prot · GL0999 · 1998-04-29 00:00:00 — Vad skall göras åt dennabokstavliga bomb på sjöbotten, och när?Som om det inte räckte med dessa påfrestningarpå livet i våra kusthav har det under det senaste halv-året spårats kraftigt ökade halter av det radioaktivaämnet teknetium i tång och räkor längs Bohuskusten.Utsläppen kommer från upparbetningsanläggningenSellafield på den brittiska och förs tillSkagerrak med havsströmmarna. Som en följd av attkärnanläggningen 1994 fick tillstånd att släppa ut 20gånger mer teknetium än tidigare kommer radioaktivi-teten att successivt öka i våra vatten.Jag menar att det inte finns någon anledning attöver huvud taget acceptera dessa utsläpp. Vi vet interiktigt hur lågdosstrålning påverkaross människor, och kunskaperna om effekterna påhavets växter och djur är om möjligt ännu mindre.Herr talman! Sedan det norska den 13juni 1994 beslutade om att tillåta koncessioner förprovborrningar efter olja och gas i harfrågan så att säga legat på is. Inga regelrätta samrådhar hållits med . Konsekvensutredningar harproducerats, men den norska regeringen har ännu intekommit med den slutrapport man tidigare aviserat.Detta kan tolkas som att det är lika bråttomatt dela ut koncessionerna. Regeringen harfaktiskt också klargjort att den inte kommer att tillåtaoljeletning i så länge den sitter kvar. Det ärväldigt positivt.Men har ju visat sig ha fler fyndigheterän man tidigare känt till, och dessa står nu först i tur.Också det är väldigt allvarligt. Bara under förra åretsläpptes kemikalier ut från borrtornen justdär, varav en stor del förs in mot den svenska västkus-ten.Ett nytt hot är emellertid de dansk-amerikanskaplanerna på att leta efter olja och gas i den danskagränszonen mellan och . Sverigehar begärt samråd och att beslutet skjuts upp tillsvidare, i enlighet med den nordiska miljöskyddskon-ventionen. I en interpellationsdebatt för inte så längesedan poängterade miljöministern att den svenskainställningen till oljeborrning i ekologiskt känsligaområden i princip är negativ. Men ungefär ,under miljökonferens i ,gjorde statsministern klart att regeringen inte ämnarframföra någon protest av något slag. I vilket fall som helst inger det inte förtroende ifrågan, menar jag.Enligt finns det inga skäl att ge någonform av klartecken om målet för oss - och jag hoppasockså för våra grannländer - är en ekologiskt hållbarutveckling. Regeringen bör säga ifrån bestämt en gångför alla. Vi återkommer därför till kravet på en fred-ning, ett naturskydd, av och vadgäller borrningar efter gas och olja. eller senarekommer det annars att bli aktuellt för den danska ochnorska regeringen att lämna ut koncessioner för prov-borrningar. Och skulle det visa sig att Skagerraksberggrund innehåller gas och oljefyndigheter, vilketinte alls är osannolikt, finns det sedan mycket småmöjligheter att förhindra en utvinning, som stegvisskulle ödelägga detta unika och viktiga reproduk-tionsområde.Den måste klart ta avståndfrån en sådan utveckling och bör på allvar ta uppdiskussionen med våra grannländer, exempelvis , i syfte att upp nå en överenskommelseom förbud mot all framtida utvinning av olja och gas iSkagerrak och Kattegatt.Herr talman! Trots alla dessa akuta och uppenbarahot mot västerhavet är läget inte helt hopplöst. Kust-haven går att rehabilitera, på åtta ungefär. Mendå måste övergödningen minskas kraftigt och snabbaåtgärder sättas in mot giftutsläppen somforskningsinsatser och miljöbevakning fortgår ochförstärks. Detta gäller både och västerhavet- inte antingen-eller. Både-och måste gälla.Jag är litet förvånad över att ochVänstern inte stöder den reservation som handlar justom att freda, naturskydda, västerhavet. Jag hoppas attni under omröstningen stöder vår reservation 15 undermom. 19, som jag yrkar bifall till. Jag vill också yrkabifall till en annan reservation som har med saken attgöra, nämligen den om Esbjergdeklarationen, nr 24under mom. 25. 211 ():Herr talman! Jag vill bara kort informera Per La-ger om att jag under huvuddebatten redogjorde för attvi haft liknande motionsyrkanden tidigare. För att fånågon ordning på debatterna kommer vi att avstå iomröstningar i frågor där vi haft yrkanden tidigareunder mandatperioden. Det betyder inte att vi tyckernågot annat, utan det är mer som ett exempel på att vitycker att hanteringen av motionsyrkandena underdenna mandatperiod har varit väldigt rörig. De harkommit i olika omgångar, och olika partier har gjortolika prioriteringar. Vi kommer att vara konsekventapå det sättet att vi avstår från att rösta i frågor där viredan fått våra yrkanden behandlade.Anf. 212 PER ():Herr talman! Det låter litet underligt i mina öron,. ligger ju frågan här på bordetigen, och vi yrkar bifall till en reservation som viuppenbarligen har exakt samma åsikt om. Om man nuhar samma åsikt känns det väldigt underligt att manlägger ned sin röst bara därför att man haft uppe frå-gan tidigare . Jag kan inte se någon logik idet.Anf. 213 ():Herr talman! Nej, jag vet att frågorna om väster-havet, , och är väldigtviktiga för Per . Därför återkommer de ganskaofta och har gjort det under mandatperi-oden. Det har jag full respekt för. Men i ett särskiltyttrande har jag redovisat att vi har valt att lyfta framfrågorna en gång , och vi harfått våra yrkanden behandlade då. Vi tycker att deträcker för vår del.Anf. 214 PER ():Herr talman! Det är väl inte så mycket att säga omdet här. Det är bara att beklaga att vi inte får ett bre-dare stöd för en sak som våra båda partier har sammaåsikt om. Det är tråkigt, helt enkelt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § Ändringar i foderlagen, m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU22Ändringar i foderlagen, m.m. (prop. 1997/98:92)Anf. 215 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar enproposition från regeringen om ändringar i foderla-gen. De ändringar som görs är inte särskilt stora.Möjligen är det en förbättring av den lagstiftning vihar och något skärpta regler. Men propositionen tarupp väsentliga saker. Att man vidgar reglerna omanvändningen av antibiotika till att också gälla andramediciner är väldigt viktigt. Jag skulle nästan viljasäga att antibiotikabekymret är en tickande bomb.Den resistens som användning av antibiotika i olikasammanhang medför, är ju en stor fara för folkhälsanframöver. Därför är denna fråga oerhört viktig attfölja upp.Jag skall inte närmare gå in på detaljerna just nueftersom det är frågor som vi diskuterat tidigare ochsom vi säkert kommer att få diskutera framöver. Mendet är viktigt att de finns med och att den restriktivahållning till användande av antibiotika i foder behållsoch skärps i Sverige.Jag vill ta upp en annan fråga, och det är använ-dande av döda djur i foder. Det förbjuds nu i ett EU-direktiv. Det är naturligtvis helt korrekt. Vi förbjödanvändandet av kadavermjöl och köttmjöl i Sverigeför . Men det får en del konsekvenserom det görs på det sätt som var tänkt, nämligen inte skulle kunna utfodra vilda djur, örnar ochandra, med döda djur. Det får kanske sådana konsek-venser som vi inte hade tänkt och inte heller vill ha.I det här betänkandet vill vi skjuta upp beslutet ifrågan och ta upp frågan under nästa riksdagsår. Vivill ge regeringen i uppdrag att i de förhandlingar manhar med EU skapa förutsättningar för en svensk sär-lösning på det här området så att vi också fortsätt-ningsvis kan använda döda djur som foder för devilda djur som behöver det. Därför är det väldigt braatt vi kunde bli överens. Vi har den förhoppningen attden och jordbruksministern hosEU driver den här frågan på ett sådant sätt att vi kanfå den lösning vi vill ha.En tredje fråga som tas upp här gäller avgifternaför tillsyn och genomförande av lagstiftningen. Det äri och för sig inga märkvärdigheter att man kan ta utavgifter, men har en motion här ochmenar att man borde se över frågan. Eftersom vi vetatt konkurrenskraften i det svenska jordbruket ärträngd och att det bl.a. beror på sådana här saker,måste man ha en helhetssyn så att avgifterna inte blirstörre än vad som är rimligt. har vi en del avgifter.Dem har man ofta förhandlat fram. Därför är detviktigt att man inte bara fortsätter med denna lag-stiftning, förändrar och ökar avgifterna. Det är unge-fär vad som sägs i den reservation som vi har tillsam-mans med på det här området. Jagyrkar bifall till den reservationen.Herr talman! Med de här orden yrkar jag i övrigtbifall till utskottets hemställan.Anf. 216 ():Herr talman! Timmen är sen, så jag skall försökafatta mig kort. Jag tänkte ta upp tre saker.Jag vill börja med att säga att jag tycker att det ärbra att man har utvidgat foderlagen till att avse alltfoder för utfodring av djur med undantag av säll-skapsdjur i hemmet. Vad som förvånade mig och somjag inte visste var att foderlagen såg ut och ser ut pådet sätt som den gör, nämligen att man får användaantibiotika för att förebygga sjukdomar. Jag trodde attvi hade en så stark lagstiftning när det gäller antibio-tika i att vi verkligen kunde stå för det ställ-ningstagande som vi gjort inom EU, att driva fråganhårt i EU. Jag tycker att det är väldigt bra att det komen motion från om en förändring av fo-derlagen. Jag måste tillstå att jag hade missat det. Jagvar så totalt övertygad om att vi inte hade den bristeni den svenska lagstiftningen. Det här finns utvecklat ireservation 1.Det andra jag vill ta upp är det som var inne på, nämligen hur ochdess tillämpning faktiskt gör att det i praktiken bliromöjligt att stödutfodra utrotningshotade djur. Därhar vi ett tillkännagivande att regeringen skall få arbe-ta för att försöka åstadkomma en nationell särlösning.Det är bra att vi får ett tillkännagivande. Men det äringalunda en garanti för att kommer att lyck-as. Det här visar också den totala bristen på förståelseför de svenska förhållandena. Det är helt och hållet enföljd av att vi som medlemmar i omfattas avsamma typ av regelverk, fastän våra förhållanden serså annorlunda ut. Kommer man från norra jag och , som skall tala för ut-skottsmajoriteten, tycker man att fraktande av själv-döda djur kors och tvärs över landet till en destruk-tionsanläggning knappast kan anses förenligt mednågon god sed när det gäller risken för spridning avsjukdomar och sådant. Det är bra att vi får ett tillkän-nagivande, men faran är ingalunda över.Det tredje gäller avgifterna. Vi har ingenting emotatt man tar ut avgifter när man behöver göra under-sökningar och ta prover. Som det sades tidigare börjardet bli väldigt många olika slags avgifter. Det be-myndigande som regeringen kan ge Jordbruksverketenligt det här betänkandet är ganska vitt. Man kan fåta ut avgifter i ärenden som rör förbud mot eller vill-kor för införsel, utförsel, tillverkning, försäljning ellerannan överlåtelse, användning eller hantering i övrigtav foder eller ett visst parti foder. Sedan får manockså ta ut avgifter vid beslut om laboratorier förfoderanalyser, om analysmetoder och för tillsyn somutövas enligt foderlagen eller för med stöd av lagenmeddelade föreskrifter eller beslut.Det är alltså ett ganska vitt bemyndigande. Nå-gonstans tycker jag att det börjar vara nödvändigt gör en översyn för att få ett helhetsgrepp överden sammantagna effekten av olika avgifter, så ser vilken effekt de får för det enskilda jordbru-ket. Det finns redovisat i reservation 4, som jag här-med yrkar bifall till.Anf. 217 () re-plik:Herr talman! Det här är egentligen ingen replik tillMaggi utan en komplettering till det honsade om foderlagen och om att man kan användaantibiotika i förebyggande syfte. Jag var också över-raskad när jag såg det. Men jag har funderat på detlitet grand sedan. I är det inte tillåtet att an-vända antibiotika i foder över huvud taget utan veteri-närförskrivning. Det bör alltså finnas ett klart medi-cinskt syfte för att göra det. Jag tror att jag har ganskarätt när jag säger detta. Det ligger till grund för denrestriktiva hållning som vi har i fråga om antibiotika.Det här innebär egentligen en skärpning av lagen ochbör alltså inte innebära någon försämring. Det ärviktigt att det krävs veterinärförskrivning. Det ärmotivet till att vi inte följde med på reservationenutan tycker att den lag som finns är tillräcklig. Anti-biotikaproblemet är, som jag sade, ett stort problemoch måste hanteras med mycket stor försiktighet.Anf. 218 () re-plik:Herr talman! Det är självklart bra att vi har sådanaregler som gör att det krävs veterinärförskrivning avantibiotika, men det faktum att man får använda anti-biotika i förebyggande syfte minskar tro-värdighet när det gäller att driva antibiotikafrågan iEU.Anf. 219 ():Herr talman! Jag tänker ta upp två frågor som rörde beslut som vi skall fatta. Jag måste säga att jagblev ganska förskräckt när jag upptäckte att det ifoderlagen står att man får använda antibiotika i före-byggande syfte. Jag trodde att den svenska linjen varatt det just var sådant som skulle undvikas, att det ärdetta vi kritiserar andra länder för, att vi inte vill ha enanvändning av antibiotika innan vi behöver användadet för att bota en sjukdom. Uppenbarligen är densvenska lagen inte alls så trovärdig som hargjort sken av. Vi har alltså möjligheter att användaantibiotika i förebyggande syfte.Jag blev också förskräckt när jag upptäcker att detbara är ett parti till förutom som tyckeratt det är märkligt. Det måste finnas någon samstäm-mighet mellan ord och handling. Om man här i kam-maren talar om att det är viktigt att vi har en restriktivinställning till antibiotika i , bör det också ledatill att man inte anser att det i lagen bör stå att vi kanfå använda antibiotika i förebyggande syfte. Det stårdessutom "förebygga, påvisa, lindra eller bota".Vi från anser definitivt att det i foder-lagen borde slås fast att antibiotika skall användas föratt lindra eller bota sjukdomar, men vi vill alltså attordet "förebygga" skall tas bort.Den förändring som görs i 4 § foderlagen är attdet skrivs in "eller andra läkemedel". Det är i och försig bra, men det förhindrar inte på något sätt använd-ningen av antibiotika. Jag yrkar alltså bifall till reser-vation 1, där vi tillsammans med Vänsterparitet före-slår en annan lydelse av 4 §. Det bör där slås fast attantibiotika eller kemoterapeutiska medel eller andraläkemedel får tillsättas foder endast för att lindra ellerbota sjukdomar.Det tillsätts en mängd ämnen i djurs foder, t.ex.zink för att smågrisar inte skall få diaréer. Detta har vii tagit upp . Lyckligtvis hardet kommit en skärpning när det gäller detta. Zinkhal-ten i jorden har höjts avsevärt. Alldeles fick på att mycket av det foder som ges till svin inne-håller kadmium, vilket förklarar en del av den ökningav kadmium i jorden som vi har kunnat se.Även antibiotika är ett problem. Många av dagensantibiotikasorter bryts inte ned, utan de kommer ut inaturen. Naturligtvis påverkas då bakterier på sammasätt som antibiotika påverkar bakterier i kropparnahos grisar eller kor. Ute i naturen kommer halternainte alls att vara så höga som kanske är nödvändigt föratt bakterierna skall tas ihjäl. Här kan det mycket välutvecklas en resistens. Vi ser en mängd nyasjukdomar där bakterier helt plötsligt blir sjuk-domsalstrare. Jag anser att detta är mycket oroandeoch bör undersökas rejält.På samma sätt används stora doser av maskmedel ipreventivt syfte i lantbruket. Dessa medel kommerockså ut i naturen onedbrutna ur rumpan på djurenoch påverkar den. Många hävdar att det i komockorsom kommit från gårdar där kor just har avmaskatsinte finns någon liv, komockorna bryts inte ned. Detberor antagligen på att maskmedlen dödar, eftersomdet är detta som är syftet med dem.Detta bör ses över, och det har vi också tagit upp ien reservation som jag för tids vinnande inte yrkarbifall till, men som vi i står bakom.Vi har också lyft fram frågan om utfodring av ör-nar, framför allt då havsörn, som har förekommitunder i . Det är ofta Projekthavsörn som har varit initiativtagare. Jag har upp-märksammat detta i min motion med anledning avpropositionen, och jag är glad att det finns en skriv-ning i betänkandet som säger att utskottet slår fast attden nu föreslagna förändringen av foderlagen inte börgöra det omöjligt att stödutfodra vilda djur i fortsätt-ningen.Det får inte bli så att vi anpassar oss till döds förEU. Den biologiska mångfalden som vi vill skyddafår inte dö på grund av att vi anpassar oss till EU. Detfinns bara ca 200 havsörnspar i . Havsörnenfinns fortfarande kvar i hotkategori två. Den betrak-tats alltså som sårbar. Det har berott på att havsörnar-na som befinner sig överst i näringskedjan under ettantal år har fått en mängd gifter i sina kroppar. Dethar inneburit en mindre häckningsframgång hos hav-sörnarna i än t.ex. hos havsörnarna på dennorska kusten. Vi vet också att många unga örnar harhaft svårt att överleva sin första vinter. Stödutfodring-en har betytt enormt mycket, inte minst för att ungfåg-larna skall kunna överleva.Jag kan förstå den rädsla för många sjukdomarsom finns i EU, att man är rädd för svinpest, BSE ochmånga sjukdomar som vi inte har här. Men vi måstenaturligtvis anpassa oss efter de svenska förhållande-na. Vad man har gjort när man har stödutfodrat är har tagit djur från friska besättningar, djur sominte har medicinerats men som man av en eller annananledning har velat slakta. Det kan ha rört sig omgrisar som har fått svansen avbiten. Det är ingen somvill sprida några sjukdomar. Dessa djur kommer alltsåfrån friska besättningar. har införtatt alla djur skall transporteras till för kon-troll och uppslaktning. Sedan får de hämtas av deentusiaster som ägnar sig åt att mata havsörnar. Dettaär byråkrati när byråkratin är som sämst.Det måste gå att hitta en ordning så att dessa djursom inte är sjuka, utan som har slaktats på grund avolycksfall, kan få användas för stödutfodring av örnar.Jag har framställt en interpellation till jordbruks-ministern som jag skall få svar på . Jaghoppas att det är flera som deltar i den interpella-tionsdebatten. Jag tror att det måste handla om ettförbiseende av . Det kan inte vara såtokigt att man skall byråkratisera så till den mildagrad. Det är omöjligt för de människor som ägnar sigåt denna verksamhet att åka till . Tänk erbara att åka från till och tillbakaigen med döda, uppslaktade grisar! Det går inte. Detmåste finnas någon möjlighet att hantera detta på ettenklare sätt. Man kan medge dispenser för att använ-da dessa djur vid vissa situationer, t.ex. när besätt-ningen är garanterat frisk och när anledningen är slakttill följd av svansavbitning.Under den senaste vintern har det nästan inte lagtsut något slaktavfall just därför att den svenska byrå-kratin har slagit knut på sig själv. Jag hoppas att ut-skottets skrivning innebär att regeringen gör allt denkan för att se till att denna verksamhet som är nöd-vändig, inte bara för havsörn utan även för glada, kanbli kvar i . Jag är glad att utskottet anammadedet som jag ville, att höra intressenter i sammanhang-et. Ordförande i , JensWahlström, och den som har hållit på sedan början av60-talet med Projekt havsörn, , harvarit hos utskottet och redogjort för situationen.Vi i har avgett ett särskilt yttrande närdet gäller detta. Jag måste säga att jag är litet bekym-rad över att utskottet har hänskjutit några av frågornatill hösten. Regeringen skriver att man inte vill att detskall finnas några dispenser. Det skulle kunna tolkasså att det inte finns någon möjlighet att hitta en lös-ning. Där hade jag ett yrkande, att det skulle finnasmöjligheter till dispenser. Det är ett av de yrkandensom har skjutits fram . Jag hoppas att detinte betyder att det beslut som vi nu fattar gör detomöjligt att hitta en lösning för utfodring av örnarna.Miljöpartiet stöder naturligtvis de reservationersom vi har avgett. Men för tids vinnande yrkar jagbifall till reservation 1.Anf. 220 ():Herr talman! Av tidigare inlägg framgår det klartatt detta betänkande handlar om en utvidgning avfoderlagen. Jag skall inte göra några större utvikning-ar i det hänseendet. Men den nya foderlagens utvidg-ning har i allt väsentligt sin grund i de EG-direktivsom vi har att anpassa oss till. Jag skall bara kortkommentera de tidigare inläggen.Jag tycker att gjorde en bra be-skrivning av att vi i utskottet har en ganska bred enig-het kring helheten när det gäller utvidgningen trots attdet kommer fram vissa detaljer i de reservationer somhar avgetts.Gudrun talade sig varm för reservation 1.Den mening som man hänger upp sig på beträffandeantibiotikaanvändningen, att man inte får förebyggasjukdomar, gör att den bör kommenteras. Precis somLennart Brunander var inne på är det alltid en veteri-när som skall göra en besiktning av situationen. Ensådan besiktning kan faktiskt leda till att man behöverantibiotika i förebyggande syfte för att inte slå ut enhel besättning. Även användandet av andra medel änantibiotika - vilket också framgår av motion Jo3 - harprecis samma värde. Zink /kg anses ock-så som läkemedel och kräver utskrift från veterinär.Jag tror att vi måste acceptera det om vi skulle fåin sådana sjukdomar som behöver bekämpas medantibiotika för att inte tillåta att djurbesättningar slåsut. Det framgår också att antibiotika alltid skall an-vändas med stor restriktivitet.När det gäller de övriga reservationerna bör ocksåavgifterna kommenteras något. Det är inget ovanligtatt avgifter tas ut. Vill man ha en helhet inom EU-området när det gäller hantering av foder och foder-tillsatser bör man också ge möjlighet till tillsyn ävenom tillsynen innebär kostnader. En utebliven möjlig-het till tillsyn skulle kunna innebära att man med enstörre oseriositet flyttar fodertillverkningen mellanolika länder.Herr talman! Jag skall för tids besparande intekommentera detta ytterligare, utan jag yrkar bifall tillutskottets hemställan och avslag på de fyra reserva-tioner som är fogade till betänkandet.Anf. 221 () re-plik:Herr talman! Jag kan förstå att man i vissa lägenvill använda antibiotika i förebyggande syfte. Men härhandlar det om ifall man skall få tillsätta antibiotika ifoder. Just det faktum att det står att man får tillsättaantibiotika i foder i förebyggande syfte känns helt fel.Om en veterinär bedömer att ett djur måste be-handlas med antibiotika för att det inte skall bli sjuktså är det veterinärens bedömning. Men att man skallfå tillsätta det i foder, vilket naturligtvis gör att giva-ren inte är lika säker, är jag mycket skeptisk till. Jagtycker att det är synd att det står så i foderlagen. Vadjag har förstått är skälet till att det fortfarande står så ifoderlagen att man ger coccidostatika till kycklingar.Man ger en typ av antibiotika i vatten för att kyck-lingarna inte skall få coccidios, som är en tarmsjuk-dom. Kycklingindustrin är ju en industri som talar omatt i är vi duktiga på att ta fram kycklingarutan antibiotika, men i EU är coccidostatika klassatsom antibiotika. Jag tycker att det här är ett problemoch skulle önska att vi vore så pass raka i attvi sade nej till antibiotika i foder.Jag skulle vilja fråga : Varför måstedet finnas möjligheter att tillsätta antibiotika i före-byggande syfte i foder?Anf. 222 () replik:Herr talman! Jag vill vända på det hela och ta ex-emplet ett svinstall med flera avdelningar, där manhar fått in en sjukdom i en avdelning som blivit iprincip utslagen. Då är det ganska naturligt att manvill tillsätta antibiotika i foder för att förebygga attbesättningen i kvarvarande avdelningar kan räddas,för det är ju nästan omöjligt att förebygga sjukdomarhos enskilda individer i ett stall. Man kan tänka sigsamma situation när det gäller kycklinguppfödning,att man i en avdelning får in en sjukdom men genomantibiotika i foder kan rädda större delen av besätt-ningen.Anf. 223 () re-plik:Herr talman! En hantering där man inte kan hante-ra enskilda grisar kan ifrågasättas. Såvitt jag har för-stått är det inte för grisar man vill tillsätta antibiotika ifoder. Jag har inte hört att det är så man gör, utan dethandlar om just coccidostatika till kyckling.