prot · GL0954 · 1998-01-22 00:00:00 — Därvid har man -som alltid i denna kammare - ägnat sig åt makt, me-del och en del mål. Men någon övergripande syn,eller de värden och värderingar som vägleder, ellerskall göra det, redovisas inte av någon. För säkerhetsskull får jag betona att med värden menar jag intepengar.Vi har som vanligt fått veta längden och breddenhos de verktyg som man nu anser behövs i politikenoch priset på dem. Men vilken vision har vi som ledeross till dessa ställningstaganden?Fru talman! Jag har snart varit ledamot av dennakammare . Jag vågar påstå att vi på hela dennatid inte har haft en enda ideologisk debatt värd nam-net. Det är ingen tröst att läget är detsamma i de andrapolitiska församlingarna ute i landet. Det är här hososs, som skall vara normbildare och lagstiftare, somden debatten i första hand skall föras.Utan en sådan debatt - där vi dessutom finge enmöjlighet att på ett bättre sätt pröva hur vi upplevervalören på de begrepp som vi understundom använ-der, och där vi ibland talar förbi varandra, eftersom vibaserar dem på olika värderingar och värden - kan viinte undvika den uppenbara aspektblindhet som alltförofta kan förmärkas. Det är en ytterligare negativ fak-tor i allmänhetens upplevelse av det politiska språketoch den politiska verksamheten och därmed ytterst fördet politiska intresset. Vad det betyder för försvag-ningen av demokratin skulle egentligen inte ens behö-va påpekas.I stället för att som här har gjorts i dagens debattatt efter en skatteskala försöka ange var gränsen gårmellan den egna positiva människosynen och andras,underförstått negativa dito, skulle naturligtvis tagitsupp utifrån andra värderingsgrunder den människosynrespektive samhällssyn som vi förfäktar. Låt mig ävenpå denna punkt göra ett förtydligande: Samhällssynoch syn på stat och kommun är inte samma sak. Sam-hället måste alltid vara ett mycket vidare begrepp ände båda andra.Då bör vi också kunna slippa påståenden som t.ex.att tar skattepengar från det allmänna.Det allmänna äger inga skattepengar. Huruvida resurserna skall användas individuellteller i gemenskap är sådant som våra olika synsätt påsamspelet mellan individer och gemenskaper lederfram till.Hur upplever vi solidaritet och ansvar för vårnästa? Det är inget som kan beslutas i lag eller därman kan köpa sig fri från personligt ansvar med enskatteinbetalning. Kommer det inte från hjärtat är detfråga om något annat. Är det detta som har lett till attmånga numera är så socialt passiva? Om en olyckasker vänder man ryggen till eller bara tittar på. Allt ärsamhällets ansvar. Det är det man har betalat till.Vilken människosyn leder det till? Vilken människo-syn får våra unga när negativa moralsignaler viamassmedier kommer direkt in i våra hem, där förutföräldrar, skola, söndagsskola och även medierna gavpositiv vägledning?Visst kan man förenkla en debatt om man renodlaren fråga. Men när beslutet skall möta verklighetenfinns det ingen ekonomi som inte har betydelse förekologi och etik och vise versa. Varför är bildningoch inte bara utbildning viktig? Varför är äganderättoch förvaltarskap så viktiga för vår syn på människansom okränkbar individ?Om vårt sätt att behandla dem som av olika skälkommer hit visar vilken människosyn vi har är detilla, mer än illa. Utan att först ha definierat vår männi-skosyn förblir vår immigrationspolitik, liksom förres-ten även vår u-landspolitik, inhuman, ineffektiv ochdyr och hjälper demokratifientliga rörelser i derasrekrytering.Rättvisa är ett begrepp som ofta kastas in i olikadebatter för att rättfärdiga åtgärder. Men rättvisa idjupare mening är inte detsamma som att bara omför-dela pengar och därmed alltför ofta skapa nya orättvi-sor.Fru talman! Mitt budskap är inte att vi skall bytaut sakfrågorna mot att ha politiska fäktningar medBurkes och och och Maos dog-mer. Däremot bör - ja, jag tycker vi måste - medjämna mellanrum hålla debatter fria från procentsatseroch krontal där vi resonerar kring just detta med in-divid och samhälle utifrån icke-materiell utgångs-punkt. Vi måste inför varandra, oss själva och våraväljare, komma fram till och tala om vad vi menarmed ett gott samhälle. Inte som slutmål - sådant kal-las utopier - utan som en vision, som något att ta utfärdriktningen mot.Utan en sådan övergripande värderings- och vär-desyn förblir de materiella åtgärderna ett lapptäckeutan harmoni i sitt mönster. För att lyfta politiken ochdess anseende och för att göra den bättre för männi-skorna måste vi debattera i bättre ordning. Jag menaratt detta är en viktigare fråga än de flesta andra fört.ex. Jag ser med förväntan frammot vår första riktiga idédebatt.Fru talman! Det blir inget bra av degklumpen omman kastar in jästen i efterhand.Anf. 333 () replik:Fru talman! Jag vill gärna delta i denna idédebatt.Jag tyckte det var spännande när tala-de om värde, vision och också om rättvisa. Jag villtala om min vision och de värden som jag skulle viljaha som utgångspunkt.Det värde som jag tror vi delar är alla människorslika värde. Min vision är att alla skall kunna äta sigmätta och ha rent vatten. Min rättvisa består i att denfemtedel av jordens rikaste människor som disponerar82,av inkomsterna på något vis måste föra överresurser till den femtedel fattigaste som bara får 1,4 %av jordens totala inkomster.Är det en rättviseaspekt som kanställa upp på? Skulle kunna tänka sigatt stödja det förslag om ett globalt barnbidrag somjag tidigare i debatten förde fram för att det skullekunna bli en något mer rättvis värld?Anf. 334 () replik:Fru talman! Att ge rättvisa åt en sådan debatt ochatt rättvist debattera de frågorna kan inte göras på denminut som står till vårt förfogande i en replik. Själv-fallet har vi alla var och en - och här kommer detpersonliga ansvaret in - ansvaret för var och en av demedmänniskor som finns på denna jord. Det är utifrånde värderingar vi har som vi också bör visa i handlingvad vi gör för att skapa rättvisa. Det gäller att ocksåkunna diskutera och definiera vad vi menar med rätt-visa. Det är inte bara fråga om att föra över medel,utan det är fråga om så mycket annat.Anf. 335 () replik:Fru talman! Rättvisa är en fråga om många olikasaker. Men det har också att göra med pengar, i syn-nerhet när bristen på pengar gör att barn dör av un-dernäring därför att föräldrarna inte har pengar attköpa mat för. Jag har en uppgift om att de 358 rikastemänniskorna i världen äger en förmögenhet som mot-svarar årsinkomsten för de fattigaste av jordensbefolkning, 2,3 miljarder människor. Åtminstonehälften av de absolut fattiga saknar t.o.m. rent vatten.Jag tycker att det är en ideologisk fråga hur manfördelar resurser och vilka människor man skall värnaom på jorden. Har inte alla människor lika värde?Eftersom detta skulle vara en idédebatt borde vi kun-na tänka oss att det skulle finnas något slags globalrättvisa för hela planeten och hela mänskligheten. KanLennart tänka sig att man skulle kunna be-skatta de 358 dollarmiljardärerna, t.ex. genom förslagsom kommit i ellerliknande? Ett exempel är landningsavgifter på flyg-platser.Anf. 336 () replik:Fru talman! Hybriden vet jag intevem det är. Att skapa rättvisa är inte bara fråga om attfördela. Det kan man göra så länge det finns någon-ting. Det är också fråga om att skapa resurser för attha någonting att fördela mellan människorna, så attalla har en chans att få ta del av de värden som ska-pas. Jag tror att det finns mycket annat än just det här.Jag hoppas verkligen att de rika personer som LenaKlevenås nämnde rannsakar sitt hjärta och gör vad dekan. Jag vill inte sätta mig till doms över dem, meddet är oerhört väsentligt att alla tar sitt personligaansvar. Det hoppas jag att vi alla gör, oavsett om vi äravlönade med ca som jagoch eller om man har högre eller lägreinkomster. Det är väldigt mycket fråga om en indivi-duell insats i sammanhanget.Anf. 337 ():Fru talman! Jag skall tala om demo-kratin. Det är vi här i som skall utöva folk-styret. Vi har ju den formella makten att göra nästanvad vi vill. Men jag tror att det är dags att börja er-känna att vi har förlorat delar av den formella maktenoch att vi håller på att förlora ännu mer av den reellamakten. Varför gör vi det?En journalist skrev apropå någonkommun att demokratin har kommit litet på "mellis".Det finns en risk för att även demokratin här i riksda-gen kan komma litet på "mellis", litet emellan, litet påbänken, litet utanför. Det får vi ändra på. Vad berordet här på? Ja, det beror till delar på EU och EMU-processen. Men i grunden beror det på att vi lever i enhelt ny tid. Vi har de problem tog upp,men också globaliseringen och Sydostasienkrisen -det är en helt ny tid vi lever i. Vi upplever en koper-nikansk vändning i historien, där de gamla reglernaoch mallarna inte stämmer. Då fungerar inte våragamla verktyg.I denna nya tid kan och skall inte vi i hahela makten. Det är nog positivt för atthöra. Men vi måste skaffa oss mer makt och ta tillba-ka en del av det vi har förlorat. Vad skall vi då göra?Jo, vi skall säga som det är: Vi skall inte ha äran förallting som sker i samhället, och vi skall heller intekritiken för allting. Budgetunderskotten är inte barapolitikernas fel. Arbetslösheten är inte bara politiker-nas fel. Som socialist och marxist säger jag att detberor en hel del på kapitalismen. Den är inte krisfri.Men allt är inte politikens fel.Det finns grundläggande strukturella problem iden här kopernikanska vändningen, i informations-samhället och den globala kapitalismen. en sådan notorisk finansman som i i julas. Det handlade om de storakrisproblemen i världen.Jag kan nämna en annan sak som visar att allt inteär vårt fel. hade staten ett underskott på180 miljarder. 1997 var det nere i 30 miljarder. Vemfixade bort 150 miljarder? Var det vi i ?Utgifterna 1997 var lika stora som 1994, så det är intepå utgiftssidan det har rasslat till. Utgifterna var likastora då som . Men på inkomstsidan har det faktiskttickat in 180 miljarder. Har vi höjt skattenmed 180 miljarder? Möjligtvis med 70 miljarder,säger kanske för att dra till. Men de andra 100miljarderna då? De har kommit till för att samhällethar växt och reallönerna har ökat. Det är varken poli-tikens fel eller förtjänst, utan det är knegarnas för-tjänster och deras ansvarstagande som har räddatstatsfinanserna. Så när säger att desänkta barnbidragen räddade statsfinanserna så är detinte helt sant. Ära löntagarna i mer än politi-kerna för budgetsaneringen!Nu gäller det att ta tillbaka mera makt, och dåskall vi erkänna att de här problemen finns och att viinte har hela makten. När vi har gjort det kan vi skaffaoss mer makt. Då kan vi sätta i centrum. Viskall stärka debattformerna i . Det vore välbra, ? Tänk om ni får tid på er att dis-kutera ideologin!Vi skall se till att ha debatt före beslut och se tillatt vi kan mötas på bättre sätt i verkligt aktuella frå-gor. Det skall inte vara sådana frågor som mediernabehagar göra aktuella. De gjorde t.ex. ett TV-inslagom ett vårdhem. Men har inte vi diskuterat vårdfrå-gorna här förut, innan TV gjorde ett reportage? Jo,det har vi!Men vi diskuterar inte andra frågor tillräckligt.Vad är det för 100 miljarder som Riksgälden lånarupp? Vi diskuterar miljoner och kronor, men LennartFridén har rätt då han säger att vi inte nog diskuterarvärderingar och de stora miljarderna. Att Riksgäldenlånar upp 100 miljarder, är det bra eller dåligt? Det ären sådan fråga.Sedan måste vi stärka vår uppföljning och kontrollav hur pengarna används. Vi skall inte bara anslåpengar och hoppas att det går bra. Stärk utskottensställning i uppföljnings- och kontrollarbetet! Se till attarbetsmarknadsutskottet följer arbetsmarknadspoliti-ken! Se till att vi får ett starkt revisionsorgan underriksdagen! Vi måste lösa frågan om revi-sorer, allra helst under denna vår.Vi skall se till att blir en del i EU-processen. är vi långt efter tjänstemännen i för-valtningen, och vi måste i alla fall ligga parallellt meddem. Det är också något vi skall göra i riksdagen.Vi skall stärka sakkompetens. Vi harutredningstjänsten, och ett budgetkontor håller på attbyggas upp, men vi kan utnyttja vår tjänstemannahordlångt mera. Vi skulle kunna dra ned som desitter och klipper i våra motionstexter för att görareservationer och låta deras stora kompetens användasför utredning och sakkunskap. Den debatten skall viinte låta skötas av universiteten. Vi kan stärka riksda-gen på så sätt. Vi kan driva ett utrednings-kontor som motvikt till det utredningsväsende somfungerar alltför dåligt på många håll.Vi har möjligheter. Jag repeterar: stärkt debatt,uppföljning och kontroll, EU-processen, framlyftandeav sakkompetens. Och våga ta enade be-slut! Våga fatta litet beslut! Vi kan göra det. Alla är överens, utom möjligtvismoderaterna som inte var med. Låt det då bli hand-ling! Alla pratar om att kunna göra något med tjänste-sektorn, utom möjligtvis socialdemokraterna. Menmoderater och socialdemokrater - följ med in! NärGudrun talade om köksbordet var det detta hon me-nade. Det finns en del utrymme där vi kan fatta kon-kreta beslut.När vi går in här i ledamotshuset står det någotväldigt vackert vid ingången: In necessaris unitas, indubis , in omnibus . Fritt översatt stårdet: Där det är nödvändigt, var enig. Ja, greja under-skottet! Där tveksamhet råder, tillåt frihet. Ja, låt osskomma med konstruktiva idéer för att greja jobben!Var alltid varsam. Ja, vi skall vara hårda i sak menmjuka i tonen. Alltför ofta är vi tvärtom. Vi kan göranågonting inne i om vi tar oss i kragen.Anf. 338 () replik:Fru talman! Det är alltid lika fascinerande både attse och höra i talarstolen. Han haderätt i att det är de som arbetar som skapar värdena.Det är faktiskt så. gör de det trots politikerna.När jag var i konstaterademan att anledningen till att ekonomin där trots allabekymmer gick framåt var att det skedde på nätterna.Då sov politikerna och bankerna var stängda.Lars påpekade mycket riktigt att detfinns problem även inom kapitalismen. Han sade attallt inte är politikens fel. Då kan man fråga sig varfelet låg i de länder som man numera i vänsterkretsarkallar för misslyckade experiment? De drabbade dockmänniskor . Vilka var problemen då? Vilken människosyn ledde fram till att manhamnade där man hamnade?Anf. 339 () replik:Fru talman! Felet var att man trodde att man ge-nom politiska beslut kunde bestämma hur mycket aven vara som skulle produceras och vad den skullekosta. Det kan man inte göra på den nivån. Vad vardet för människosyn? Det var en övertro på politikenoch att vi politiker fixar och grejar åt allt och alla. Detvar de två mest grundläggande felen.Marxismens grundideologi i Kommunistiska ma-nifestet säger: Och så framträder ett samhälle varienvars fria utveckling är en förutsättning för allas friautveckling.Det är den typ av marxism som jag hyllar. Dettavar den ideologiska debatt ville ha. Nuhar vi hunnit med den också.Men det grundläggande felet just nu är att den härmotpolen, den extrema kapitalismen, just nu grasse-rar. T.o.m. inser att vi måste ha enpolitik som kontrollerar den och fördelar en del av detsom produceras, annars hotas samhällena av samman-brott. Det är det som just nu sker i . Det ärden extremkapitalismen, den anarkoliberalismen, somni måste avlägsna er från. tror jag inte att LennartFridén hemfaller åt den, eller hur?Anf. 340 () replik:Fru talman! För mig har aldrig liberalism som så-dan varit ett positivt begrepp. Det har jag haft litetsvårt för sedan jag läste för första gång-en. Han skriver att man skall inte förvänta sig att manskall få någonting av sin granne av medmänsklighetutan för att han kan tjäna pengar på det. Därmed nognär det gäller liberalismen.Men sedan vill jag säga till att viinte har klarat av den här debatten. Vi har inte påbör-jat den . Jag kan bara konstatera att det är bra omLars hakar på, och om flera gör det. På detsättet kan vi få en debatt på det här området.Sedan tycker jag att det var skojigt att , som ju är en smidig och smart politiker, an-tingen har vänt kappan efter vinden och tyck-er så här eller har lärt av historien. Det har man jugjort alltför sällan i politiken. Men i så fall är LarsBäckström välkommen.Anf. 341 () replik:Fru talman! Jag är smidig och följer tidsutveck-lingen. Det är det jag har fått lära av historien. Det ärsjälva grundidén i min marxistiska samhällssyn. Jag äralltså sådan. En del tidningar brukar kalla mig mo-dernist och förnyare. Det är lögn. Jag är en klassiskortodox marxist på riktigt, inte en sådan som tuggarteser. Jag försöker se vad som händer i verkligheten isamhället och följer med det. Och det skall vi välgöra, då är det så viktigt att ocksåtar fasta på det. Tänk om ni i en endagång kunde erkänna att det finns något som heterfördelningspolitik. Jag talar om tillväxt. Kan ni inteens ta det ordet i er mun ? Då skulle vikomma oerhört mycket närmare varandra.Läs mina fem punkter om riksdagsarbetet i proto-kollet, ! Om ni moderater diskuterardem kommer det att hända någonting. Vi kan se tilldet. Eftersom nu är svag, skall vi göra denstarkare. Vi kan inte göra allt, men vi kan göra oänd-ligt mycket mer om vi erkänner att vi inte kan göraallt. Vi kan få ned arbetslösheten, vi kan få upp anta-let jobb och se till att ha sunda statsfinanser. Men dåfår vi inte hemfalla åt att aldrig ta ordet fördelnings-politik i vår mun.Anf. 342 ():Fru talman! har det andra årtusendet efterKristi födelse lagts till historien. Ett tusenårsskifte ärnaturligtvis en alldeles speciell händelse och kanskegår några tankar tillbaka till vad som hände i vårt landför 1 . Kristendomens utbredning tillNorden pågick och skapade förändringar i levnadsva-nor, tänkesätt och mentalitet. De värderingar ochnormer som utgår från den kristna etiken har lämnattydliga spår i samhällets utveckling och är grundpelare i demokratin.Vi kristdemokrater menar därför att tu-senåriga samlade erfarenhet av den kristna etikenhåller att bygga vidare på.I av ökad internationalisering blir det alltviktigare med en fast förankring i gemensamma vär-deringar och god kunskap om den egna kulturen ochden religion som präglar vårt samhälle. Är man trygg iden egna identiteten leder det till en ökad förståelseoch tolerans för andra människor som är ett skyddmot främlingsfientlighet. Synen på varje människaslika värde och ansvaret för globala frågor som fattig-dom, överlevnad och klyftor mellan rika och fattigaländer utgår från ett moraliskt synsätt med djup för-ankring i etik.Även ur miljöperspektiv behövs en etisk grund.Den kristna förvaltarskapstanken lär oss att ansvars-fullt bruka och inte förbruka den jord vi ärvt, så att vikan överlämna den i så ofördärvat skick som möjligttill våra barn.Fru talman! Hur kan då den kristna etiken gagnasamspelet människor emellan i vårt samhälle? Denkan bidra till ett tryggare samhällsklimat och ge barnoch ungdomar fasta normer för olika etiska ställnings-taganden. En orienterare uppfattar det inte som besvä-rande att bära med sig karta och kompass, eftersomdenne vet att de är nödvändiga hjälpmedel för att hittarätt. På samma sätt har våra barn och skolelever be-hov av en etisk karta och kompass, dvs. en vägledningom vad som är rätt och sant för att lättare klara siggenom tillvaron, som kan vara nog så snårig. Om visatsar på denna normgivning i hem och skola och iresten av samhället främjar vi trivsel och trygghet iumgänget människor emellan och vi får ett starkt menmjukt samhälle.Etik berör faktiskt alla samhällsområden. Det ärsjälva grunden för samhällets existens. Ordet samhällebetyder gemensam grund. Etiska grundvärderingarutgör ett sammanhållande band för ett folk, och vi ärokloka om vi inte lär av gångna generationers erfa-renheter när vi skall bestämma vilka normer det skallvara. Vi kan jämföra med trafikregler. Dessa har viinte för att vi vill skapa en massa förbud och läggabördor på varandra. Vi har dem för att underlätta ochför att skona oss från kollisioner och haverier.De tio budorden innehåller normer för hur vi lätta-re kan leva tillsammans i gemenskap på jorden. Bud-orden har gällt i många generationer och kommer attgälla som riktmärken i en förvirrad värld. Kanske ärbudorden vårt viktigaste arv. I den gyllene regelnfinns en bra sammanfattning: "Allt vad ni vill attmänniskorna skall göra för er, det skall ni också göraför dem. "Respekten för människovärdet är grundbulten i dekristna värderingarna och därmed för ett gott samhäl-le. För att inte underminera demokratin måste männi-skovärdet finnas levande i tänkandet hos såväl gam-mal som ung. I allt samhällsarbete är det därför viktigtatt skapa sådana relationer, normer och regler somförhindrar kränkningar av människovärdet.Fru talman! Hur knyter vi då dessa värderingar tillsamhällsbyggandet? Jag vill peka på fem samhällsom-råden:För det första: Föräldrarna och hemmen har enoersättlig roll när det gäller fostran och normöverfö-ring. skrev :"Föräldrarna är den största brottsförebyggande resurssom samhället har." Familjen och en skola med sundanormer grundlägger och förstärker vårt rättssamhälleoch är det säkraste sättet att i framtidens samhällebl.a. motverka våld, främlingsfientlighet och få tryggagator och torg.För det andra: Svenskarna skiljer sig mest i helaEuropa. Skilsmässofrekvensen var 1995. Varjeår får 45 000 barn vara med om en separation och för10 000 av dem är det . De största insat-serna för barnen gör vi genom att skapa goda förut-sättningar för föräldrarna att hålla ihop. Genom attprioritera äktenskapet som samlevnadsform och satsapå föräldrautbildning för alla blivande föräldrar ochlåta familjestabilitet bli ett viktigt nationellt mål ska-par vi bättre förutsättningar för familjer att hålla ihop.Det går att utforma samhället så att familjensmedlemmar får mer tid med varandra och därmedorkar bry sig om varandra, hinner se olika behov ochlösa problemen innan de växt och blivit för stora.Avgörande är att barn och föräldrar får tid, uppmärk-samhet och rätt till varandra. Det som är bäst förbarnen avgörs bäst av deras föräldrar. Trygga familjerär friskvård för samhället.För det tredje: Respekten för människovärdet krä-ver att vården och omsorgen intar en särställning närvi fördelar samhällets resurser. Att garantera varjepatient värdighet i vården handlar ytterst om att kvali-tetssäkra vården. Värdig vård, hemmiljö och omvård-nad måste vara en självklarhet i vårtsamhälle. Det behövs fler händer i vården.För det fjärde: Inom affärslivet är tillväxtens mo-tor hur samspelet mellan människor, företag ochmyndigheter fungerar. Vi kristdemokrater menar atten politik som baseras på hederlighet, personligt an-svarstagande och rättssäkerhet är grunden för enlångsiktigt god utveckling. räckte det hedervärdahandslaget vid en affärsuppgörelse, men hur långträcker det ?För det femte: Ett förvaltarskap värt namnet krä-ver att vi stoppar nedrustningen inom miljövården. Enskärpt miljölagstiftning med resurser för att rättsvä-sendet skall komma åt miljöbovar och ett nationelltklimatpolitiskt handlingsprogram är vägar mot en nylivsstil där ord får bli handling.Fru talman! Vi gör oss själva en stor tjänst när vibygger samhället utifrån en gemensam och stabilgrund. Vid ett bygge är grunden det viktigaste. Dettagäller även samhällsbyggande. Ju stabilare grund,desto stabilare byggnad.Anf. 343 () replik:Fru talman! Jag tycker att det allra mesta ÅkeCarnerö sade var väldigt bra. Jag betraktar mig självsom en man. Men jag hakade upp mig på enformulering som jag tycker låter litet märklig för migsom liberal, och jag tycker ändå att jag försöker skiljapå min tro och politiken. Det skulle vara intressant atthöra förklara vad han menar.Åke Carnerö sade att man skulle prioritera äkten-skapet som samlevnadsform. Jag tycker kanske att detär litet konstigt om vi i politiska sammanhang skall hasynpunkter på vilken samlevnadsform folk väljer.Anf. 344 () replik:Herr talman! tar upp det jag sade om attprioritera äktenskapet. Självfallet skall inte samhälletstyra och säga att den här modellen är den enda tillåt-na. Det här är ett avtal mellan två personer, och det ärnaturligtvis frivilligt.