prot · GM0933 · 1998-12-10 00:00:00 — Och där detfinns gatubarn uppkommer det snart en kommersiellsexuell exploatering av barn. På svenskt och norsktinitiativ har en konferens hållits i motkommersiell sexuell exploatering av barn. Det var enuppföljning av den världskongress mot sexuell explo-atering som ägde rum i denna kammare. Så sent som itisdags avhölls en konferens här i somhette Barnforum. Den samlade 300 deltagare, somdiskuterade fram ett antal åtgärder för att förbättrabarnens situation. ministerråd harockså antagit en handlingsplan för bar-nen. Det händer alltså oerhört mycket för att förbättrabarnens uppväxtvillkor kring Östersjön.Sverige bidrar också med stöd till upprättandet avfungerande socialförsäkringssystem och hälsovård iflera av länderna. Stöd har också givits till projekt förhandikappade barn genom att utveckla alternativ tillinstitutionsvård i och . För att för-bättra barnens situation i planeras t.ex. ettomfattande samarbetsprojekt med 1 000 ryska social-arbetare. Allt detta samarbete måste intensifierasytterligare.Fru talman! kan vi med facit i hand hävda -och det gäller för alla våra samarbetsländer - att eko-nomisk tillväxt är viktig för att höja befolkningenslevnadsnivå. Men det är inte allt. T.o.m. partier somtidigare med emfas hävdade chockterapins välgöran-de kraft har insett de sociala konsekvenserna.Ekonomisk utveckling måste kompletteras med enpolitik som syftar till en rättvis fördelning av välfär-den. I har vi goda erfarenheter av fördel-ningspolitik; erfarenheter som vi naturligtvis gärnadelar med oss av.Vårt samarbete med kan med-verka till att skapa världens mest spännande tillväx-tregion, där människors initiativkraft och uppfin-ningsrikedom kommer till sin fulla rätt - en tillväx-tregion med socialt ansvar. Låt oss ta den chansen!Anf. 148 () replik:Fru talman! Den sista slängen tycker jag att UrbanAhlin kunde ha avstått från, att chockterapin och desom har förespråkat den på något sätt skulle bäraansvar för de sociala problem som finns. Det är tvärt-om så, , att de länder som har genomförten snabb omvandling har fått tidig tillväxt och enbättre samhällsutveckling. De länder som har gjortmotsatsen står kvar och stampar. De har sett en kraft-fullt försämrad utveckling. Placera nu skulden därden hör hemma. Ansvaret för de sociala problemenbär den havererade diktaturen, den havererade kom-munismen, inte marknadsekonomin, reformen ochomvandlingen.Det jag egentligen begärde ordet för var att få bytanågra ord med om Östersjömiljarden.Man kan sammanfatta budgetalternativen så här:Socialdemokraterna har ett mindre ambitiöst stöd tillBaltikum, men ett mer ambitiöst stöd till svenskaföretag och till en snedvridning av konkurrensen iBaltikum.Östersjömiljarden är inte ett baltstöd. Det är ettstöd för att öka den svenska sysselsättningen. Jagtycker att det vore klädsamt om kundeerkänna detta.Det förekommer ingen samordning mellan Öster-sjömiljarden och det reguljära stödet. När man sättersig vid telefonen och ringer UD och den avdelningsom ansvarar för Östeuropafrågor upptäcker man attde inte vet vad som sker inom Östersjömiljarden.Man blir närmast upprörd över att få frågan om den.Det finns uppenbarligen spänningar mellan UD och,som det tidigare var, Statsrådsberedningen i frågan.Den som ställer frågor om vilka projekt stöder får reflexmässigt ett svar om att detinte går att beräkna hur många jobb det ger. Men detvar inte frågan. Det visar att regeringen är pressad attmed Östersjömiljarden skapa jobb, inte att hjälpaBaltikum. Det är ingen vidare solidaritet, , som ni skriver i betänkandet, Sida är sålämpligt att hantera östbiståndet, varför menar ni attStatsrådsberedningen skall hantera Östersjömiljar-den? Sanningen är uppenbar - därför att Östersjö-miljarden inte är till för att hjälpa de baltiska staterna.Den är till för att regeringen skall försökaklara svenska sysselsättningsmål. Det är i och för sigen intressant uppgift, men knappast för baltstödet.Anf. 149 () replik:Fru talman! Jag brukar i de här debatterna göra endel ornitologiska utsvävningar. Jag trodde att jagskulle slippa det den här gången, men när jag hörSten Tolgfors måste jag ändå göra en sådan, eftersomSten Tolgfors med en papegojas envishet fortsätter atthävda de stora fasor över som Östersjö-miljarden innebär.Är det inte så, , att den första Öster-sjömiljarden har bidragit till ett enormt uppsving ihandeln mellan de olika länderna vid . Ärdet inte just det som är marknadsekonomins drivkraftoch den dynamiska kraft som självefterlyste? Är det inte just det det handlar om, atthandel och bistånd hand i hand faktiskt hjälper till attöka befolkningens levnadsstandard? Det är det Öster-sjömiljarden är till för. Lägg märke till att näringsli-vet tycker att denna Östersjömiljard är oerhört posi-tiv. Det är också de som har krävt att vi skall ha yt-terligare Östersjömiljarder.Vad det egentligen handlar om från moderat sidaär naturligtvis att man är lite modstulen och lite dys-terkvist, för det går ju bra för . Handeln medöst har ju ökat. Det stämmer naturligtvis inte medSten Tolgfors verklighet. Det är jobbigt när en social-demokratisk regering placerar främst i arbete. Naturligtvis är det det som ärproblemet. Enklast bevisas detta med att han kritise-rar att östsamarbetet ligger på Sida-öst. Det bordeföras till UD för att skötas av regeringen. Men öst-miljarden får absolut inte ligga på regeringen, denskall någon annanstans.Varför är det helt okej att det är regeringen somsköter det i det ena fallet och inte i det andra?Det är en paradox i den moderata argumentatio-nen. Det handlar om att man är avundsjuk för attregeringen har gjort ett bra arbete i Östersjöregionen.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag föreslår att pratarfåglar i någon annan debatt, där det är mer relevant.Urban hävdar att Östersjömiljarden har bi-dragit till att öka handeln. Jag har projektlistan fram-för mig. Jag är starkt tveksam till att de projekt somfinns där på något sätt har påverkat handelsutveck-lingen. Det handlar t.ex. om större infrastrukturellaprojekt. Det handlar om att stödja svenska företagsom tar över företag i . Var ligger solidari-teten i detta? Ett svenskt livsmedelsföretag tar överett livsmedelsföretag i , och får hjälp avsvenska staten att omstrukturera. Det snedvrider kon-kurrensen. Det är knappast vad jag menar är det stödvi skulle ägna oss åt för att stödja Baltikum.Ett grundproblem är att det inte förekommer nå-gon samordning mellan det reguljära öststödet ochÖstersjömiljarden. Där ligger en del av kritiken förhur man hanterat detta.Den andra delen av kritiken gäller syftet. Öster-sjömiljarden har inte till syfte att hjälpa Baltikum.Den har till syfte att skapa sysselsättning i Sverige.Det står att läsa i propositionen, och det blir alldelesuppenbart när man ser projektlistan.Det blir också alldeles uppenbart när man talarmed , som ansvarar för verksamheten,och som börjar svara på frågor om hurmånga jobb som har eller inte har skapats och hur ochnär man kan beräkna dem.Man använder alltså utrikespolitik för inrikespoli-tik.Man kan sammanfatta skillnaderna så här: Vi harett betydligt större reguljärt stöd till , enkvarts miljard större, än vad regeringen har. Ni harmer subventioner till svenska företag att konkurrera iandra länder. Det är knappast tecken på solidaritet.Prata mindre fåglar i nästa inlägg och svara påmina frågor i stället.Anf. 151 () replik:Fru talman! När vi började den förra mandatperi-oden , då den borgerliga regeringen hade fåttlämna över makten till en socialdemokratisk, varkritiken i denna kammare: Gör mer. Gör mer i Öster-sjösamarbetet. Den svenska socialdemokratiska rege-ringen är för passiv.Nu säger : Ni gör för mycket. Detborde inriktas enbart på östsamarbetet.Sanningen är ju att vi anslår 750 miljoner tillutvecklingssamarbete. Det är 200 miljoner gångerfem som är Östersjömiljarden. Självklart går solida-riteten främst. Men det är väl inte fel att vi gynnar enföretagsutveckling i och tar vara påden tillväxtkraft som finns i regionen och att det ock-så leder till sysselsättning i ? Det är väl intefel, ens ur ett moderat perspektiv?Någon gång kan ni väl gå i takt med näringslivet.Är det inte egentligen så att hela samarbetet ochden fantastiska Östersjöpolitik som den socialdemo-kratiska regeringen har byggt upp, för ärett enda stort surt rönnbär?Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag har med stort intresse tagit del avbåde och inlägg om Ös-tersjöområdet och staterna österut och den utvecklingsom där förekommer. Vi kan inte annat än glädjas åtatt det är en positiv utveckling på många sätt.Jag vill också instämma i vikten av att vi alla ge-mensamt fortsätter att arbeta för att dessa länder skallkomma in i EU så snabbt som möjligt. Det är vi över-ens om. Det hörs oroväckande tendenser från andrahåll i , där man vill förhindra att den utveck-lingen sker snabbt. Det tycker jag skulle vara storskada.Jag vill speciellt ta upp den motion om insatser förbarn inom östsamarbetet som vi har upprepat . Vihade en liknande motion . Jag tycker att dethar utvecklats en del under resans gång, men fortfa-rande har vi mycket stora sociala missförhållandenoch ett försämrat hälsotillstånd.Det finns många gatubarn. Jag hörde en skräm-mande siffra , då man talade om10 000 i . Jag vill inte stå för den siffran, menden var oerhört mycket högre än den man nämnde förRiga. Jag läste den i en tidning. Jag fick liknandeuppgifter från folk i kommunstyrelsen. Jag vill låtavara osagt om den siffran håller, men det är alltsåmycket stora behov.Från sida har vi tyckt att detman gör inte riktigt räcker.Jag ser att min talartid är slut, så jag får återkom-ma i nästa replik.Anf. 153 () replik:Fru talman! Vi är glada över det engagemang förbarnen som visar. I mitt inlägg för-sökte jag ge exempel på vilket vitt spektrum vi arbe-tar i för att stödja en social utveckling på andra sidanÖstersjön.Sten Tolgfors tog åt sig av det jag diskuterade omchockterapin. Egentligen var det en liten pik också åtkristdemokraterna. Ni deltog och hävdade med storemfas chockterapins välgörande kraft. Jag är glad åt det.Ni är välkomna ombord till det projekt och sam-arbete som vi har. Vi vill ha ekonomiskt välstånd,men vi vill också se till att det finns en tillväxt medsocialt ansvar.Vi gör mycket. Det finns säkert mycket vi kan gö-ra annorlunda och bättre. Men jag tror att vi båda äröverens om att mer insatser helt enkelt behöver göraspå den sociala sektorn. Det är också vad regeringenskriver i sin proposition.Anf. 154 () replik:Fru talman! Jag känner inte igen att vi skulle hahört till dem som ropade på chockterapi.Vi har begärt konkreta åtgärder. Det görs en del,men när man ser på de insatser som är riktade motbarn finner man en del projekt som gick upp till unge-fär 12 miljoner, och något som rörde sig om 14 mil-joner. Det är alltså ganska blygsamma insatser medtanke på de oerhört stora behoven.Vad vi hade föreslagit i vår motion var att manskulle kunna använda en del reservationer som upp-stått. Vi vet att det inte går att ändra på årets budget,men det finns reservationsanslag. Vi skulle vilja attomedelbara insatser görs.För att det skulle kunna ske, menar vi att Sidaskulle använda sig av det reservationsanslag som manhar fått budgeterat, för att ytterligare sprida upplys-ning om vad som behöver göras.Jag har talat med . Där sägerman att de kommuner som redan har vänorter ochsom redan har projekt på gång kommer tillbaka omoch om igen därför att man har sett behoven. Men detkommer väldigt få nya kommuner. Därför behövs detupplysning.Vi tycker att man skulle kunna ha gått med på dehär kraven, även om de kommer från ett oppositions-parti. Jag tycker att vi egentligen skulle kunna varaöverens om att vi vill se ytterligare insatser och att deskulle kunna göras inom de ramar vi har. Därför harvi reserverat oss på den här punkten.Jag vill säga ytterligare en sak. Vi tycker att viborde göra större insatser - gärna inom Östersjörådetoch inom EU - för att våra tobaks- och alkoholbolaginte skall göra reklam, sådan reklam som är förbjudeni våra länder i och som förvärrar situationenbland barn och ungdomar på tobaks- och alkoholom-rådet. Det är skamligt!Anf. 155 () replik:Fru talman! I det sistnämnda håller jag med IngridNäslund.Vad gäller vänorterna säger att detblir allt färre nya kommuner som söker sig till det härsamarbetet. Det finns en mycket enkel förklaring tilldet. är över 200 av landets 288 kommuner in-volverade i samarbetet med . Det ger ocksåen bild av vilket folkligt stöd detta arbete har. Detkanske inte är så konstigt om det trappar av på nyan-lända, när över 200 kommuner redan deltar i detta.I sak vill använda reservationsan-slaget till akuta panikåtgärder för att åstadkommalösningar för barnen. Jag tror inte att det är rätt me-tod. Vi behöver naturligtvis mer insatser på det soci-ala området. Men låt oss göra det i god takt och medgod planering för att få bästa resultat.Anf. 156 ()replik:Fru talman! Jag vill tacka för att hanredogjorde för att det pågår mer än vad vi fått med ivårt betänkande när det gäller samarbetet kring Öster-sjön.Jag har också sett och erfarit mycket av det folkli-ga samarbetet runt sedan muren föll, somjag tycker är oerhört intressant.Det jag konkret frågade om, och som jag intetycker framgår om det kommit i gång eller inte, gällerdet saneringsarbete som behöver göras i . Ibetänkandet står det att utskottet har erfarit att encentral målsättning är att initiera åtgärder för attminska riskerna från använt kärnbränsle och radioak-tivt nedfall som förvaras där uppe.Det är inte tillräckligt att det finns en målsättningatt initiera när läget faktiskt är väldigt krisartat ochdet behöver göras någonting. Vi var ju där och be-sökte området med närområdesut-skott. Det vi då fick erfara var att den satsning somman ville göra innebar att man också skulle få natio-nella pengar till detta projekt. Det var väldigt svårt idet ekonomiska läge man hade. Man hade t.ex. intebetalat ut lönerna , och vi var där iaugusti. Ändå krävdes att det också skulle ingå natio-nella pengar.Jag är mycket orolig för att det här kommer att ba-ra initieras och att inget kommer att bli gjort. Det ärdär oron finns. Börjar de miljöfarliga ämnena läcka utär det omöjligt att vidta några åtgärder för att samlaupp dem igen. Då har vi dem i våra hav runt omkring.Skall det göras någonting är det väldigt bråttom att fådet gjort, och det är därför jag vill höra om regeringenhar tagit några konkreta initiativ för att det inte baraskall vara en målsättning utan också verkligen enhandling.Anf. 157 () replik:Fru talman! Jag vet inte om man har gått från ordtill handling just när det gäller Murmanskområdet.Det man hänvisar till är att man naturligtvis måstegöra en förstudie och se vad som kan göras konkretför att komma till rätta med situationen. Det vet jagatt man har gjort. Om man sedan har kommit till denaktiva fasen har jag ingen information om , menjag skall genast försöka ta reda på det och levereraden uppgiften till senare.Däremot gör vi mycket på kärnsäkerhetsområdet.Under denna samarbetsperiod, till , harvi satsat mer än i kärnsäkerhets-program, och det gäller ju både och Rysslandoch både kärnavfall och kärnsäkerhet.Att vi har gjort mycket på området stämmer alltså,men jag vet inte om vi har gått in i en aktiv fas iMurmanskområdet. Jag ber att få återkomma meddet.Anf. 158 ()replik:Fru talman! Vi är nog överens om att det behövsen aktiv fas när det gäller , och det ganskasnabbt, på samma sätt som det behövs aktivitet närdet gäller att se till att det inte händer några ytterliga-re olyckor på våra kärnkraftverk. Det här bevisar baraatt kärnkraften inte ryms i ett ekologiskt hållbartsamhälle. Vi måste också se till att börja avvecklavåra egna kärnkraftverk så att vi får en ekologiskthållbar utveckling på energisidan.Anf. 159 ():Fru talman! bjöd nästan in till enkommentar liknande den jag gjorde apropåatt han har pippi på fågelskåderi. Men gökursgökenUrban är väl något som är snidat i trä och intenågot ornitologiskt fenomen.Egentligen begärde jag ordet för att jag skulle geen liten kommentar kring hanteringen av motion 608,som har med att göra. Så här skriver ut-skottet: "Utskottet har inhämtat att det svenska bi-stånd som utgår till bl.a. omfattar stöd tilleffektivisering av den offentliga sektorn, utbildningav statstjänstemän ." Man fortsätter längre frammed att: "Insatserna har utvecklats för att stärka dendemokratiska processen i ". är det välinte så säkert att man får en särskilt mycket bättredemokrati i och för sig om man effektiviserar denoffentliga sektorn.Det hade varit bättre om utskottet hade inhämtatinformation om nuläget för den bräckliga mongoliskademokratin, som faktiskt närmar sig en kollaps.Bertil och jag var de två första svenskapolitiker som besökte efter regimskiftet1996, då landet efter exakt , tre , avkommunism inträdde i den demokratiska gemenska-pen. Maktöverföringen hade gått smidigt, och detmongoliska demokratiinstitutet arbetade mycket am-bitiöst. Framtiden såg hoppfull ut.År 1998 ser det dessvärre annorlunda ut. Presi-denten, den relativt nyvalde, som är kommunist ut-nyttjar nu sin konstitutionella makt och blockerar ennödvändig ombildning av regeringen som består avMongoliets moderater och socialdemokrater.Den oro och de spänningar som uppstår när mangår från ett system till ett annat, som också UrbanAhlin påpekade här förut när det gällde de östeuro-peiska staterna, utnyttjas av de gamla makthavarnasom blåser under missnöjet hos vissa grupper. ärförekomsten av politiskt våld ganska omfattande. Enav de ledande företrädarna för demokratialliansenslogs ihjäl på tröskeln till sitt hem av politis-ka motståndare i ett rått yxmord.Detta lilla land, inklämt mellan det s.k. stabila Ki-na, världens största diktatur, och det mot demokratisträvande men oroliga behöver allt stöd ochkunde få hjälp att bli ett föredöme. Det är detta, frutalman, jag menar att utskottet borde ha markerat påett tydligt sätt.Ett yrkande om bifall på detta sena stadium är ut-siktslöst, och jag nöjer mig med att ställa mig bakomde moderata yrkanden som gjorts tidigare i debatten.Anf. 160 ():Fru talman! Mina kristdemokratiska kolleger i ut-rikesutskottet har bl.a. talat om kristdemokraternassyn på biståndspolitikens innehåll och ekonomiskaförutsättningar. Jag tänker inte gå in i den debattenutan lyfta fram en motion som egentligen hade kunnatbehandlas i betänkandet om mänskliga rättigheter.Det gäller motion nr 1998/99:U620. Den handlar bl.a.om att frågan om prenatal könsdiskriminering, dvs.könsdiskriminering före födelsen, lyfts fram inom detbilaterala utvecklingsarbetets ram.Det är inte första gången som prenatal könsdis-kriminering behandlas här i kammare.Men resultatet från de diskussionerna har hitintillsvarit ganska harmlösa, om de över huvud taget givitnågot resultat. Prenatal könsdiskriminering innebär iordets verkliga innebörd en livsavgörande diskrimi-nering. Det handlar framför allt om utsortering ochurgallring av dem som var ämnade att bli flickebarn.Det saknas ungefär 100 miljoner kvinnor i världenpå grund av denna könsdiskriminering före födelsen.Ca 60 miljoner saknas i Asien.Fru talman! Könsdiskriminering förekommer påmånga håll och på många olika sätt. Men frågan ärom ändå inte den prenatala könsdiskrimineringen taralla pris inom det området. På fosterstadiet har man juingen chans att föra sin egen talan vare sig det gällerdiskriminering eller annat. Därför, fru talman, är detså viktigt att vi som kan tala och agera verkligen fördessa prenatalt könsdiskriminerade flickebarns talan.Jag vill påstå att den syn på människovärde ochflickor och kvinnor som kommer till tals vid prenatalkönsdiskriminering är ett av alla de symtom av olikagrader som totalt finns på diskriminering av flickoroch kvinnor. Jag tror inte heller, fru talman, även omdet inte är vetenskapligt bevisat, att vi kan svära ossfria från denna form av könsdiskriminering ens här iSverige.Min undran är, oavsett var i världen denna dis-kriminering äger rum, vilka signaler vuxenvärldengenom den sänder till sina söner och döttrar. Om t.ex.en flicka i får höra att flickor, var det än skeri världen, nekas att födas därför att de är flickor, vilkasignaler sänder det till henne? Eller till pojkarna?Fru talman! Vår gemensamma värld är kanskeinte så stor som vi ibland tror. Olika länders gränserkommer också allt närmare. Men människovärdet ärändå detsamma var människan än befinner sig påjordens yta. Det anser jag måste vara en grundbult,inte bara i ord utan också i handling, för framför alltFN:s arbete och ställningstaganden.Jag instämmer i utskottets mening att befolknings-frågor har samband med t.ex. utbildning, hälsovårdoch kvinnors roll, områden som är centrala i detsvenska biståndsarbetet. Utifrån det påståendet är detmärkligt att utskottsmajoriteten ändå inte har kunnatställa upp på den angivna motionens förslag om attSverige som ett föregångsland i arbete för demokratioch mänskliga rättigheter kunde ta initiativ till attfrågan om prenatal könsdiskriminering lyfts upp påFN:s dagordning. Det handlar om jämställdhet, de-mokrati och mänskliga rättigheter.Det handlar också indirekt om att ge de flickorsom redan är födda ett fullt människovärde.Även ganska unga flickebarn är inte så okänsliga ochointelligenta att de inte förstår att de inte har sammavärde som sina bröder. De lyssnar, lägger ihop ochgör sig en bild av sitt eget värde.Den människosyn som visar sig i den prenatalakönsdiskrimineringen strider mot Kristdemokraternassyn på mänskliga rättigheter och ett likvärdigt männi-skovärde. Jag förutsätter att denna syn delas av övrigai representerade partier.Jag anser således att bör ta initiativ till attfrågan om prenatal könsdiskriminering förs upp pådagordningen för , att fråganom prenatal könsdiskriminering lyfts fram inom detbilaterala utvecklingsarbetets ram och att stöd ges tillallmän utbildning och upplysningskampanjer för attändra attityder till flickors och kvinnors människo-värde och mänskliga rättigheter.Fru talman! Jag vill inte ta kammarens tid i an-språk med att begära en omröstning i frågan. Men jaglovar att vi kristdemokrater kommer tillbaka till denhär viktiga frågan om mänskliga rättigheter, männi-skosyn och människovärde. Det är en fråga som jaganser är nog så viktig att ta upp på femtioårsda-gen av FN:s deklaration om mänskliga rättigheter.För övrigt instämmer jag i de reservationer somkristdemokraterna avgivit och yrkar bifall till reser-vationerna 6, 23 och 27 liksom mina kolleger hargjort.Anf. 161 () replik:Fru talman! När man lyssnar på MargaretaViklund här i kammaren kan man få uppfattningen attvi inte på något sätt har berört frågan och att vi intetar den oro som hon lyfter fram i sitt anförande påallvar även i utskottet och i kammaren.Jag vill citera ett par rader som vi har skrivit i detbetänkande som ligger på våra bänkar: "Åtgärdersom leder till en snedvriden könsfördelning, och somkan förmärkas på olika håll i världen är däremot äg-nade att inge oro." Med den skrivningen uttrycker viverkligen vad vi tycker och vad vi känner och att vi äroroliga för utvecklingen och är beredd att ta den påallvar.Anf. 162 () re-plik:Fru talman! Tack för det inlägget och den reaktio-nen. Men jag tycker ändå att det är märkligt att fastänman säger att man ställer upp på innehållet och detbudskap jag framfört inte kunde ha uttryckt det medett ja och ett yrkande om bifall till motionen eller pånågot sätt sagt att man tänker och ämnar att föra denhär frågan vidare inför . Dethade jag i så fall väntat mig som en aktiv handling.Anf. 163 () replik:Fru talman! förväntar sig akti-va handlingar när det gäller jämställdheten på olikaområden från riksdag och regering. På denpunkten kan jag å det bestämdaste lugna henne. Vihar varit oerhört aktiva när det gäller jämställdheten.Jag kan lova att vi kommer fortsättningsvis att va-ra minst lika aktiva och vara beredda att gripa in påde olika områden där vi ser att det kommer att krävasextra engagemang från vår sida.Anf. 164 () re-plik:Fru talman!