prot · GL0982 · 1998-03-18 00:00:00 — De uppgifter som jag harkommer från den utredning som ligger till grund förNaturverkets rapport om hur man har hanterat impe-dimenten. Den har bl.a. utförts av forskare från . Dessa uppgifter säger att man påimpedimenten ofta tar just de stora träden. De uppgif-terna får stå för de forskarna.När det gäller hur mycket som har tagits ut vill jagsäga att vi i har diskuterat produktions-mål och miljömål. Det är ganska naturligt att vi anseratt miljömålet måste få väga över, men vi är samtidigtmycket medvetna om att skogen är en mycket viktignäring. Jag lade inte in någon värdering när jag anför-de att av skogen har slutavverkats sedan 1950.Det var ett konstaterande.Däremot kan man väl säga att i och med att vi haren stor skogsavverkning och till stor del lever påskogen i måste vi vårda de ur- och natursko-gar som finns kvar. Det var därför jag sade att vi börse till att de vårdas. Jag tror att och jagär överens om att om vi skall vårda en biologiskmångfald i skogen, skall det ske på ett sådant sätt attde som äger skogen får full kostnadstäckning fördet. Vi vill alla bevara den biologiska mångfalden iskogen, och därför anser vi från sida attdet är samhället som skall ta på sig den kostnaden.Men jag lade inte in någon värdering i att det finnsett skogsbruk. Det tycker jag är fullständigt accepta-belt.Anf. 146 ():Fru talman! Att intresset för skogspolitiken är stortframgick av den inledande debatten om skogspoliti-ken och av de motioner som väckts . Den visar också att vi har ettoerhört starkt behov av att få börja diskutera skogs-politiken, som egentligen har legat väldigt lågt underde som den nya skogsvårdslagen har varit ikraft. Vi hade fastställt att enutvärdering skulle ske efter fyra år.I det betänkande om skogsbruket som vi nu debat-terar behandlas 57 motionsyrkanden som avstyrks avutskottsmajoriteten med hänvisning till att utvärde-ringen om den biologiska mångfalden och om pro-duktionsmålet har genomförts. Den utvärderingen hargenomförts av regeringen och bereds. På grundval avden utvärdering som är gjord kommer en propositionatt läggas fram . Den är aviserad till majmånad. I flertalet av de väckta motionerna tar manupp just den fråga som där kommer att behandlas.Den nya skogspolitik som har förts under de se-naste fyra åren bygger på ,där man antog grundläggande principer för skogs-bruk. har skapat en skogspolitik där Riokon-ferensens resultat betonas väldigt starkt. Det gäller attbåde nyttja och vårda våra skogsområden. Portalpara-grafen fick en utformning med likvärdiga mål förproduktion och miljö.Skogsvårdslagen har, som en av de tidigare talarnai kammaren sagt, givit ett större utrymme för denenskilde skogsägaren och för skogsföretagen att taansvar för skogsproduktionen och för de investeringarsom skall göras inom skogsbruket.Den utvärdering som ligger till grund för rege-ringens beredning visar att varken produktionsmåleteller miljömålet har uppfyllts. Det är viktigt att kon-statera att man är väldigt klar på den punkten. För-yngringsåtgärderna för bibehållande av markens ut-hålliga produktionsförmåga är otillfredsställande.Återbeskogningen har försämrats dramatiskt. Ävenröjningsarealerna är nere på en sådan nivå att vårskogsproduktion kommer att äventyras.Inte heller utförs gallringarna vid önskvärda tid-punkter och i den omfattning som skulle behövas urbeståndsvårdssynpunkt. Även åldern på den skog somföryngringsavverkas har sjunkit så mycket att det påsikt kan uppstå problem.Investeringarna i skogsvårdsåtgärderna har heltenkelt sjunkit till en nivå som måste inge oro i allalägen. Investeringarna i skogsvård har sjunkit med enmiljard sedan den dag när den nya skogspolitikenträdde i kraft. En miljard mindre investeras alltså iskogsvård i form av röjning och återbeskogning.Inte heller har miljömålet uppnåtts, vilket delvishar sin förklaring i att den nya skogspolitiken harverkat under en väldigt . Men någonting somman måste understryka när det gäller miljömålet är attvi har kommit en bit på vägen. Större hänsyn tas vidföryngringsavverkningar. På hyggena lämnas 5 %kvar i form av gammal, hålig och död ved.Man kan också konstatera att de frivilliga natur-vårdsavtalen har lett till framgångar. Vi har kommiten ganska bra bit på vägen, men vi har inte nått ändafram.Skyddandet av skogsmark för naturvårdsändamålmåste ske i snabbare takt än . Skyddsbehovet förproduktiv skogsmark är naturligtvis störst i de södradelarna av landet. Detta kan man läsa både i Miljö-vårdsberedningens arbete och i den utvärdering somär gjord. Vi måste både snabba upp takten och öka endel avsättningar för att kunna nå målen för den bio-logiska mångfalden i vårt landskap.Fru talman! Jag vill kommentera några av de re-servationer som är fogade vid betänkandet. Eftersomreservationerna om naturvårdsavtalen dragits tillbaka,avstår jag från att kommentera dem. Där finns en delproblem att lösa. Frågan är såvitt jag förstår underberedning i Regeringskansliet.I reservation 3 från understryks be-hovet av en annan fördelning av forskningsresursernamellan den rent skogliga forskningen och denskogsindustriella forskningen. I betänkandet görs enmycket fyllig redovisning av var forskningsresursernafinns. Däribland finns bl.a. det fleråriga program somomfattar 300 miljoner och i vilket man förväntar attnäringen skall gå in med ytterligare 300 miljoner. Detredovisas också vilken inriktning som användningenav dessa medel kommer att få. Man nämner träbase-rade byggsystem, kretsloppsanpassning av skogsin-dustriprodukter och möbelutveckling. Detta innebärnaturligtvis att forskningsresurserna även styrs motlövutveckling och kemisk och bioteknisk utveckling.Här kan också nämnas Sprängaregruppens rap-port, som överlämnats till regeringen. Den hade iuppdrag att kartlägga olika aktörer vad gäller forsk-ningsfinansiering och att föreslå åtgärder för attfrämja utbildning och forskning inom området.Det är en mycket spännande rapport som i dagarnahar överlämnats.Fru talman! Jag hoppade över en motion som jagkanske borde ha kommenterat något. Det är den mo-derata motionen vad gäller statligt ägande. Där kanman konstatera att i samband med bolagiseringen avDomänverket överfördes väldigt stora områden, vadvi då kallade Domänreservat, till naturreservat. Detvar 44 stycken. Det var ett väldigt bra tillskott vid ettenda tillfälle för att öka skyddsvärda områden. Av de44 områdena var väldigt mycket gammal urskog.Problemet var inte bolagiseringen, utan problemetuppstod vid privatiseringen av Domän. Då minskademan på ett kraftigare sätt statens och samhällets möj-lighet att använda Domänmark för att underlätta av-sättningar av privat mark, dvs. Ettstatligt ägande hade varit betydligt bättre. I ett helägtstatligt bolag hade man i direktiv kunnat fastställa enviljeinriktning. Men med ägan-de är detta omöjligt. Där är vinstintresset alltför stort.Fru talman! Jag fortsätter till reservationerna 4och 5, där och har helt olikauppfattningar när det gäller avgifter på skogsbruketför att nå målen för den biologiska mångfalden. Mo-deraterna anser att det inte behövs några nya pålagorför att klara målen. anser att det behövsnaturvårdsavgifter för att klara ett miljömål. Utskottetavstyrkte liknande krav . Frågan är ejheller aktuell . Jag yrkar avslag på båda reservatio-nerna.Reservationerna 6 från och 7 från Miljö-partiet tar upp frågan om nya skogsvårdslagens regelom slutavverkningsålder. Reservanterna pekar på attden sänkta slutavverkningsåldern kan bidra till speku-lationsköp. Jag delar den uppfattningen. Det kantillsammans med andra förändringar, som ransone-ringsregeln och ändrad jordförvärvslagstiftning, bidratill icke önskvärda köp. Det har visat sig att det finnssådana inslag. Frågan finns med i den utvärderingsom lämnas till regeringen. Förutom de redan vidtag-na åtgärderna utgår jag från att regeringen noga följerfrågan, och då framför allt om åtgärden med regelnom sänkt ransonering är tillräcklig eller om manmåste vidta andra åtgärder. Jag yrkar avslag på dessareservationer.När det gäller reservation 8 angåen-de säkerhet vid återplantering har Skogsstyrelsenenligt lagen rätt att besluta, precis som man påpekar,för att garantera återbeskogning. Jag delar här reser-vanternas problembeskrivning och oro. Detta skaparen misstro till svensk skogspolitik. Frågan är upp-märksammad på ansvarigt departement, och vi måsteförutsätta att man även jobbar med den här frågan.Jag tror däremot att det är en juridiskt knepig fråga.Den borde naturligtvis utredas på ett eller annat sätt.Men eftersom den finns i beredningsmaterialet yrkarjag avslag på reservation 8.Reservation 9 från framhåller behovet aven fond för att ge möjligheter till snabba inköp avskyddsvärd skog. Här har man i utvärderingen ochMiljövårdsberedningens arbete pekat på ett behov avökat skydd. Men skall man vara medvetenom att statliga pengar för detta ändamål endast an-vändes . Vi har hunnit en väldigt lång bitpå väg med de medel vi har haft. Vi har också kunnatta vara på de viktigaste biotoperna. Den bank som ligger hos de olika länsstyrelserna har en priori-teringsordning. Man går in och köper denyckelbiotopområden om är viktigast. Naturligtviskan man även här utgå från att de signaler som rege-ringen har fått får någon form av beaktande i Rege-ringskansliets arbete. Jag avstyrker därmed reserva-tion 9.När det gäller reservation 14angående contorta vill jag för kammaren tillrättaläggaen direkt felaktig beskrivning. att planterades drygt 24 000 hektarmed contorta. Den rätta siffran är . Dettaskall ses mot en total planteringsareal i hela landet på122 . Den nedfasning och utfasning somskall ske av contorta som ett främmande trädslag ärpå god väg. Vi måste , 1994 ellerännu längre i tiden för att se sådan siffror. Vi plante-rade som mest . Då hade vi 40 000 hektarplanterade med contorta. Det är viktigt att vi får derätta uppgifterna för kammarens protokoll.När det gäller skydd av skogsmark, som GudrunLindvall har talat sig varm för, och biotopskyddet harvi faktiskt kommit en rätt bra bit på väg. avNaturvårdsverkets anslag går till inköp av nyckelbio-toper. har man köpt in 290nya naturskogar. Beträffandeden oro som uttrycks över myrmarkerna pågår eninventering som skall avslutas där maninventerar alla våtmarker i och deras natur-värden. Då kommer man naturligtvis också att ökaskyddsstatusen även på dessa områden.När det gäller biotopskyddsområden och den be-skrivning som gör är det fjällskogensom har fått stå för de flesta avsättningarna. Det vardär de flesta naturskogarna fanns. Men än fort-sätter Steget före, naturvännerna och attangripa avverkningar i produktiv skogsmark i defjällnära områdena trots att bara en tredjedel av mar-ken i stort sett används för skogsproduktion. En sådankommun som kommun är i stort sett nästankvävd av dessa diskussioner.Jag måste säga att det är ett mycket stort bekym-mer att man fortsätter att angripa detta. Såfort man avverkar ett träd sägs det att det är den sistaurskogen. Det är fel. Det är att gå ut med felaktigauppgifter. Det är inte den sista naturskogen som av-verkas. Den är skyddad i dessa områden med sådanaprocentsatser som väl tillgodoser behovet av just dentypen av biotoper. Vi måste inrikta oss på andra bio-toper.Jag vill kommentera den debatt som fördes mellanMaggi och . vilseleder kammaren genom att tala om pro-duktiv skogsmark. Det finns ingen som talar om pro-duktiv skogsmark när det gäller impediment. Ordetimpediment står för mark som icke klassas som pro-duktiv skogsmark. Den producerar inte den skog somproduktiv skogsmark står för. Därför skall man seimpedimenten som ett värdefullt inslag när det gällervissa biotoper. Skall man sitta och jämföra svenskavsättning av skogsmark med den i andra länder somMalaysia och på borde man använda sammaarealavsättning, och där inräknas impedimenten.Jag delar till fullo uppfattning påden punkten. Det är bedrägeri. Man kan nog vändadebatten mot vad gäller uttryckssät-tet. Man måste prata så att folk förstår.Anf. 147 ()replik:Fru talman! Jag tycker att läserrapporten från och Skogsstyrelsensom en viss potentat, som vi inte får säga namnet påhär i kammaren, läser Bibeln.I rapporten skriver man att det inte är möjligt påså som påvisa effekterna av den nyaskogspolitiken. finns påpekanden om bris-ter. Jag vill inte försvara skogsägare som inte tar sittansvar för god skogsvård. Men i rapporten står att dethar skett en markant förändring ,både när det gäller attityder och kunskapsläge. Vi äralltså på rätt väg.Det säger sig självt att om miljömålet och kravetpå biologisk mångfald skall paras med ett produk-tionsmål så kan det till synes verka som att skogsvår-den kommer i efterhand om man ser det med utgångs-punkt i produktivt skogsbruk. Det blir alltså betydligtmer blandade planteringar. Jag tycker ändå att man avrapporten kan utläsa en positiv tendens, och det är välhuvudsaken. Därför drar man också slutsatsen att detinte finns någon anledning att ändra skogspolitiken.Sedan har vi frågan om avgift. sadeatt frågan inte är aktuell. Men tyvärr har denna riks-dags majoritet i samband med budgetbehandlingenbeslutat att ge skogsvårdsmyndigheten fullmakt attutkräva just en ny avgift. Man skriver om en avgift förbl.a. tillsyn och kontroll. har alltså beslutatge en fullmakt för att utfärda en ny avgift. Ordetskogsvårdsavgift nämndes i och för sig inte, men enny avgift är det.Anf. 148 () replik:Fru talman! Jag tror nog att jag har läst rapportenganska väl, och jag har tolkat den ganska konkreteftersom jag fört diskussioner med bl.a. dem somvarit med vid utvärderingen.Jag delar uppfattning om att detskett en attitydförändring och attitydförbättring i frågaom skogsbruket. Men den hänförs till att man redanpå utredningsstadiet åtog sig att ta större hänsyn tillden naturliga hanteringen av skogsmark för att på detsättet öka möjligheterna till en biologisk mångfald.Man har lämnat av hyggena. Det gjordes intetidigare, utan då var det kalhuggna kalhyggen. I där väldiga, fina lämnade boträd, död ved, ochman har lämnat skyddszoner mot våtmarker och lik-nande. Detta skall skogsbruket ha en eloge för. Detvar inte det jag angrep, utan det att investeringarnasjunkit med en miljard. Det borde oroa även . Investeringarna för den framtida tillväxten iskogsbruket har sjunkit med en miljard under dennatid.Jag tror att det är fel att blanda ihop en ny avgift iden mening som här diskuteras med den avgift sompresenterades i budgeten. Man borde nästan ta till sigatt vi i likhet med alla andra näringar bör stå för kost-naden för tillsyn och säkerhet kring frömaterialet.Detta är ju en kvalitetsgrej för svenskt skogsbruk idiskussionen om hur vi hanterar dessa frågor.Anf. 149 () replik:Fru talman! Vi har aldrig någonsin haft så mycketskog i som vi har just . Vi har aldrig nå-gonsin haft så hög tillväxt av skog som vi har just nu.Vi utnyttjar inte tillnärmelsevis den tillväxt vi har,som ligger runt per år.Av det avverkar vi kanske . Så det finns faktisktingen anledning till oro över att det framtida skogs-bruket inte skall kunna försörja oss med virke.Den nya skogsvårdslagen innebär att vi skall gealla kategorier skogsägare fri förvaltningsrätt översina marker. Med de tillägg jag gjort tidigare i debat-ten - absoluta bestämmelser om att återbeskognings-kraven skall uppfyllas - kan vi också fortsättningsvismed stort förtroende ge dem det uppdraget.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag delar ju uppfatt-ning om våra skogstillgångar. Den tillväxt vi haft iden svenska skogen och den bestockning som skett avden totala svenska skogsmarken har ägt rum under desenaste 60-70 åren - efter alla de skövlingsepokersom rått i , från svedjebruk, uppodlingsland-skap, bergsbruk och sågverk, då man drog fram ochskövlade utan att återbeskoga.Det är fråga om en stor förändring med storaskogsvårdsinsatser, som lett till den stora skogspro-duktion som vi har i . Vi borde förvalta den.Det är i detta sammanhang vi talar om att alltför korttid har gått för att vi skall kunna se konsekvensernatotalt sett. Men om man minskar investeringarna iskogsvården med en miljard, måste det på lång siktinnebära att skogens tillväxt och produktionsförmågaäventyras.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Jag har två frågor till inte har med översynen av skogsvårdslagen attgöra.Den ena frågan rör reservation 13 om rotsnurr,som vi fogat till betänkandet. Jag funderar litet grandpå varför det från majoritetens sida är så omöjligt attgöra en översyn av omfattningen och ansvaret förrotsnurren och paperpot-planteringen. Det här kan slåväldigt snett för enskilda skogsägare som fått råd ochanvisningar av och använt det härmaterialet. Det har blivit stora problem. Man kanförlora av tillväxt om man måste göra omalltihop.Den andra frågan anknyter litet till det replikskiftemed som handlade om den eftersattaskogsvården. Det är faktiskt väldigt oroande att röj-nings- och gallringsinsatserna har minskat mycket.Jag skulle vilja höra om utifrån dettafaktum kan ge några löften eller besked om att mantemporärt skulle kunna återgå till någon form av be-redskapsarbeten inom skogen, som man haft tidigare.Då skulle man kunna komma till rätta med detta ochkunna garantera att skogens tillstånd blir bra också iframtiden.Anf. 152 () replik:Fru talman! Vi kan börja med frågan om rotsnur-ren, som valsat här i kammaren som en följetong varjeår. Jag tror att vi måste inse att vi måste se framåt ochinte bara gräva i det gamla. De olika skogsvårdssty-relserna har gjort ett omsvep med en övergripandeöversyn av omfattningen. De kommit fram till att detfinns inslag lokalt som vi kan ha skäl att titta närmarepå och oroa oss för. Men de områden som visade sigha sämst utfall är hjälpplanterade ochåtgärdade.Jag skall hänvisa till ett seminarium som höllshösten 1997 i . Forskarna samlades då ochredovisade sina rapporter kring rotsnurr. Det visadesig att speciellt granskogen tar vid igen. Den utveck-lar ett rotsystem och stabiliserar sig efter några år.Även i barrskogen får man i viss mån samma verk-ningsgrad. Detta är ju tecken på att vi kanske inteskall överdriva frågan. Men naturligtvis måste man tapå sig ansvaret från olika håll när det gäller paperpot-hanteringens vagga. Man hade fel material och hante-rade plantorna fel. Man hade för stora rotutvecklingarinnan plantan sattes.Men ett faktum är att vi aldrig kommer ifrån attoavsett vilket plantmaterial vi har - täckrot eller bar-rot - kommer det att på de hårda mjälamarkerna ut-vecklas viss rotsnurr. kan jag bara säga att viltetfaktiskt på långt när är ett större problem i ungsko-garna än rotsnurren.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! Det var den ena frågan. Anledningentill att detta blir en följetong som upprepas år efter århär i kammaren är just att man inte vill göra en under-sökning så att man blir överens om omfattningen avproblemet. Detta är kanske inte något stort ekono-miskt problem för stora skogsbolag som kan planteraom och hålla på tills de får skogen att växa. De kan-ske också har bättre kunskaper om vilket material deskall använda. Men det är ett problem för enskildaskogsägare, som drabbas väldigt hårt.Huruvida det utvecklas nya rotsystem och annat ärju litet grand en fråga om ifall träden hinner göra detinnan de förstörs eller rivs ned. De blir känsligare förandra angrepp och skador, snövintrar osv.Det skulle vara bra att höra vilket råd har till en enskild skogsägare som har drabbatsväldigt hårt av att han har följt myndigheternas an-visningar.Den andra frågan om skogsvården, röjning ochgallring fick jag inget svar på. Det kanske kommer inästa replik.Anf. 154 () replik:Fru talman! För de skogsägare som har plantfältmed ungskog som kan ha vissa skador av detta är detganska naturligt att följa de råd och anvisningar somde fått. De tar alltså i en första röjning och gallring demest utsatta. Detta kan naturligtvis innebära att gall-ringen inte blir riktig ur beståndssynpunkt vid dettillfället.När det gäller den eftersatta skogsvården vore detkanske förmätet av mig att stå här och lova statligapengar till fortsatt röjning. har vi en arbets-marknad som är så ansträngd att volymkravet har letttill att vi använder allt färre arbetstimmar inomskogsvården på grund av att arbetstillfällena är fördyra. Det finns så mycket omkringkostnader. Men jagmåste medge att det var ett mycket verkningsfulltredskap att använda. Det innebär nämligen en storsamhällsnytta för den framtida skogsproduktionen.Anf. 155 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag ärmycket glad över att och jag är över-ens om att vi inte kan spara impediment och kalladem för skog. Impediment är ju ingen vetenskapligterm, utan en rent skoglig sådan som betyder att detproduceras mindre än en skogskubikmeter per hektaroch år. Det mesta av impedimenten är ju myrar, mos-sar, hällmarker, berg och även en del fjällskog.Jag är också glad över att är över-ens med mig om att det behövs krafttag för att sparamycket av de biotoper som finns kvar av ur- och na-turskog. Det finns, som jag har sagt ,mycket litet kvar. Man kan säga att så litet som 4 %av skogsmarken klassas som urskog. Jag ärockså överens med om att mycket avdetta finns nedanför skogsodlingsgränsen och i södraSverige.Jag har en fråga som kanske är litet märklig i dethär sammanhanget, men jag ställer den i alla fall.Västra Skogsägarna var här och uppvaktademed anledning av balken. De sade att det är ont omskog. Vi får höra här ifrån att detaldrig har funnits så mycket skog, och att det finns hurmycket som helst. uttrycker enoro för att det kommer att finnas ett underskott omman avsätter en del av skogen till reservat . Desäger att de även måste importera. Detta får jaginte riktigt ihop. Jag hör också från andra skogsägareatt det faktum att de inte röjer och gallrar beror på attde inte får avsättning för skogen. Jag skulle vilja höraLeif synpunkter på detta, eftersom jag vetatt han är kunnig i skogsfrågor.Anf. 156 () replik:Fru talman! Jag är inte så säker på att vi är full-ständigt överens när det gäller vare sig impedimenteller urskogar. Jag tror att delvismissuppfattar mig. Jag har en betydligt större tilltrotill att impedimenten har ett värde som skyddadeområden. Där delar jag uppfattning.Vi måste se impedimenten som en resurs som redan ärfrivilligt avsatt. Den är avsatt på grund av att den styrsav skogsvårdslagens paragraf om impediment. I våt-marksimpedimenten finns det väldigt många arter.Däremot finns det hot mot många våtmarker på grundav felaktigt lagda skogsbilvägar och felaktigt lagdatrummor.I urskogsdiskussionen skall vi vara medvetna omatt de fjällkommuner som har blivit angripna av akti-vistgrupper vid varje avverkningstillfälle faktiskt haren snara om halsen. pågår fortfarande en strid idetta område som icke är tillfredsställande. I enkommun som , där det finns ungefär 232 000hektar produktiv skogsmark, brukas endast 114 000hektar. Det innebär att man i princip bara brukar40 % av allt som finns.Fråga två får upprepa. Jag kom-mer inte ihåg den.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas att vi i alla fall är överensom att vi behöver spara produktiv skogsmark. Det harmiljöministern sagt i en del frågesvar. Om av de1 662 arterna är beroende av produktiv skogsmarkmåste vi naturligtvis spara där de hotade arterna finns.Jag delar uppfattning om attmånga av impedimenten skall sparas. Vi har ju sagtatt vi skall spara av alla biotoper. Det innebär juockså att vi skall spara av myrmarkerna, 10 %av hällmarkstallskogarna osv., dvs. av alla bio-toper som finns. Jag tror alltså att vi kan vara överensom detta.Min fråga var inte någon polemisk fråga. VästraSkogsägarna sade att de är oroliga för att detfinns för litet skog i . De oroas av att manskall göra avsättningar till naturreservat. De menarnämligen att det finns för litet råmaterial tillindustrierna. får jag höra att skälet till inte har uppnått produktionsmålet är att skogsä-gare t.ex. i , där jag har varit och tittat, inte fåravsättning för gallringsvirket, dvs. det som de gallrarut. Det är ingen som köper upp det. Jag får inte ihopdetta.