prot · GL09118 · 1998-06-04 00:00:00 — Kommunerna skallgivetvis sträva efter att hålla socialbidragskostnadernainom kontroll, men det får inte ske genom fyrkantigaregler av det här slaget.Jag tror också att det nya tandvårdsstödet rimligenkommer att medföra lägre kostnader även för social-tjänsten. Här får man nämligen ett stöd till sin ba-standvård och har möjlighet att upprätthålla en bratandhälsa.Jag är övertygad om att den reform som riksdagennu skall besluta om är ett viktigt steg för att läggagrunden till ett tandvårdsstöd som är väl avpassat förvår tid och för framtiden. Vi går från ett produktions-stöd till ett stöd som i första hand främjar tandhälsansutveckling. får fler stöd, även de utsatta,och man får hjälp att bygga på den goda tandhälsan iövergången från barn- och ungdomstandvård till vux-entandvård.Anf. 44 SKÅNBERG (kd) replik:Herr talman! Rätt skall vara rätt. Socialministernskall ha tack för de goda besked som har ingått i dethär anförandet, bl.a. beskedet att tandvården för soci-albidragstagare inte skall innebära löständer och attäven anorexi skall innefattas, så att dessa flickor inteskall behöva gå med löständer utan kan ha riktigatänder. Det är bra besked, och jag tackar socialminis-tern för dem.Sedan är det naturligtvis valår, och det är lämpligtför oppositionspartierna att formera sig på ett sådantsätt att man utgör ett alternativ. Det hör till demokra-tin. Men jag sade i mitt inledningsanförande, somsocialministern lyssnade på - honskall också ha tack för att hon kunde prioritera attvara med på den här debatten - att det finns åtskilligt ipropositionen, och därmed också i betänkandet, somär bra men att vi ville ta ett helhetsgrepp. Om det ärrealistiskt eller inte, därom kan vi disputera. Men attdet är nödvändigt eller åtminstone önskvärt att ta etthelhetsgrepp var vi tydligen överens om.Vad det gällde var inte riktningen utan snararetakten. Socialministern sade att ni tog små steg i rättriktning, och det får jag hålla med om. Men en op-positionspolitiker måste ju säga det klassiska: Det ärför litet och . Det är inte demokrati annars. Jagmenade också att vi ville ta något större steg och ändåkallas för realister.Men som sagt: Jag vill sluta mitt anförande ochmitt bidrag till denna debatt med att tacka för minis-terns goda besked.Anf. 45 Socialminister ():Herr talman! Jag vet inte om det var så mycket attreplikera på egentligen. Visst är det oppositionens rollatt säga att det är för litet och för sent och att manskall ha mer av saker och ting. brukar Skån-berg alltid vara lätt att resonera med, och vad jag kanse har vi en stor samsyn i flera av de här frågorna.Jag tycker egentligen att detta är svårt att bedöma.Jag tror att man måste lyssna på dem som jobbar medtandvård och även med hälso- och sjukvård ute i lan-det. Hur ser de på ett sådant stort grepp som att giftaihop de här två systemen? Vad kommer det att kräva?Man ser ju framför sig att det kommer att innehållahela skalan från utbildning och forskning till social-försäkringssystem och allt vad det kan vara. Då måsteman fråga: Kommer det att vara värt besväret? Hurrealistiskt är det? Kommer vi att kunna betala vad detkostar?Jag tycker inte att det är rätt läge för detta . Viinför nu ett nytt tandvårdsstöd, och det är viktigt. Denhär frågan har varit i luften . Denhar utretts fram och tillbaka, gång på gång. Vi harlyckats hitta ett antal grundprinciper som är viktiga attbygga på, och då får vi ta det steget . Vi får hittanågra små bryggor - det är väl rätt uttryck i det härsammanhanget - mellan tandvården och hälso- ochsjukvården och på det sättet bygga vidare.Att ta det där jättegreppet bedömer jag däremotinte som realistiskt, även om vi alla ständigt frågar osshur det kommer sig att man har skilt kropp och tänderåt på det sätt som man har gjort historiskt. Detta haren massa olika skäl. Men det här tycker vi som sagt ärbra och små steg i rätt riktning.Anf. 46 SKÅNBERG (kd) replik:Herr talman! Jag har bytt försäkringsbolag. Jagville så att säga sanera ekonomin privat, och så byttejag till ett försäkringsbolag med lägre premie. Menack, döm om min besvikelse när jag skulle få ut nå-gonting då det hade hänt någonting. Det faller jualdrig ut någonting.Något liknande är det med försäkringssystemet närdet gäller tänderna. När man väl behöver det - 6 000kr var det exempel jag nämnde från talarstolen - fallerdet inte ut mer än . Då kan man fråga sig: Vadär det för ett system som inte bättre skyddar oss när vidrabbas av en smäll på ? Också med en gans-ka god inkomst är det en mycket kännbar utgift, ochför den som har liten inkomst är det utomordentligtkännbart.Kan inte socialministern också erkänna att 6 000kr med en ersättning på en hundralapp är en för lågambitionsnivå? Vill hon åtminstone gå i den riktning-en att det blir större ersättning tillbaka?Anf. 47 Socialminister ():Herr talman! är det av den svenska be-folkningen som aldrig får ett öre från tandvårdsför-säkringen. Det mesta går till dem som redan har rådatt lägga ut väldigt mycket på sina tänder. Det är desom får den största subventionen. Systemet är ocksåuppbyggt så att det gynnar att man gör väldigt mycketåtgärder i munnen. Det är då man tjänar mest på dethär systemet. har vi i själva verket en godtandhälsa som hela samhället och även den enskildeskulle tjäna på att vidmakthålla så länge som möjligt.Vill man bara satsa pengarna på ett högkostnads-skydd kostar det enormt mycket, och det rör enmycket liten grupp. Det går inte att rakt av säga att detär generellt, utan det handlar litet grand omvad man gör. Med det nya systemet får alla del avtandvårdsstödet. Det innebär att alla kan få en sub-vention. Sedan har vi inte lyckats få fram så mycketpengar att vi avsevärt har kunnat förbättra högkost-nadsskyddet. Men för det stora flertalet människor häri landet får vi äntligen ett tandvårdsstöd som alla kanfå del av.Så småningom, när landet får en bättre ekonomi,kan man resonera om var man skall lägga de härpengarna. Skall man lägga dem på att göra högkost-nadsskyddet bättre, eller skall man förstärka på någotannat håll? Ta t.ex. förbättringarna för alla de gamlasom nu finns i särskilt boende. Jag har själv sett vaddet betyder att de har tänder att äta med. Det kanförbättra deras livssituation avsevärt. Jag tycker attdet är viktigare att lägga pengarna där. Men det finnsockså ett högkostnadsskydd, och det skiljer sig inte såmycket från det förslag som finns i dag.Anf. 48 () replik:Herr talman! Jag vill också uttrycka min upp-skattning över att vi har socialministern i kammarenoch att hon har haft möjlighet att övervara hela denhär debatten. Det här är ju en viktig fråga. Även om viinte är överens på alla punkter är det en viktig fråga.Det är ett viktigt steg vi tar när vi ändrar i tandvårds-stödet.Jag har två frågor till socialministern med anled-ning av anförandet. Socialministern sade ungefär såhär: Har man en given ekonomisk ram skall man tasig en funderare på hur man riktar det här stödet. I detsammanhanget vill jag fråga: Har socialministernnågon uppfattning om vad bastandvården kan kommaatt kosta försäkringen? Det har varit utomordentligtsvårt för olika intressenter att få del av kalkylunderla-get. Jag misstänker eller tror att det finns risk för attdet kan kosta mer än vad man har antagit och att detkan ske på bekostnad av högkostnadsskyddet. Jagskulle gärna vilja ha svar på den frågan.Sedan säger socialministern också att förslagetkanske inte har mottagits med stor entusiasm menmed stor tillfredsställelse ute bland olika intressenter.Då vill jag gärna höra socialministerns kommentar tillde påpekanden som kom från Riksförsäkringsverket.Man undanbad sig nämligen alla större reformer införmellennieskiftet med tanke på svårigheterna att om-ställa datasystemet. Bastandvården kommer att inne-bära att antalet tandvårdsräkningar kommer att ökamed 2 ½ till 3 miljoner. Vad har socialministern förkommentar till detta?Anf. 49 Socialminister ():Herr talman! Innan jag svarar på de direkta frå-gorna skulle jag vilja kommentera något som LiselotteWågö, som representant för , tog upp isitt inledningsanförande. Dels var det en kritik mot attvi hade skrivit propositionen så snabbt - på bara tremånader - dels var det någon sorts kritik mot att vihade lyckats ta fram mer pengar. Jag kan säga att jaginte skäms för någon av de två punkterna. Jag tycker istället att vi kan vara stolta över dem. Vidare sade honatt det var ett rörigt förslag, och det kan man säkerthålla med om. Jag tror att alla subventionssystemalltid är rörliga, särskilt innan vi har hunnit lära ossdem. För detta skall vi ha en särskild informations-grupp, naturligtvis.Hur många har sett en lista över vad detkostar att gå till tandläkaren? Det är minsann ingen-ting som man skyltar med vare sig på folktandvårdeneller någon annanstans. Det är inte alldeles lätt attgenomskåda ens det nuvarande förslaget. Men mankan ställa vårt mot det busenkla moderatförslag somfinns, nämligen att ingen skall få någonting för kost-nader . De som har kostnader där-utöver skall täcka dem med hjälp av att teckna egnaförsäkringar. Så det är naturligtvis busenkelt. Om detär busbra är en helt annan sak, och det tycker förståsinte vi i regeringen.Den beräknade kostnaden för bastandvården ärungefär 1 miljard. Men här skall ju gå in och räkna så noggrant som det över hu-vud taget går.Att man vid klagar över lägger på dem nya uppgifter får vi naturligtvislyssna på med respekt, och vi får försöka att hjälpa tillså mycket som möjligt. Men vi kan ju inte upphöramed att fatta politiska beslut. Det där med millennie-skiftet och datorerna är ju ett problem som man måstelösa i alla fall. Sedan får vi försöka se till att det bliren praktisk hantering av de arbetsuppgifter som till-kommer.Anf. 50 () replik:Herr talman! 1 miljard av totalt 1,9 miljarder gårtill bastandvården. Då kan man fråga sig: Har manverkligen tagit sig en ordentlig funderare på hur manutformar stödet? Jag tror faktiskt inte att den här mil-jarden kommer att räcka.Om man skulle kombinera bastandvården med nå-gon typ av abonnemangstandvård, tror jag att den härdelen av försäkringen - eller det kanske är bättre attkalla det för stöd, för någon försäkring i ordets rättabemärkelse är det ju inte - skulle kosta mer. Det in-nebär att finansieringen av kostnadsskyddet kommeratt urgröpas ännu mer än det gör . Vi kan välåtminstone vara överens om så pass mycket som attdet inte är något bra högkostnadsskydd.Och inte funderade ni på högkost-nadsskyddet! Förslaget kom ju betydligt . Jagförstår inte riktigt varifrån ni fick fram pengarna, menjag är inte kritisk mot det. Vår huvudinvändning motförslaget, i samband med att det var ute på remiss, varnämligen att det inte innehöll ett högkostnadsskydd.Vi är alltså inte kritiska mot att ni har fått pengar tillett högkostnadsskydd. Problemet är ju utformningenav det totala tandvårdsstödet, och det är mot det somvi riktar vår huvudsakliga kritik.Vi tycker att de samlade resurserna måste riktastill dem som har det största behovet av stödet, och detär naturligtvis de människor som drabbas av högatandvårdskostnader.Anf. 51 Socialminister ():Herr talman! Om man får höga tandvårdskostna-der därför att man inte sköter sina tänder eller intebibehåller en mycket god tandhälsa som man får ge-nom den kostnadsfria barn- och ungdomstandvården,måste det ju vara något knasigt med att tänka att viskall lägga alla pengar på högkostnadsskydd. Är detinte en väldigt kortsiktig modell? Det måste väl varabättre att vi satsar pengarna på att upprätthålla en godtandhälsa och se till att vi får medborgarna att skötasina tänder. Vi skall bibehålla det som vi har lagtgrunden för genom en gratis tandvård för barn ochungdomar. På det sättet ser vi till att minska kostna-den i andra ändan.På något sätt är det vid den skiljevägen som vi stårnu. Det är klart att vi hade kunnat lägga alla pengar påett högkostnadsskydd, men det vore rätt korkat. Detmåste ju vara bättre att se till att vi stimulerar en bi-behållen god tandhälsa, och det är precis det som vigör med hjälp av bastandvård och genom att ocksårikta oss till de grupper som har särskilt stora behov.Det är så jag tycker att vi skall använda pengarna. Pådet sättet tror jag att det blir mycket billigt för samhäl-let i stort och faktiskt också för den enskilde indivi-den.Det är klart att för tandläkarna och för privattand-läkarna är det bättre ju mer pengar man lägger på föratt vidta en massa åtgärder. Det är klart att de hellrevill ha det så, men för samhället och för riksdagenmåste det vara ett ansvarstagande som är större ochmer långsiktigt än så. Därför tycker jag att det här ärrätt åtgärd.Anf. 52 () re-plik:Herr talman! När det gäller ärdet faktiskt så att riksdagsbeslut kan modifieras om nykunskap kommer. Jag är väl medveten om de förbudsom jag också har varit med och beslutat om. Jaghoppas nu att den här utredningen, som inte allsnämns i propositionen, blir tagen på allvar.I den här debatten tenderar vi att fastna i diskus-sionen om amalgam är farligt eller inte. Men vi skulleju egentligen koncentrera debatten till de patienter förvilka man inte kan utesluta att tandfyllningarna medamalgam har ställt till besvär. De kommer väldigt oftabort i debatten. Vad vi föreslår är att de skall mötasmed respekt och att de skall få en individuellt anpas-sad vård, rehabilitering och behandling.Min fråga är om socialministern är beredd attmedverka till att resurser ställs till förfogande för attåstadkomma detta.Det behövs också forskningspengar för att kommanärmare orsakerna till att en del personer reagerar påamalgam. En del av dem lider dessutom av elallergi.Det är viktigt att gå till roten med vad som liggerbakom här för att vi skall kunna hjälpa de här patien-terna på rätt sätt.Socialministern inledde med en tillbakablick 25 åri tiden. Det föder ju tanken hur det kommer att se utom 25 år.Har regeringen börjat fundera på om vi behöveren tandläkarutbildning som den ser ut ? Skallden kopplas mer till medicinarutbildningen? Skall deninnehålla mer av hur man möter och bemöter männi-skor? Hur skall fördelningen mellan tandläkare ochtandhygienister se ut, och vilka ansvars- och kompe-tensområden skall de ha? Kommer allt detta att liggarätt ? Det handlar ju om långa utbildningar,och det är människor som skall arbeta länge inom sinayrken.Diskuterar ni några visioner framåt i tiden, eller ärdet backspegeln bakåt som gäller?Anf. 53 Socialminister ():Herr talman! Det är också för att just lämna ut-rymme för justeringar och för att kunna tänka lång-siktigt som vi utformar det här stödet. Men det ärriktigt att det kan behöva ske mer systematiskt.När vi talar om utbildningsväsendet och resonerarom tandläkarutbildningen och rollfördelningen mellande olika professioner som finns inom tandvården ärdet viktigt att ha detta långsiktiga perspektiv. Detborde också vara självklart när vi resonerar om ochlägger fram förslag om patientens ställning, som vigör inom hälso- och sjukvårdsområdet.Jag tror att vi kan behöva bygga på de första stegsom vi tar här med att finna nationella system för attövervaka och följa det här noggrannare. Det tror jagkommer att behövas också när det gäller att titta när-mare på patientens ställning, på utbildningsbehov ochannat. Det är riktigt att det måste vara ett nästa natur-liga steg att ta.Frågan om amalgam är förvisso svår. Rapporten fannsju inte när propositionen skrevs, så det finns en natur-lig förklaring till att den inte omnämns. Men egentli-gen är det inte något nytt som framkommer i . Man står fast vid det som man harkonstaterat, även om man har fått en mer samlad bild,måhända. Haken och det som är omdiskuterat är justatt rapporten innehåller forskaretablissemangets syn-punkter. De som anser sig som amalgamskadade, ochsom argumenterar från det andra hållet, säger att maninte släpper fram nya forskare eller folk som har enannan åsikt. Och mittemellan står vi.Men jag bedömde att det här ändå var en myckettydligt beställning från , och jag bedömer attdet här beslutet också ligger i linje med vad riksdagenhar sagt vid åtminstone två tillfällen de senaste åren.Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Beställningen till FRN från regering-en var ju också väldigt tydlig.När det gäller forskningen håller jag inte med omatt det inte kom fram något nytt i den här utredningen.En sak som blev väldigt tydlig - och det kanske ärklassiskt för en medicinsk kontrovers - är att forskar-lägren inte längre arbetar för att ifrågasätta sina egnahypoteser. De arbetar i stället för att styrka dem. Iforskningen skall man ju ifrågasätta den hypotes manhar. Men här har man vänt på det - och det gäller varesig man tror att det är farligt eller ofarligt. Det ser vi iforskningen. Det ställer de här resultaten i en litetannan dager än tidigare.Det kom också fram att det är en hel del forskningsom inte har fått se dagens ljus. Jag tycker att det ärett etiskt ansvar för forskare att redovisa sina data.Det var också något annat som genom kontakternamed patienter, med patientföreträdare, blev oerhörttydligt. Vi såg under något av seminarierna ett prakti-kexempel på vad jag skulle vilja kalla för ett oempa-tiskt bemötande av den här patientgruppen. Det blev,och jag tror att jag talar för hela FRN här, väldigttydligt att den här patientgruppen måste få ett indivi-duellt omhändertagande av personer som bemöterdem i en anda präglad av patientens rätt och medrespekt. Man skall ta problemen på allvar. Det härbehöver det skapas vårdresurser till. Det hoppas jagatt regeringen, när man har gått igenom rapportenytterligare några varv, ser att vi måste göra.Anf. 55 Socialminister ():Herr talman! Jag tycker nog att det är det som viockså har försökt att göra här. Vi vill säga att det ärmycket viktigt att arbeta på rätt sätt med den härgruppen patienter. De här synpunkterna är ju åter-kommande: Hur man ifrågasätts, hur man anses haandra sjukdomar som gör att man inbillar sig och vaddet nu kan vara. Så det är klart att det här med bemö-tandet och ett bra medicinskt omhändertagande ärotroligt viktigt. Där har jag ingen annan åsikt.Vi kan inte heller bortse från den mycket starkaopinion som finns. Vi måste lyssna på dem som ärkritiska. Jag tror att den här försiktighetsprincipen,och det att vi nu i alla fall ser till att inte gynna amal-gam genom subventionerna, är en viktig markering. Iövrigt tycker jag att vi har skrivit på det sätt somBarbro efterlyser. Men om det behövsytterligare tydliga budskap är jag inte främmande fördet.Anf. 56 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att uttrycka mintacksamhet till socialministern för hennes uttalandebeträffande det här med socialbidragen och den tolk-ning av rätten att få tandvård som man gör med stödav socialtjänstlagen. Jag satt ju i och var med och utredde socialtjänst-lagen. Jag känner faktiskt inte igen den tolkning avsocialtjänstens intentioner som man gör ute i kommu-nerna.Jag tycker att det verkar finnas ett behov avatt utbilda de nya människor som har kommit in isocialtjänsten på nivå så att de i sin kun-skap också skall få med sig de intentioner som liggerbakom tankarna i socialtjänstlagen. Det tackar jagsocialministern för.Men det var inte det som jag i första hand skulle taupp, utan det var en annan fråga som har berörts härtidigare. Det gäller det här med förhandsprövningenav den del av tandvården som är sjukdomsrelaterad.Det har uttryckts oro från många håll över att den härförhandsprövningen på något sätt skulle bli ett slagsadministrativ påbyggnad på det normala sättet attpröva ett sjukvårdsbehov.Jag har invänt mot det här när det har kommit så-dana synpunkter till mig. Jag har menat att det inte äravsikten att det här skall bedömas på annat sätt änannat sjukvårdsbehov. Men den som är betalnings-ansvarig för en verksamhet måste också alltid kunnasätta de gränser för verksamhetens kostnader som ärnödvändiga. Och kommer det att vara två systemsom omfattas av den här sjukdomsrelaterade delen,nämligen både det som går genom försäkringskassantill vissa delar och det som går genom landstingen.Jag skulle vilja att socialministern kunde kommen-tera det här litet grand och något tydliggöra vad somär tanken bakom det här för att stilla oron bland demänniskor som tror att det kommer att bli något slagsadministrativ överprövning.Anf. 57 Socialminister ():Herr talman! Jag har samma bedömning som Ro-land . Det är det som är utgångspunkten. Manfår ju inte en hjärtoperation heller utan att det görs enmedicinsk bedömning och en helhetsbedömning.Också här kan det vara fråga om ingrepp som kanskada eller som kan orsaka besvär. Tanken är inte attdet bara skall bli liksom en administrativ påbyggnadeller överprövning. Man måste bedöma helheten; ärdet här riktigt medicinskt? Man måste förstås ocksåbedöma vad det kommer att kosta totalt sett och vaddet kommer att medföra för patienten.Jag vill också bara påpeka att vi på förekommenanledning skrev om det här med socialbidragstagare ipropositionen om tandvård. Vi skrev: "En dåligtandstatus kan vara ett hinder för denenskildes möjligheter att kunna försörja sig och levaett självständigt liv. Därför kan kommunen ge biståndäven till mer omfattande tandvårdsbehandling. "Vi ville markera att man inte får tolka det så attdet bara är det där med bastandvården det handlarom. Det måste ske en individuell prövning. Vi villemarkera att det här är en mycket viktig fråga och attkommunen faktiskt också måste visa medkänsla ochge stöd till den som är drabbad och i behov av soci-albidrag.Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag tror att många som har anmältsin oro för det här med förhandsprövningen tänker sigatt en läkare först skall göra en bedömning av ompatienten i det aktuella fallet har behov av att få hjälpmed att byta ut sina tandfyllningar eller med någontyp av tandvård. Sedan skall man ovanpå detta nå-gonstans i en organisation sitta och göra enöverprövning av det här.Jag har aldrig uppfattat att det skulle vara på detviset, men det är uppenbarligen den oron som finnsbland vissa; att läkarnas yrkeskunskap på något sättskulle överprövas av en person med något slags ad-ministrativt ansvar för pengarna. Det är inte så jag haruppfattat det. Jag har uppfattat det så att det är om-fattningen av de insatser som man skall göra som pånågot sätt måste kunna begränsas. Men då är det na-turligtvis den professionella kunskapen som måsteligga till grund. Ytterst är det, precis som när detgäller sjukvård, en läkare som bedömer vilka insatsersom är realistiska och rimliga med tanke på denåkomma man har.Jag tror att det är bra om detta tydliggörs i detfortsatta arbete som kommer att ske med reglerings-brev osv. Också i de diskussioner med landstingetsom följer är det bra om det klargörs att det är så dethär är tänkt.Anf. 59 Socialminister ():Herr talman! Jo, det är viktigt hur man utformardet här systemet i stort och hur man skall hitta vettigaarbetsformer för det. Det är klart att det är en helhets-bedömning som man måste göra. Men det är ocksåviktigt att man måste göra en kostnadsbedömning.Man kan inte bara acceptera att tandläkare så att sägakräver vad som helst för en insats. Man vill ocksååstadkomma en vettig bedömning av kostnadernatotalt. Man måste lokalt hitta former för det här så attdet blir det allra bästa för patienten. Jag är övertygadom att vi skall kunna åstadkomma också det.Anf. 60 () replik:Herr talman! Flera av mina frågor till socialminis-tern har blivit besvarade, och det är kanske inte såkonstigt när man kommer sent i raden.Jag tänkte ändå säga att jag tycker att det är bra attsocialministern tog upp det här med socialnämndernaoch hur man har agerat så att vissa har fått dra ut sinatänder i stället för att få dem lagade.Jag hoppas att socialministerns klara besked når uttill kommunerna. Har ni för avsikt att agera på någotsätt i den här frågan? Jag berättade ju om en kvinnasom hade varit arbetslös . De som är arbetslö-sa och fattiga så har en svår situation, och debör inte kunna hamna i denna situation. Många är jusocialbidragstagare av sitt liv.Men just denna grupp ligger väldigt illa till.