prot · GM0937 · 1998-12-16 00:00:00 — Då blir det avsevärthögre frånvaro från arbetsplatserna än med en visssjälvrisk.Vi har varit med om att införa karensdag i sjuk-försäkringen. Den tycks nu vara accepterad av nästanalla i kammaren. Vi har varit med om att se till attersättningsnivåerna ligger i storleksordningen isjukförsäkringen. Vi har förespråkat en liknandeordning i arbetslöshetsförsäkringen.Anf. 19 CARLINGE WISBERG (v) replik:Fru talman! Jag kan inte med hjälp av de argu-menten förstå på vilket sätt en självrisk faktiskt mot-verkar utslagningen i arbetslivet. Den frågan hängerfortfarande i luften. har rätt till ytterliga-re en replik och kan kanske utveckla det hela mer.Det allvarliga med det resonemanget är att detförsvinner en stor del av det som vi i vårt parti tyckerär viktigt och som jag uppfattade att utskottsmajori-teten - vi i , Socialdemokraterna ochMiljöpartiet - också tycker är viktigt, nämligen attsystemet i sig skall fungera omfördelande mellan könoch mellan inkomstgrupper.Anf. 20 BO () replik:Fru talman! Carlinge Wisbergs andra replik visaratt han inte förstod vad jag sade. Det kan bero på migeller det kan bero på honom. Jag skall ändå göra ettnytt försök.Vi förespråkar i sjukförsäkringen principen skall betala en procentsats på sin inkomst tillförsäkringen. Den skall vara oberoende av individu-ella eller ett mindre kollektivs risker, utan risken slåsut över hela gruppen. Den skall ge en ersättningsnivåsom i procent är densamma oavsett inkomst. Har manen låg inkomst får man av den i ersättning ochbetalar motsvarande premie, har man en hög inkomstbetalar man samma procentsats och får ut sammaprocentsats som den som har lägre inkomst.Detta borde inte vara så svårt för Carlinge Wis-berg att förstå. Däremot kan han tycka annorlunda.Han kan tycka att även försäkringssystem skall an-vändas för att fördela om, inte bara mellan friska ochsjuka som systemet är till för, utan även till andraomfördelningar, t.ex. straffavgifter för dem med högainkomster.Låt mig då skicka med signalen att jag är överty-gad om att detta är ett kraftfullt sätt att försvaga stö-det för socialförsäkringarna. Om man vill användadem till en mängd andra saker än de är till för kom-mer man att försvaga uppslutningen bakom dem.Carlinge Wisberg har missuppfattat helt när hantalar om omfördelning mellan kön. Avgiften är den-samma i procent oavsett inkomst, och dessutom ägerdet rum en omfördelning till dem som ofta är sjukafrån dem som är sällan sjuka.Till sist frågan om att motverka utslagning. Varoch en kan själv läsa i reservationen att det handlarom självrisk, att vara fristående, ge incitament ochmotverka utslagning. Carlinge Wisberg gjorde kopp-lingen mellan karensdag och utslagning.Anf. 21 ():Fru talman! förstörde dispo-sitionen för mig, och likaså . Jag harsuttit och funderat om jag skall börja med det eller tadet sist, men tar jag det först och får det gjort.Jag vill svara att vi i Miljö-partiet inte alls har tappat orken - tvärtom. Vi har enväldigt bra ork, och vi har ett väldigt bra förslag tillsystem. , som också har varit medi ett litet parti , vet att man får mycketork i ett litet parti därför att man måste arbeta så in-tensivt hela tiden.Vårt bra förslag vill vi arbeta för. Som jag haruppfattat det kommer socialförsäkringsutskottet helatiden framöver att arbeta för en utveckling. Vi i Mil-jöpartiet vill naturligtvis göra allt vi kan, inte för attbakvägen, som Carlinge Wisberg befarar, utan raktframifrån arbeta för en grundtrygghet. Här ser detfaktiskt ut som om vi kan få lite hjälp av Centernockså.Bo Könberg hjälpte mig lite grann, fast det noginte var meningen, genom att säga att en så här breduppslutning skulle kunna liknas med det som mankom fram till när det gäller pensionssystemet. Dettycker jag inte var något bra exempel. Det var intetjusigt alls, för det systemet har blivit så kompakt attdet är svårt att sätta sig in i det.Många har talat om generellt och solidariskt,men ett system som utesluter stora grupper av männi-skor kan inte kallas generellt, faktiskt inte heller soli-dariskt. I nuvarande system skall trygghet och rättvisanås genom ersättning av inkomstbortfall. Men i tiderav arbetslöshet är det svårt för många att över huvudtaget ta sig in på arbetsmarknaden och där få tillgångtill trygghetssystemen. Alltfler projektanställningartillkommer, och många av de människor som hardessa anställningar kan genom korta anställningarinte kvalificera sig. Det s.k. generella systemet, base-rat på inkomstbortfallsprincipen, är alltså ett systemdär man så långt som möjligt höjer eller bevarar väl-färden för dem som redan har det bra.När vi i talar om generella systemmenar vi att de skall gälla för alla. Och när vi talarom solidaritet menar vi att det som är bra för en indi-vid eller grupp även skall vara bra för en annan. Vitror nämligen att alla tjänar på att alla har det så brasom möjligt. Det är det som ger social hållbarhet.Miljöpartiet menar att målet med socialförsäk-ringarna måste vara att ingen lämnas utanför. De skallvara baserade på att vi är medlemmar i ett samhälleoch inte på vår position i arbetslivet. Därför vill vi attsocialförsäkringarna skall vara utformade som ettgrundskydd, där förbättrade ersättningar för lågavlö-nade grupper och personer som står utanför nuvaran-de system skall bekostas genom sänkta ersättningsni-våer för medel- och höginkomsttagare.För att ytterligare säkra försörjningen för demsom blir beroende av samhällets skyddsnät underlängre tid föreslår vi att man skiljer mellan dem somblir beroende och dem som behöver enmer permanent ersättning.Vi anser också att försäkringen skall bygga påhelhet och inte renodling av problematik. Den skallsamordna sjukförsäkring, arbetslöshetskassa, föräld-raförsäkring och förtidspension.Genom vår gröna skatteväxling skulle basbeloppetför öka , vilket leder till ökadekostnader inom anslag A 2 med 195 miljoner kronorför . Men modell för socialför-säkringssystem innebär också en besparing. Principenär ett brutet och enhetligt övre tak, vilket ger en be-sparing med under åren2000 och 2001 under anslag A 1.När det gäller ersättning i form av sjukpenningoch förtidspension beklagar att det är enmedicinsk bedömning som till största delen får styranär det gäller arbetsoförmåga. Vidare vill jag påpekaatt det är synnerligen viktigt med en väl utbyggdrehabilitering för att förhindra att en sjukdom ellerskada leder till ett varaktigt funktionshinder eller föratt lindra funktionshinder. Människor skall inte sam-tidigt behöva känna oro över sin ersättning och behö-va föra en kamp för att få sitt behov av rehabiliteringrespekterat. Det är en fråga om anständighet.Bland förtidspensioneringarna finns en lång-siktig trend mot fler kvinnor än män bland de pensio-nerade. Orsaken till detta är inte riktigt klarlagd. Vihoppas att en kartläggning kommer att genomförasoch att den kommer att återfinnas i det detaljeradeförslag till reformerat regelsystem för förtidspensio-ner som skall utarbetas.Vi i vill också utreda frågan om sjuk-penning för studerande. Även studerande kan behövavara t.ex. halvt sjukskrivna av olika sjukdomsorsaker.Genom vårt förslag till samordning av socialför-säkringarna genom grundtrygghet och med helhets-syn skulle även administrationen i de nuvarande sys-temen slås samman och därmed effektiviseras. Vianser att detta är en effektivitet baserad på humanitet,för den försäkrade slipper enligt vårt förslag slussasrunt mellan ett flertal myndigheter och försäkrings-former. Därför är vi glada över regeringens förslag attlåta tio områden medverka i ett försök med finansiellsamordning mellan socialförsäkring, hälso- och sjuk-vård samt socialtjänst.Jag yrkar bifall till reservation 4, under mom. 2,principer för socialförsäkringarna. Den handlar om ettförsörjningstillägg i stället för socialbidrag, sommånga gånger och för många är ett förnedrande bi-ståndsinstitut. Jag vill också påminna om vårt särskil-da yttrande om grundtryggheten.Med detta, fru talman, tackar jag för mig.I detta anförande instämde . 22 Tredje vice talman ():Fru talman! Ja, då fick vi ett besked att det inteberor på bristande ork när det gäller kravet på enbred, samlad och oberoende utredning. Men vi fickinte besked om vad det beror på att up-penbarligen har ändrat sig, för det har ni väl gjort.Jag beklagar att ni har ändrat er och undrar vaddet är som har hänt till 1998, som gör attni inte längre står bakom kravet.Anf. 23 ()replik:Fru talman! Jag tyckte att jag förklarade det. Jagser här ett sätt att tillsammans med alla i utskottetförsöka att arbeta för vår idé om grundtrygghet, inteför att tillsammans komma fram till en ståndpunktliknande den om pensionsreformen, som Bo Könbergframförde. Detta är ett annat sätt att arbeta.Anf. 24 CARLINGE WISBERG (v) replik:Fru talman! Vi är ju ett antal partier som har in-gått i någon form av samverkan och som har ambitio-nen att försöka ro detta samarbete i land . Som jag ser det är det viktigt att vi ifundamentala frågor som rör välfärdssystemet i dettaland försöker att ha en samsyn, så att vi inte driver enlinje som ligger väsensskild från majoritetens. Dettror jag är en tillgång om vi skall kunna hålla ihop dethela.Miljöpartiet och talar omvikten av grundtrygghet. Jag kan inte förstå hur manskall kunna klara av att upprätthålla solidariteten i ettsådant samhälle.Min tillfälliga bänkkamrat, som har god erfaren-het av hur det fungerar i ett samhälle där man använ-der den modellen, skrev lite hastigt ned att en höftled-soperation i exempelvis kostar . Enbra försäkring täcker av kostnaden. Kvar blir48 som skall betalas av vårdtagaren. En braförsäkring som kan täcka dessa kostnader kostar1 . Då vill jag ställa frågan tillKerstin-Maria : Hur tror att exem-pelvis en lågavlönad kvinna inom den offentligasektorn skall kunna klara av att hålla sig med ett full-gott försäkringsskydd i grundtrygghetssystemet?Anf. 25 ()replik:Fru talman! Vi har kanske inte samma syn pågrundtrygghetssystem. I det grundtrygghetssystemsom vi förordar skall hon kunna klara sig. Jag troddeatt jag fick för lite tid, så jag var tvungen att strykalite grann i mitt anförande. Jag hade tänkt säga att voch vi skiljer oss just vad gäller det här med inkomst-bortfallet. Men det som ändå känns bra i det här sam-arbetet är att vi båda ju vill fördela.Anf. 26 BO () replik:Fru talman! Av det föregående replikskiftet fickman åtminstone klart för sig att samsynen i socialför-säkringsfrågor inom den nya majoriteten var en aningbristfällig, om man uttrycker det så. Man tycker pre-cis tvärtom.Jag begärde egentligen replik för att kommenterafrågan om den breda utredningen respektive grund-trygghetsfrågan sedd ur ett försäkringsperspektiv.Vad gäller en bred utredning kan man naturligtvisvara för eller emot. Och man kan förstås ändra upp-fattning, som har gjort. Dock verkarargumentet något bräckligt. var man ju för denoch är man mot den. Argumentet för att man nuär mot den är, som vi hörde alldeles , att man intetycker om pensionsreformen. Men den var väl ändåkänd, får man tro, . Så det är väl någotannat som har hänt på den här punkten. Möjligen kandet ha att göra med detta breda samarbete.Den andra punkt jag ville ta upp gäller just fråganom grundtrygghet, standardtrygghet, försäkringar ochavgifter. Om jag förstår politik och vadKerstin-Maria har sagt här rätt så vill mansänka ersättningen till dem med medelhöga och någothögre inkomster. Fast de skall fortsätta att betalasamma avgift. Den besparing som Kerstin-MariaStalin pekar ut är alltså såvitt jag förstår helt ochhållet en fråga om att införa ökade marginaleffektereller ökade skattekilar. Har jag förstått det rätt?Anf. 27 ()replik:Fru talman! Jag har inte blandat in skatten i dethär. Allt det här ligger inom grundtrygghetssystemet.Där vill vi alltså också sänka taket i sjukförsäkringen.När det gäller den här samsynen är det klart att detär något som har hänt när vi skall försöka samarbeta idet läge som vi nu är i. Det är klart att det är någotsom har hänt då. För oss är det väldigt viktigt attförsöka arbeta för våra synpunkter och vårt sätt att sepå det här med grundtryggheten.Anf. 28 BO () replik:Fru talman! Om man har en obligatorisk försäk-ringsavgift som man tvingar människor att betala, ochi värsta fall skickar kronofogde och polis för att drivain, utan att ha några försäkringsförmåner för demmed de här inkomsterna, så är det en skatt. Det troddejag att nästan alla i svensk socialförsäkringsdebatt varöverens om. Det blir en skatt i och med det inte finnsnågot samband.Det är t.o.m. så att socialdemokraterna, som ju ty-värr delar en del av syn i denmeningen att de vill ha avgifter ovanför förmånstaket,erkänner att det är precis som jag säger.I samband med pensionsreformen har de fem par-tierna, inklusive Socialdemokraterna, varit överensom att avgifter ovanför förmånstaket är skatter. Såbeskrivs de också i propositioner både från föregåen-de regeringar och nuvarande regering. Det var det jagmenade. ser till att skatteinslageti socialförsäkringsavgifterna stiger kraftigt och honkallar det en besparing.Anf. 29 ()replik:Fru talman! Jag har ju märkt sedan jag kom hit tillriksdagen att alla våra uppgifter i alla våra utskott hörihop väldigt mycket. Det stämmer väldigt bra medMiljöpartiets sätt att resonera. Det har vi upptäckt förlänge sedan; att allting hänger samman på ett viktigtsätt.Naturligtvis kan man se att om det har att göramed pengar så hänger det också ihop. Men det här ärett alldeles speciellt sätt att se på grundtrygghetensom vi är ensamma om i . Vi vill fortsättaatt driva det här, för vi tror att det är ett väldigt brasätt, kanske det enda sättet, att komma till rätta medden här stora frågan.Anf. 30 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer.Riksdagen skall nu behandla ett budgetavsnitt avstor betydelse för befolkningen i , för folk-hemmets standard, uppbyggnad och trygghet förgemene man och kvinna. Betänkandet handlar ocksåom solidaritet och rättvisa som kännetecknande förden svenska välfärdsmodellen.Utgiftsområde 10 omfattar två verksamhetsområ-den; ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappsamt socialförsäkringens administration. Välfärdspo-litiken skall leda till att man utjämnar skillnader mel-lan olika samhällsgrupper. Detta uppnås genom ensolidariskt finansierad välfärd med generella system.Genom att den ekonomiska tryggheten för alla ökar,minskar också de ekonomiska följderna av exempel-vis sjukdom, funktionshinder, arbetsskada och föräld-raledighet.Socialförsäkringarna skall vara trygga, rättvisaoch effektiva. Det skall vara generella offentligaförsäkringar som ger standardtrygghet genom attersätta inkomstbortfall. förankrade system somär statsfinansiellt hållbara skapar tilltro till försäk-ringarna.Systemen skall stimulera arbete, utbildning ochrehabilitering. Det förutsätter att sjuka, funktions-hindrade och arbetsskadade möts av respekt och gesmöjligheter. Samhället och arbetsgivarna har en skyl-dighet att tillhandahålla åtgärder som stärker denenskildes förutsättningar att kunna återvända till ar-betsmarknaden.Utskottet anser också att försäkringssystem somersätter bortfall av inkomst har stora fördelar framförförsäkringar som bygger på en ren grundtrygghets-princip. Vidare anser utskottet att det skall finnasmöjligheter att kontrollera och begränsa samhälletskostnader för försäkringen samt att försäkringsskyd-det bör utformas så att det inte motverkar jämställdhetmellan könen. Genderperspektivet måste ännu merauppmärksammas. Detta måste absolut tydligare genomarbetas i samtliga socialsystem och i sam-hället för övrigt.En allmän försäkring vid sjukdom och rehabilite-ring skall enligt utskottets mening innehålla ett bety-dande mått av utjämning mellan grupper som löperolika stora risker att drabbas av sjukdom och skada.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag till målför utgiftsområdet och avstyrker motionsyrkanden omen samordnad socialförsäkring med medborgarkon-ton, sparkonton och försörjningstillägg.Utskottet anser inte att det finns skäl att frångå ti-digare godtagna principer om en generell försäkringinom ramen för en offentlig försäkring som uppfyllerkraven på att ge standardtrygghet genom inkomst-bortfallsprincipen.Vad gäller krav på utredning av socialförsäkrings-systemet konstaterar utskottet att godkäntsåväl principer för en allmän försäkring vid sjukdomsom riktlinjer för samverkan inom rehabiliteringsom-rådet och för organisationen av socialförsäkringsad-ministrationen.Utskottet kan konstatera att även hargodkänt förslag som innebär att fårträffa överenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om att samverka inom rehabilite-ringsområdet för att uppnå en effektivare användningav tillgängliga resurser. Detta benämns FRISAM.Riksdagen har också godkänt riktlinjer för en re-formering av förtidspensionssystemet samt fattatbeslut om införande av ett nytt ålderspensionssystem.Med hänsyn till detta anser utskottet att det inte före-ligger något behov av en generell utredning av social-försäkringssystemet.Dock förutsätter utskottet att regeringen i det på-gående reformarbetet beaktar de krav som en föränd-rad arbetsmarknad ställer på trygghetssystemen. Detär inte i längden försvarbart att ett stort antal personerantingen inte kommer in i socialsystemen eller riskeratt trilla ur desamma.Enligt lagen om lokal försöksverksamhet med fi-nansiell samordning mellan socialförsäkring, hälso-och sjukvård och socialtjänst får, om regeringenmedger det, försäkringskassor, landsting och kom-muner bedriva försöksverksamhet med syfte att prövamöjligheterna till en effektivare användning av till-gängliga resurser. Detta benämns SOCSAM. och har i uppdrag attfölja upp och utvärdera pågående verksamheter.Mellan åren 1993 och 1997 bedrevs en försöks-verksamhet, FINSAM, vars syfte var att skapa driv-krafter inom systemen för socialförsäkring respektivehälso- och sjukvård för ett bättre utnyttjande av degemensamma resurserna. Verksamheten bedrevs pålokal nivå inom fem försöksområden.I flera motioner begärs tillkännagivanden om enfinansiell samordning med krav att FINSAM-modellen införs i hela landet.I behandling av förslaget om en sådanfriare samverkan mellan olika huvudmän avstyrkteutskottet motionsyrkanden om att FINSAM-modellenskall införas i hela landet.Utskottet framhöll dock att det är angeläget att in-sikterna om förbättrad metodutveckling och effekti-vare administration från FINSAM-försöken tas tillvara, och får genomslag i det nya samverkansarbetet.Detta blev också beslut.Som redan nämnts får sedanden träffa överenskommelse medkommun, landsting och länsarbetsnämnd om att sam-verka i syfte att uppnå en effektivare användning avtillgängliga resurser - FRISAM.Med det anförda vidhåller utskottet att FINSAM-modellen inte bör införas i hela landet.Fru talman! Enligt vad som anförs i propositionenbörjade antalet längre sjukfall öka under hösten 1997.Även syns en ökningav antalet sjukfall jämfört med år1997.Ökningen är tydligast för sjukfall mellan 30 och730 dagar. Men även för sjukfall som varar mellan 15och syns en kraftig ökning. För kvinnor ärökningen av antalet sjukfall större än för män i samt-liga intervall.Den kraftiga ökningen av de långa sjukfallen ris-kerar att leda till en ökning av antalet förtids-pensionärer och därmed till ökade utgifter. Anslagetför bedöms komma att överskridas,dock inom ramen för anslagskrediten.Enligt propositionen avser regeringen att ingåendeanalysera vilka orsaker som ligger bakom kostnads-ökningen för sjukpenningförsäkringen.Utskottet förutsätter att regeringen noga följer ut-vecklingen inom området och om antalet förtidspen-sioner påtagligt ökar återkommer till medförslag om nödvändiga åtgärder.Vidare anges att försäkringskassornas samordningav den arbetslivsinriktade rehabiliteringen inte funge-rar tillfredsställande. Trots många goda samver-kansprojekt kommer rehabiliteringsinsatserna ofta försent som arbetsgivarna inte alltid fullgörsina skyldigheter vad gäller rehabiliteringsutredning-ar.Enligt propositionen avser regeringen att med ut-gångspunkt i de utredningsförslag som finns på om-rådet ta ett samlat grepp på hela rehabiliteringsområ-det och därefter återkomma.En annan fråga som behandlats är om sjukfall ochskador till följd av trafiken skall överföras till trafik-försäkringen och kostnaderna därmed inte längrebelasta den allmänna försäkringen.Utskottet anser i likhet med tidigare att ett systemdär vissa skadetyper inte längre ryms inom den all-männa försäkringen knappast är tänkbart, detta medhänsyn till ansvar för samordningoch tillsyn av rehabiliteringsverksamheten och dengenerella välfärdsprincipen.I propositionen lägger regeringen fram förslag tilllagstiftning, lag om särskilda insatser för personermed tre fjärdedels förtidspension eller sjukbidrag,som bör träda i kraft . Regeringenavser att senare utfärda närmare föreskrifter om er-sättningsbelopp. Ca 1 500 förtidspensionärer bedömskomma att omfattas av denna stödform.Utskottet välkomnar den föreslagna lösningen förpersoner som har tre fjärdedels förtidspension ellersjukbidrag och som står till arbetsmarknadens förfo-gande med sin restarbetsförmåga. Utskottet tillstyrkersåväl lagförslaget som förslaget till medelsanvisning.Under de första 14 dagarna av ett sjukfall har ar-betstagare rätt till sjuklön enligt sjuklönelagen frånarbetsgivaren. Om sjukfallet fortsätter därefter betalarförsäkringskassan sjukpenning. Detta skall arbetsgi-varen anmäla till Försäkringskassan.Regeringen anser att nuvarande system skall bi-behållas för de större företagen och organisationernamen föreslår att arbetsgivare med färre än 50 anställ-da inte längre skall vara skyldiga att lämna uppgift tillRiksförsäkringsverket.Avslutningsvis kan jag konstatera att socialförsäk-ringsadministrationen även i denna budgetpropositionfått en acceptabel lösning med extra resurser. Detta ärvälkommet för verksamheten.Jag vill före en förhoppningsvis konstruktiv re-plikdebatt som för socialförsäkringssystemen framåtför alla i den generella välfärdens guldkantade sig-num ställa en fråga till de partier som finns represen-terade och som har kraftiga minus, nämligen Krist-demokraterna med , Moderaternamed , med 1 miljardkronor. Ni talar så väl och gott om generella välfärd-sprinciper, vilket jag representerar er för, även om nikanske inte gör det fullt ut som vi gör, men varifrånskall allt detta tas, och hur ser ni på den enskildamänniskan, personen, just i ett sådant sammanhang?Anf. 31 BO () replik:Herr talman! hoppades på en brareplikdebatt, och jag skall göra det lilla jag kan för attbidra till den genom att ta upp några av de frågor somRonny ställde i sitt inlägg.Den ena frågan handlade om att mycket tydlig i fråga om att ett syfte med social-försäkringarna var att omfördela mellan människormed olika risker. Där är vi helt överens.Den fråga som jag har till är var-för han är anhängare av att man skall ha olika för-måns- och avgiftstak i sådana system. Varför villRonny ha ett tak för förmåner, det gamlasom vi har haft , medan han däremotlåter himlen vara tak för själva avgifterna?Den andra frågan gäller FINSAM-systemet, somjag var inne på redan i mitt tidigare inlägg. Jag är litenyfiken på hur ser på det som harhänt. Vi har haft en försöksverksamhet, som RonnyOlander omnämnde, i fem områden. Den fick våren1997 ett mycket positivt omnämnande av och i den beställda utvär-deringen, och den har av regeringen och, tyvärr, av enriksdagsmajoritet lagts på is en bra bit in . kanske man skall fåreda på om de goda erfarenheterna från FINSAMskall utnyttjas. Varför?Min tredje fråga gäller närståendepenningen. Därhar och hans kolleger i utskottet närdet gäller förslaget från och Folkpartietsagt att utskottet ser "inga ekonomiska möjligheter attinom en nära framtid utöka förmånerna". Det står,herr talman, i detta sammanhang inte hur mycket detkostar. Men det är fråga om en kostnad på ca 50 mil-joner kronor.