prot · GL0970 · 1998-02-19 00:00:00 — I debatten om jordbrukets villkorhar den aspekten kommit i skymundan.Regeringens syn på de långsiktiga målen i arbetetmed den gemensamma jordbrukspolitiken kommer attredovisas i den proposition som lämnas till riksdagensenare under våren.Anf. 136 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret och skall bara göra några nedslag i det somjordbruksministern har sagt.Till att börja med är det naturligtvis bra att Sveri-ge som alla andra EU-länder tar del av EU-systemetsmöjligheter när det gäller investeringsstöd i jordbru-ket. har ju lagt en förhållandevis starkregional profil på stödet. Det innebär att det är ettförhållandevis svagt stöd i de egentliga jordbruksbyg-derna, i . Det innebär naturligtvis attSverige kan göra mer. har ju i sin ut-redning också pekat på att det går att utnyttja reste-rande delar av för att stärka investerings-stödet till jordbruket. Man kan göra en jämförelsemed andra länder. Det svenska anslaget på 120 miljo-ner kronor kan jämföras med miljardsatsningari och med en satsning i , som välåtminstone är dubbelt så stor som den i Sverige.De exportfrämjande åtgärderna som ministern re-dovisade är naturligtvis bra. visar på attmotsvarande insatser i konkurrentländerna är avsevärtstörre.Miljöprogrammet berör jordbruksministern braoch talar om att vi nu utnyttjar de 2,8 miljarder som ärmöjliga inom ramen för detta. Men det finns ocksåsignaler om att det skall ske en översyn av miljöpro-grammet med, om jag har förstått det rätt, ett alterna-tivt belopp - en sänkning från 2,8 miljarder till 1,8miljarder kronor . Jag skulle vilja ha detta ut-vecklat något. Finns det någon grund för och ambitionatt åstadkomma en sänkning av det svenska utnyttjan-det av miljöstödet?När det gäller förhållandet till CAP:s utvecklingoch Agenda 2000 tycker jag att jordbruksministernssvar är hoppingivande, nämligen insikten om att vimåste samlas kring ett svenskt agerande kring Agen-da 2000, som går ut på att den svenska livsmedelssek-torn inte skall tappa mark gentemot andra EU-länder.Det är rätt av att bevaka de svenska intressenapå det sättet. Men jag är litet orolig för att de juste-ringar som har signalerats när det gäller Agenda 2000kan visa sig vara till nackdel för . Det vore braom jordbruksministern något kunde belysa åt vilkethåll de justeringar som är aktuella pekar för svenskdel.Sedan kommer då frågan om vad som skall läggaspå bord och hur skall agera. Dedramatiska förändringarna av CAP verkar dessbättreha försvunnit. Vi arbetar med Agenda 2000 somgrund för mycket av agerandet inom EU. Man kansäga att de dramatiska förändringarna av CAP, somhar signalerats tidigare, i realiteten är överspelade.Men frågan är vilket förhållande som råder mellanAgenda 2000 och det mer närliggande i -Björks utredning - som spelar stor roll. Det voreintressant att höra om jordbruksministern tycker attGunnar Björks material kommer att utgöra en starkgrund för regeringens fortsatta agerande med förslag iriksdagen , möjligen parallellt med lång-siktiga inriktningar i arbetet med Agenda 2000.Anf. 137 ():Herr talman! Jag vill också litet grand kommente-ra det som jordbruksministern har tagit upp i sitt svar.Det är viktigt att vi håller isär begreppen och för-söker renodla de olika frågeställningarna. Den viktigautgångspunkten måste vara konkurrensneutralitet förSveriges bönder i förhållande till bönderna i andradelar av , inom gemenskapen.Först investeringsstödet: Precis som LennartDaléus sade har vi inte utnyttjat investeringsstödet i såväldigt stor omfattning i förhållande till konkurrent-länderna.När det gäller miljöersättningen är det ju alldelesklart att vi skall utnyttja de framförhandlade nivåerna,därför att de är ju framförhandlade utifrån den syn påkonkurrensneutralitet som fanns vid förhandlingstill-fället. Sedan måste man se miljöersättningarna somersättningar för utfört arbete på miljöområdet, intesom ett stöd till den aktiva jordbruksproduktionen.Miljöersättningarna är i första hand ersättningar förutfört arbete.Agenda 2000 är en väldigt viktig faktor i dettasammanhang. Här hoppas jag verkligen att både poli-tiker och näring kan gå i takt, så att vi kan få en ge-mensam ståndpunkt när det gäller , och att viutgår från de förutsättningar som är viktiga försvenskt jordbruk.Jag vill fråga jordbruksministern hur hon ser påBjörkska utredningen. Delar jordbruksministern upp-fattningen när det gäller kontentan av den utredning-en, att svenskt jordbruk har en konkurrensnackdelmotsvarande 1-1 ½ miljard kronor i förhållande tillFinland och , som är de stora konkurrentlän-derna? Personligen delar jag Björks uppfattning,därför att det visar sig klart att han har belägg fördenna uppfattning.Jag vill också fråga hur ministern ser på de högadieselkostnaderna och de höga avgifterna för handels-gödsel, som är de två viktigaste punkterna i samman-hanget. Det skulle vara intressant att höra om minis-tern nu klart kunde deklarera att det inte är tal omnågra nya 44 ören i dieselskatt från regeringens sida.Detta är nämligen någonting som oroar bön-der för närvarande.En annan intressant fråga är lantbrukarnas situa-tion. Vi kunde läsa i tidningarna attSveriges lantbrukare är den yrkesgrupp som har denhögsta skadefrekvensen. Jag tror faktiskt att det finnsett samband mellan den dåliga lönsamheten och ris-ken i jordbruket, därför att man inte har råd och möj-lighet till nödvändiga investeringar. Man har hellerinte råd och möjlighet att anställa medhjälpare i denutsträckning som är nödvändig.Frågan om livsmedelsindustrierna är också viktig.Jag besökte ett livsmedelsföretag,där man står inför frågan om var man skall investera, iSverige eller i . Vad man säger är att det ärmycket som talar för en investering i därföratt har för höga kostnader i form av skatteroch avgifter. Detta är ju också en utomordentligtviktig fråga för näringen.Jag skulle vilja fråga ministern: det inte skälatt så snabbt som möjligt utarbeta en tids- och åt-gärdsplan utifrån Björkska utredningen för att uppnåkonkurrensneutalitet i förhållande till bönderna iDanmark, och övriga EU-länder?Om vi skall se jordbruket som en framtidsnäringkan vi inte bara tala om det. Vi måste också i handlingvisa det. Björkska utredningen är en bra utgångspunktför handlande i de här sammanhangen.Anf. 138 ():Herr talman! Den fråga som jordbruksministernhade att svara på var vilka åtgärder regeringen avseratt vidta för att stärka det svenska jordbrukets konkur-renskraft i förhållande till andra länder inom EU,främst och . På just den frågan kanjag egentligen inte hitta något svar i interpellations-svaret. I svaret redogörs det mer för EU-stödens rolloch givetvis också för frågan om CAP, och det är juandra frågor.Det ges inget svar vad gäller konkurrenssituatio-nen i förhållande till och . Men detär möjligt att ministern strax återkommer här med etttydligare svar.Göte var delvis inne på detta, men jagskulle vilja gå än mer i konkretion och läsa en tabell iBjörks utredning. Där jämförs de olika produktions-skatterna i , och . Jag skall tatre exempel. I är elskatten per kilo-wattimme, i och iFinland . På diesel är skatten i 2 670 krper kubik. I är skatten och i Finland460 kr. På kvävegödselmedel är skatten perkilo i . I och tar man inte utnågonting.När ministern ser dessa siffror måste hon väl ändåfundera på om inte detta missgynnar svenskt jordbruki den här konkurrenssituationen. På något sätt måsteman hitta en modell för att få bort missgynnandet.Antingen anpassar sig övriga länder till svenska nivå-er, eller så måste anpassa sig till andra nivåer.Det kan inte finnas någon poäng med att slå ut svensktjordbruk med dessa konkurrenssnedvridande skatteroch avgifter. Skall vi i stället importera livsme-delsprodukter som kanske inte har samma miljöpres-tanda som jag tycker att svenska livsmedel har ellerprodukter från länder som inte har samma djuromsorgsom vi trots allt har i ? Jag förstår inte poäng-en med det.Min stilla undran är om ministern utifrån dessa treexempel kan säga om vi skulle kunna hitta någotsystem. Åt vilket håll skall vi gå? Skall vi fortsättajobba för att de andra skall höja sina avgifter ellerskall vi konstatera faktum - att vi måste göra något åtde egna avgifterna för att stärka svenskt lantbrukskonkurrenskraft?I utredningen konstateras att alla miljöavgifter påjordbruket i återförs till näringen. Vi krist-demokrater har drivit kravet i att vi borde göra på motsvarande sätt här.Men det gör vi inte. Kan ministern tänka sig att låtamiljöavgifterna gå tillbaka till näringen på ett tydligtsätt? Kan det vara ett sätt att hantera detta?Anf. 139 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig först säga att den utredningsom har gjort nu skall skickas ut påremiss, trots att förslagen i utredningen inte är finan-sierade. Det är naturligtvis beklagligt. Låt oss avvaktamed diskussionen kring dessa förslag tills det harkommit in synpunkter från remissinstanserna.Jag skall säga något om jämförelserna med våragrannländer, särskilt . har en annantyp av jordbrukspolitik än vi har haft och också enannan typ av jordbruk. Det har att göra med att Dan-mark varit medlem i den europeiskaunionen och har ett jordbruk som i mycket hög gradär basen för en omfattande livsmedelsexport. Detskapar naturligtvis både helt andra behov och heltandra möjligheter än vi har i Sverige.Men låt mig också säga att vi bara under korta tidvi själva hunnit vara EU-medlemmar sett att det ocksåfinns stora möjligheter för oss att utveckla vår livs-medelsexport och därmed skapa en viktig stimulansför hela livsmedelssektorn här hemma. Det kommernaturligtvis i sin tur att vara en viktig bas för kom-mande förändringar av den svenska jordbrukspoliti-ken och inställningen till näringen.Jag menar att det är ett viktigt politiskt intresseoch engagemang att stimulera den svenska livsme-delsproduktionen och att tillmäta den dess rätta värdei ett ekonomiskt och socialt sammanhang.Lennart tangerade den kommande refor-men av EU:s jordbrukspolitik och undrade över hur viser på svenskt jordbruk i det perspektivet. Naturligtvisär det en svensk ambition att hävda den svenska livs-medelsproduktionen och att arbeta för att förslagenskall få en sådan utformning att de passar bra för detsvenska jordbruket.I det sammanhanget är det självfallet en kompli-kation att jordbruket inom den europeiska unionenkan vara mycket olika i olika regioner. I den skiss tillframtida politik som kommissionen lade fram förraåret såg vi att det kunde finnas delar som missgynna-de den typ av produktion som vi har. Det är en pro-duktion som är effektiv och i förhållande till en delandra länder betydligt mer storskalig och rationell.Självfallet är det vår ambition att de konkreta delarnai jordbrukspolitiken skall vara så utformade att deverkligen bidrar till en bra utveckling för oss i Sveri-ge.Men jag vill lägga tonvikten vid att en avregleringoch förändring i grunden av jordbrukspolitiken är ettav de allra viktigaste bidragen i en konstruktiv rikt-ning för jordbruk som helhet och för Sveri-ges jordbruk som en del därav. Det är min bestämdauppfattning. I det sammanhanget är det litet bekläm-mande att höra att tycker att det ärnågot positivt att vi nu på kort sikt är överens medkommissionen. Han uttrycker det som att det är sköntatt vi lagt diskussionen om en mer dramatisk föränd-ring av jordbruket åt sidan. Det är fortfarande minuppfattning att konsekvenserna kommer att bli för-ödande, såväl för jordbruk som helhet somför det svenska jordbruket, om vi inte på lång siktåstadkommer en mer dramatisk förändring av jord-brukspolitiken.Jag får återkomma till de övriga inläggen i nästareplikskifte.Anf. 140 ():Herr talman! Är det beklämmande eller inte? Mi-nistern talar om dramatiska förändringar på lång sikt.Det må vara. Men på kort och medellång sikt är detändå så att fenomen som Björks utredning spelarstörre roll för det svenska jordbrukets förändring ochutveckling än diskussionen kring CAP på lång siktmed de dramatiska förändringar som tidigare diskute-rades.Det må vara att vi skall lägga Björks utredning åtsidan och vänta på remissvaren. Men skälet till attåtminstone jag diskuterar frågan är att man harkunnat förmärka - hur skall jag säga för att vara vän-lig, herr talman? - en viss tveksamhet i regeringenshantering av denna fråga. För att använda ett fint ordkan jag säga att det lett till en viss tidsutdräkt. Utred-ningen går ut på remiss den dag som är, och detär litet lång betänketid. Det är därför vi pratar om denoch vill ha en mer handfast och snabbare hantering avdet här arbetet från regeringens sida. Visst kan manväl, jordbruksministern, fundera litet på vilken upp-fattning man har om förslagen i utredningen, även omden är ute på remiss? Man kan ju tänka själv om manvill.Det är viktigt att slå fast att finansieringen avBjörks förslag, i den takt de nu genomförs, inte kangöras inom sektorn. Ett av utrednings-uppdrag var att se hur man kunde stärka konkurrens-kraften. Då kan man ju inte ha en ryggsäck där manbara stuvar om litet grand, precis som när man gick påhajk med Lorangan, äggsmörgåsen och alltihop.Ryggsäcken blir inte lättare för det, eftersom allagrejer ligger kvar. Det gäller alltså att se till att någonannan lyfter av dem. Det är själva poängen.Jordbruksministern svarade inte på frågan om 1,8eller . Vad gäller förmiljöprogrammet? Det är väl utnyttjandet av den ramsom vi tidigare gemensamt arbetat med och fått upptill ett fullt utnyttjande?Jag skall ta upp det svenska agerandet på EU-nivå.Jag tycker att man ibland kan se att det inte är såtydligt inriktat på att göra det bra för svenskt jord-bruk. De andra länderna bekymrar sig naturligtvishela tiden om sitt eget jordbruk och agerar för att göradet som bra som möjligt för det egna jordbruket.Jag tycker att man ibland kan se det som inte såtydligt inriktat på att göra det bra för svenskt jord-bruk. De andra länderna bekymrar sig naturligtvishela tiden om sitt eget jordbruk och agerar för att göradet så bra som möjligt för det egna jordbruket. Menjag tycker att vi ibland har något slags altruistiskallmän syn om att jordbruket skall bli bra i hela Euro-pa, vilket är viktigt. Men vi har rätt att också tänkaalldeles speciellt och särskilt på svenskt jordbruk. Jagundrar om jordbruksministern har funderat över omdet går att dra ihop de svenska resurserna i detta arbe-te - ministern själv, parlamentariker, tjänstemän,intresseorganisationer och varför inte delar även avdenna riksdag - för att agera för att dra åt ett sam-stämmigt och tydligt håll när svenska intressen står påspel. Vi har ju sett exempel från andra länder. Mankan ibland faktiskt vara litet avundsjuk på ,inte bara i hockeymatcher utan även i andra samman-hang. Där samlas man och drar åt ett håll just i EU-arbetet.Jag har några konkreta frågor. Beträffande de 1,8och 2,8 miljarderna undrar jag: Tänker ministernsamla ihop oss för att vi gemensamt skall dra åt sam-ma håll för svenskt jordbruk i EU-arbetet? Visst ärdet väl så att Lorangan och äggsmörgåsarna i rygg-säcken skall lyftas bort av någon annan än av demsom bär ryggsäcken just nu?Anf. 141 ():Herr talman! Jag vill upprepa den fråga som tidi-gare har varit uppe. Hur ser jordbruksministern påinnehållet? Det är ju mycket viktigt vad ansvarigminister har för uppfattning om konkurrensförutsätt-ningarna för svenskt jordbruk.Den andra frågan som jag ställde och som har an-knytning till detta var: Hur blir det med de 44 örena?Björk säger att vi måste lyfta av skatten på diesel.Regeringen säger nu att det blir till, enligt vadsom har läckt ut. Kan ministern klart och entydigtdementera att det inte blir några nya pålagor på jord-bruket?Ministern sade i svaret att bönderna måste bliduktigare. Jag tycker att det var ett något märkligtuttalande. Alla som bedriver verksamhet skall bliduktiga. Men vi har ju duktiga bönder i . Menförutsättningen för att bli duktig är ju att man harkonkurrensförutsättningarna. sade ministernatt livsmedelsexporten i till stor del är basenför den danska verksamheten och för det danska sam-hället. Och därför har man, såvitt jag kunde förstå, enbättre jordbrukspolitik i än i Sverige.Men om vi ser till att vi får en bättre jordbruks-politik kan ju livsmedelssektorn faktiskt bli en mycketbetydande sektor även för . Men då måste viju först analysera och lösa problemen i dessa sam-manhang.Det är ett faktum att svensk jordbruksproduktiontotalt har haft driftsöverskott på 2,5-3,5 miljarderkronor , som man haren politisk ryggsäck, en kostnad som motsvarar 1-1,5miljarder kronor. Detta är proportioner som är omöj-liga att ha i fortsättningen om man skall se jordbruketsom en framtidsnäring. Vi måste lyfta av denna tungapolitiska kostnaden från svenskt jordbruk. I annat fallkan vi glömma att jordbruk och livsmedelsproduktionskall bli framtidsnäringar. Är ministern beredd attlyfta av dessa kostnader?Anf. 142 Jordbruksminister ():Herr talman! På en punkt måste jag korrigeraLennart . Jag tycker att det är allvarligt att hanhar i ryggsäcken när han är ute på hajk. Jagtror att vi andra brukar ha mjölk i ryggsäcken.Låt mig sedan när det gäller vad som i framtidenär avgörande för det svenska jordbrukets möjlighet konstruktiv utveckling vara provokativ och säga attjag faktiskt inte tror att det är de politiska besluten. Igrunden tror jag att det är jordbrukets och jordbrukar-nas självuppfattning. Jag vill gärna upprepa någotsom jag har sagt i andra sammanhang, nämligen attjag tror att det är förödande för en näring att dessutövare om och om igen framställer sig som de mestolycksdrabbade i samhället, som de som det alltid ärsynd om, som de som alltid drabbas av problem, somde som aldrig har några chanser och som de somaldrig har några möjligheter. Risken med en sådaninställning är faktiskt att den riskerar att bli självupp-fyllande.Självfallet är de politiska besluten viktiga. Detsom jag säger är inte ett försök att undandra mig poli-tiskt ansvar. Som ett svar på det som här har sagts villjag gärna säga att jag tycker att utred-ning är mycket väl värd att tas på allvar. Det är oro-ande med de konstateranden som han gör av hur storaskillnader som finns mellan svenskt jordbruks förut-sättningar och förutsättningarna för jordbruk i andraländer. Själva syftet med utredningen har ju varit justatt se över vad som är nödvändigt för att den svenskalivsmedelsproduktionen skall kunna ha rimliga kon-kurrensvillkor.Men låt mig också säga att jag inte tror att det nå-gonsin är möjligt att med hjälp av enbart politiskabeslut utjämna konkurrensvillkoren så att de blir likaför olika länder. Det är nämligen många andra fakto-rer som påverkar.LRF Konsult, som ju inte är någon företrädare förregeringen utan som är en företrädare för näringensjälv, har i en ny undersökning, som är en redovisningav resultatet , redovisat vilken avgörandebetydelse en företagares egen kompetens och skick-lighet har. Man har jämfört i övrigt likvärdiga jord-bruksföretag och konstaterat att skillnaden mellan vadjordbruksföretagen har över när de har kvittat utgiftermot inkomster kan skilja med så mycket som 50 %mellan två olika företag. I sin analys sägerLRF Konsult att man kan hänföra detta till företaga-rens egna kompetens och kunnande.Detta tycker jag är ett belägg för att vi inte får fo-kusera denna diskussion enbart på de politiska beslu-ten. Men återigen: De politiska besluten är viktiga.Jag kan ge rätt i att det har tagit tidatt fatta ett beslut om att skicka ut denna utredning påremiss. Jag redovisar också gärna skälet till det. Skä-let är att förslagen i utredningen inte var finansierade.Det är ett generellt krav att en utredning skall föreslåen finansiering för sina förslag. Det är naturligtvisallvarligt att man inte gör det. Därför kommer dennaremissomgång också att förenas med krav på remiss-instanserna att ha synpunkter på finansieringen avförslagen.När det gäller miljöprogrammet är det inte minambition eller avsikt att vi skall gå ifrån den omfatt-ning på miljöprogram som vi har - naturligtvisutan att därmed kunna säga något om alla de ekono-miska förutsättningar som alltid måste vägas in. Skä-let till att utredningen har fått direktivet att se på tvånivåer är helt enkelt att vi tämligen burdust vill tvingafram en prioritering. Vad är verkligen viktigast? Vadär det som ger de viktigaste och bästa miljöeffekter-na? Om man får en ram som säger att man med mind-re pengar skall åstadkomma mesta möjliga miljönyttafår vi också en möjlighet att se vad som verkligen harhögst prioritet. Det är det enkla skälet till att det finnstvå nivåer i utredningsförslaget.Anf. 143 ():Herr talman! Det sista som jordbruksministern sa-de var bra. Det innebär att det inte kommer att bli 1,8miljarder utan att det kommer att ligga kvar på 2,8miljarder, men man har på något sätt försökt få framnågot som gör att man tänker till litet extra i fråga omprioriteringarna. Men den riktiga nivån ligger kvar.Herr talman! Jag kan också avslöja att jag intedricker bara utan även mjölk och ibland enslatt Coca Cola. Det går bra det också.Beträffande framtidsnäringen och de politiska be-sluten i relation till jordbrukarens ekonomi, är jagmedveten om att jordbrukets ekonomi naturligtvisberor på det egna företagets kompetens, marknadenoch de politiska besluten. Men vad som har hänt, herrtalman, är att vi faktiskthar fattat ett antal rent av hårdhänta politiska beslutsom har påverkat jordbruket. Vi har nämligen gåttmed i EU. Det har varit ett politiskt beslut som harlett till ett antal politiska följdbeslut. Det är till stordel detta som jordbrukarna har haft att brottas med.Det gäller allt från en ny administration, som en delväljer att kalla byråkrati, till andra problem som ärjust av politisk karaktär. Det är då som politiska be-slut som påverkar ekonomin inte kommer i skottglug-gen. Så är det naturligtvis med de förslag som finns iBjörks utredning, dvs. att de är av politisk karaktärdärför att jordbruket påverkas så tydligt av depolitiska besluten och ekonomin.Jag tror att jordbruksministern håller med mig omatt vi har haft en del delvis besvärande upplevelser avgrannländerna. Vi minns ju diskussionen om Finlandoch äggen för inte så länge sedan som spelade roll fören del av jordbruket.Jag vill ta fasta på det som jordbruksministern harsagt och som är konstruktivt för framtiden. Det ärfortfarande så att detta är en framtidsnäring. Då är detnaturligtvis viktigt att vi gemensamt drar åt ett sådanthåll att vi minskar den politiska ryggsäcken, fortfa-rande under bibehållande av ekonomiskt ansvar förSverige.Anf. 144 ():Herr talman! har ministern haft två tillfällen attsvara på interpellantens fråga om hur man skall stärkadet svenska jordbrukets konkurrenskraft i förhållandetill främst och jordbruk. Vi harännu inte fått svar. Jag nämnde några exempel påproduktionsskatter. Det handlar då om el, diesel ochkvävegödselmedel. Men jag har inte fått något egent-ligt besked från ministern om vad hon tycker om destora skillnader som finns och som definitivt skaparen dålig situation för svenskt jordbruks konkurrens-kraft.Ministern sade att utredningen i fråga mycket välär värd att tas på allvar. I och för sig är det positivt.Det innebär en ändrad hållning jämfört med hur detvar från början, då man tydligen var beredd att låtautredningen hamna i papperskorgen. Beträffande dekonkreta exemplen vore det intressant att höra minis-terns egen uppfattning. Är det alltså rimligt att detskiljer så mycket? Inser ministern att detta gör detbetydligt svårare att bedriva svenskt jordbruk?Ministern säger: Vi kan inte med politiska beslutförändra situationen och stärka jordbrukets konkur-renskraft. Jag ser ingen poäng i detta. Det är ju poli-tiska beslut som har skapat den här ojämlikheten; detär vad det handlar om. Här gäller det att undanröjapolitiska beslut som har skapat en ojämlik konkur-rensförmåga. Jag förstår alltså inte poängen i resone-manget.Herr talman! Vad gäller reformeringen av CAPvälkomnar jag den ändrade attityd som ministern harintagit. Det är nu en betydligt öppnare och mera rea-listisk hållning i frågan.