prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — Rädslan att hämma barnets utveckling ellerrädslan att framstå som auktoritär har lett till attmånga också förlorat sin auktoritet och sitt civilkura-ge.Det första som accepterades eller som vi blundadeför var att språket och tilltalsorden på skolgårdar ochi skolsalar blev råare och brutalare. Så småningomhar det också blivit mer fysiskt våld.Nu hävdar många att den här utvecklingen kanhejdas och ordningen återställas om bara skolan fårmer ekonomiska och personella resurser. Vi kristde-mokrater tror inte att det är så enkelt. Att påstå ensådan sak är att göra det väldigt lätt för sig. Resurser-na är självfallet en viktig del, men inte hela lösningenpå problemet.För att undvika alla missförstånd vill jag betonaatt vi i vårt budgetalternativ vill tillföra 1 miljardkronor för och för år2000, utöver regeringens förslag, till kommuner ochlandsting. En stor del av dessa pengar bör enligt vårmening komma skolan till del.Vi vill ha en resursfördelning som innebär att be-hoven får styra tilldelningen. Vi förordar ett systemsom ger alla skolor en tillräcklig basresurs per elev.Den skall vara lika stor för alla elever. Till dettakommer en tilläggsresurs som varierar med de en-skilda elevernas särskilda behov av hjälp och stöd.Detta framgår av vår partimotion.Kristdemokraterna påpekar också i samma motionatt behovet av elevvårdande personal i skolan måstetillgodoses för att elever med behov av olika stödskall få den hjälp de behöver.Fru talman! Om skolan skall lyckas vända ut-vecklingen mot ett allt hårdare klimat i skolan måstevi få ett nytt tänkesätt. Vi är övertygade om att ettetiskt tänkesätt måste genomsyra hela utbildningen.Omtänksamhet, medmänsklighet, hederlighet ochrespekt är grogrunden för ett mjukt klimat i skolan.Ordning och struktur är en förutsättning för all under-visning.Detta tänkesätt måste få stort utrymme redan igrundskolans undervisning. Etiska samtal med ut-gångspunkt i konventionerna om de mänskliga rättig-heterna skall enligt vår mening vara stående inslag påschemat. Den västerländska humanismens och denkristna etikens grundmönster, som varit vägledandeför demokrati och rättsuppfattning i vårt land, börvara centrala inslag i sådana samtal. Vi tror att mora-lisk och social kompetens kan utvecklas likaväl somannan kompetens.Fru talman! Etik måste levas, det kan inte sägas.Samtal om etik och moral måste pågå ochpå alla stadier. De kan inte förpassas till ett särskiltämne, en viss årskurs eller enbart till klassrummet.Den etiska medvetenheten måste genomsyra helaskolans verksamhet. Att det varit dåligt med densaken beror framför allt påden politiska styrningen av skolan. Det ständiga taletom objektivitet och neutralitet har skrämt till passi-vitet eller tystnad i värderingsfrågor.Men, fru talman, den gamla regeln som brukarkallas den gyllene, dvs. "behandla andra som du självvill bli behandlad", är fortfarande användbar. Denborde putsas upp och kan mycket väl tas till utgångs-punkt för verksamheten i varenda skola.Att skapa ett klimat i skolan, i klassrummet ochpå skolgårdarna där barn och vuxna möts med respektför varandra oavsett ras, hudfärg eller kön, där jäm-ställdhet mellan kvinnor och män är en självklarhetoch där medmänsklighet ses som naturligt och efter-strävansvärt är den bästa förebyggande insatsen motmobbning, våld och förtryck.Vi kristdemokrater menar att ett sådant klimat ären grundförutsättning för att inlärningen skall fungerapå ett bra sätt. Därför kan ingen uppgift var viktigare.Fru talman! Sammanfattningsvis:· En gemensam värdegrund som skapar ett klimatdär man möts med respekt antingen man är barneller vuxen.· Aktivt arbete med att utveckla den sociala kom-petensen - att lära sig leva, om man så vill.· En skolmiljö som är i ett sådant skick att vilkenannan arbetsplats som helst skulle kunna inrym-mas i lokalerna.· Föräldrarna som får känna vilken betydelse derasintresse och engagemang för skolbarnen har.· Lärare som tillåts vara auktoriteter och som fårpraktiskt och moraliskt stöd från det omgivandesamhället.· En tydligare roll för skolledarna.Detta är ett program som skulle kunna lyfta densvenska skolan.Fru talman! Jag instämmer i de yrkanden somYvonne tidigare framfört.Anf. 138 ():Fru talman! Det är märkvärdigt hur snabbt en deldebatter kan glömmas bort. För ungefär ett halvt årsedan uppmärksammades situationen i skolan mednärmast krigsrubriker i tidningarna. Anledningen vargivetvis att betygen sattes då. Säkert kommer sammadebatt att blossa upp igen om , om ingetdramatiskt sker med betygen under de kommandemånaderna.Alla partier har prioriterat skolan. Detmärks i uttalanden, i artiklar och, inte minst, i motio-ner till riksdagen.Ändå har ganska lite hänt i skolan. Regeringen hari budgetpropositionen börjat utveckla sina tankar omsitt tiopunktsprogram. Det är välkommet att vi ser liteav innehållet i det. Särskilt vänligt är det av regering-en att lova att återkomma till i de delar somkräver beslut.Centerpartiets utgångspunkt i skolpolitiken är attkunskap är en rättighet för alla, inte ett privilegiumför några få. Med denna utgångspunkt menar vi attdet är hög tid att sätta elevernas rätt att få godkändakunskaper i centrum. kommer ju många av våramotionsyrkanden att behandlas först , och vifår då tillfälle att återkomma till frågan. Men jag kaninte låta bli att fråga om ett pardelar i tiopunktsplanen.För det första: Regeringen säger att "de nationellamålen ska nås" och att eleverna har rätt att få möjlig-heter att nå den kunskapsnivå som anges i skolansmål att uppnå och mål att sträva mot. Bortsett frånden kanske något krångliga formuleringen instämmerjag i detta. Vad ska då regeringen göra för att uppnådetta?Centerpartiet krävde att individuellastudieplaner skulle inrättas för varje elev i grundsko-lan, så att varje elev får en undervisning som är an-passad för att hon eller han skall nå målen. Alla barnvill lära och alla barn kan uppnå godkända kunskaper,men de lär på olika sätt. Då menade i debatten att det var en bra idé, men inte justdå. Min fråga är då: Mot bakgrund av den diskussionom skolan som varit , borde det inte varaen angelägen reform?Centerpartiet anser också att timplanen bör av-skaffas för att öka friheten att utforma kurser ochämnen efter andra mönster än och för att kunnage elever extra stöd i de ämnen där det behövs. För attytterligare befästa kunskaper vill vi varva teori ochpraktik. Det innebär att antalet timmar i exempelvisslöjd, idrott och hemkunskap kan ökas. Genom lär sig via alla sinnen sitter kunskapen bättre.För det andra: Det nya betygssystemet sägs ocksåav regering och utskott vara bra eftersom det tydlig-gör uppnådda resultat. Det instämmer jag gärna i. Idet gamla betygssystemet var det ganska meningslöstatt räkna ut medelvärden . varden socialdemokratiska regeringens första åtgärd, närden kom till makten , att riva upp betygssystem-et och avskaffa några betygssteg. Är det att öka möj-ligheten att utvärdera måluppfyllelsen, undrar jag.Det finns olika uppfattningar om betygssystemet,och det får vi acceptera. Men för skolan är det inteacceptabelt att ständigt leva i ovisshet om betygssys-temets framtid bortom nästa val. Min andra fråga ärdå: Är skolministern beredd att ta initiativ till en bredöverenskommelse om betygssystemet, som kan ståsig också över nästa val?Fru talman! Det som kanske är den allvarligastebristen i såväl regeringens hantering som utskottetsbetänkande är att man fortfarande väljer att bortsefrån behovet av kraftfulla åtgärder mot läs- ochskrivsvårigheter.Utskottet hänvisar till att man be-handlade ett antal yrkanden om läs- och skrivsvårig-heter. Men då avslog utskottet motsvarande kraveftersom man förutsatte att regeringen skulle åter-komma till i frågan.De stora ändringarna och de kraftfulla satsningar-na har dock uteblivit. Dyslexi, som är ett annat ordför läs- och skrivsvårigheter, klassas som ett handi-kapp. Dyslektiker måste därför få den hjälp de ärberättigade till. Då förväntan om att regeringen skulleåterkomma till inte har infriats borde ut-skottet ha agerat på egen hand, tycker vi.Då har fastslagit andra ramar för denekonomiska politiken är jag tyvärr förhindrad att yrkapå alternativ, som bl.a. skulle innebäraen kraftfull satsning på elever med läs- och skrivsvå-righeter.Vårt hopp går till regeringens skrivelse Läran-dets verktyg - nationellt program för IT i skolan, därdet står att läsa att delegationen för IT i skolan är redoatt avsätta särskilda resurser för elever med funk-tionshinder. Dit hör bl.a. dyslektiker.Jag tänker i det sammanhanget med oro på denelev som jag lästränade med och som skulle läsaordet "fallskärm". Det var alltså en dyslektiker. Hanläste "fläskkräm". Utan hjälp i skolan skulle deneleven knappast kunna skaffa sig en fallskärm i fram-tiden. Han skulle säkert bli "fläskkräm".Elevernas sociala och psykiska hälsa är det ocksåvärt att orda lite grann om. Skolan får aldrig accepteraatt våld, rasism och mobbning existerar. Därför vilarett stort ansvar på skolans personal för att motverkadessa problem. Givetvis har också föräldrar ett stortansvar i de frågorna.Centerpartiet anser därför att det är viktigt att sat-sa på dramapedagoger för att träna eleverna till att bliaktiva deltagare, som lever sig in i människors olikalivsstilar och utvecklar förmåga till empati. Meddramaövningar stärks självförtroendet, och det egnaställningstagandet och kritiska tänkandet tränas, vil-ket kan leda till att tonåringar vågar säga nej till dro-ger. Dramatik handlar om deltagarnas egna upplevel-ser och personlighetsutveckling. Detta är viktigt föratt klara det tuffa samhälle vi lever i.Centerpartiet anser att en "nollvision" för våld ochmobbning i skolan måste sättas upp.Fru talman! Skollagens andra paragraf säger attalla barn och ungdomar skall, oberoende av kön,geografisk hemvist samt sociala och ekonomiskaförhållanden, ha lika tillgång till utbildning i det of-fentliga skolväsendet för barn och ungdom. Den sägervidare att utbildningen skall inom varje skolform varalikvärdig, varhelst den anordnas i landet.Utbildningens likvärdighet har va-rit ifrågasatt, och man kan med jämna mellanrum läsaom hur orättvist betyg sätts och vilka förväntningarsom ställs på ungdomarna i skolan. Riksdag och rege-ring har en viktig uppgift i att garantera likvärdighe-ten och kan inte ta lätt på sådana rapporter.Men vi måste också komma ihåg att likvärdighetinte betyder likformighet. Skolan måste få utformasefter lokala förutsättningar och lärare måste få formasin skola tillsammans med elever, föräldrar och rekto-rer. Det är genom att lämna utrymme för mer lokaltsjälvbestämmande som vi ger skolan möjlighet attutvecklas och att ge alla barn tillräckliga kunskaper.Regeringens åtgärder för att komma till rätta medproblemen är fel väg att gå. I stället för att fokuserapå målen väljer man att fokusera på formerna. I ställetför en tydlig utvärdering av hur skolan möter vårakrav skickar man runt utbildningsinspektörer till ettantal skolor. Det är en återgång till forna tiders cent-ralstyrda skola och dessutom otillräckligt, med tankepå hur många besök inspektörerna hinner med.Det finns en bred enighet kring behovet av bättreformer för utvärdering av skolan, bland både lärarnasorganisationer och flera politiska partier. Ett natio-nellt kvalitetsinstitut skulle kunna komplettera genom att utveckla metoder för kvalitetssäk-ring och att ge kommunerna stöd i sitt eget kvalitet-sarbete. Det är bättre än att ge enkla pekpinnar. Ty-värr lyssnar inte skolministern på det örat, utan fort-sätter att utveckla inspektionsväsendet.Centerpartiet skriver i sin reservation: Ett fristå-ende kvalitetsinstitut bör inrättas med uppgift attjämföra data kommun för kommun och skola förskola. Institutet bör vara fristående och inte ha myn-dighetsuppgifter.Fru talman! Likvärdighet betyder, som jag tidiga-re sade, inte likformighet. Det gäller också beträffan-de resurserna. Olika orter har skilda förutsättningar,och skolan måste få kosta olika mycket. Det är därföroroväckande att se tendenser mot en ökad centralise-ring av resurserna till skolan.Längst i det avseendet går , som villinföra en nationell skolpeng. Vi har tidigare hörtAnders tala om detta. Man säger att det är föratt öka skolans frihet, man säger att det är för att gealla elever lika villkor och man säger att det säkrarskolans resurser.Då skulle jag vilja fråga : På vilketsätt tjänar eleverna i min hemkommun pådet? Där skulle nationell skolpeng innebära enminskning av resurserna med per elev ochår.Eller på vilket sätt tjänar eleverna i landets gles-bygdskommuner på förslaget? I genomsnitt skulle ialla de kommunerna resurserna minska med 7 000 krårligen per elev.En nationell skolpeng skulle innebära en gigantiskomfördelning från de kommuner som satsar mycketpå skolan och som har höga omkostnader till fördelför de kommuner som hållit tillbaka satsningarna ochhar låga omkostnader. Eller har kanske moderaternaen annan modell för hur den nationella skolpengenskall införas? Det vore i så fall intressant att få vetadetta.Alla de föräldrar vars barn skulle få minskade re-surser har rätt att få höra er tala klarspråk om konsek-venserna. Jag hoppas att det sitter någon moderat häri salen. Jag ser ingen just , men jag kanske missarnågon.Jag vill avsluta med följande ord: Ett barn sombehandlas med tolerans lär sig generositet. Ett barnsom får uppmuntran utvecklar sin självkänsla.Jag yrkar bifall till reservation 4 delvis undermom. 2.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.008 § (forts.) Utbildning och universitetsforskningsamt studiestöd (forts. UbU1 och UbU2)Anf. 139 ():Fru talman! Med en liberal samhällssyn som ut-gångspunkt är skolan en nödvändig grund för ettfungerande demokratiskt samhälle. Skolan är enligtoss samhällets kraftfullaste verktyg för att ge allamänniskor jämlika livschanser. Skolans uppgift är attge alla människor sådana kunskaper att de kan delta idet demokratiska samhällets debatter, fatta beslut ochfå sådana kunskaper att de kan komma in i ett arbets-liv som kräver alltmer kvalificerad utbildning. Oftatalas det om många andra uppgifter som också ärviktiga, men det får aldrig råda någon tvekan om attskolans övergripande mål är att ge kunskap och fär-digheter.För att leva upp till dessa mål måste skolan utgåfrån individen, möta varje elev utifrån hans ellerhennes egna förutsättningar. huvudkritikmot bl.a. formuleringarna i den proposition vi harframför oss är att skolan fortfarande utgår frånatt alla skall lära sig samma sak . Folk-partiet menar att skolan måste bli mycket mera indi-vidualiserad. I gymnasieskolan borde man övergetanken på att alla elever skall uppnå högskolekompe-tens. Följden av en sådan tanke blir att studieintresse-rade elever tycker att skolan är för seg och för liteutmanande, medan däremot mera yrkesinriktade ochibland skoltrötta elever tycker att skolan är alldelesför teoretisk och svår.Fru talman! Regeringens avsikt att tydliggöra för-skolans pedagogiska ansvar delas helt av Folkpartiet.Däremot beklagar vi att regeringen inte heller nu villta det naturliga steget och införa en tioårig grundsko-la. En tioårig grundskola skulle skapa en mjuk över-gång mellan förskola och grundskola och ge störremöjligheter att utveckla en stadielös grundskola, däreleverna kan utvecklas i sin egen takt. All spännandesexårsverksamhet och integrering av förskola ochgrundskola som sker i landet hämmas av att regel-verket med nioårig skolplikt försvårar progressivaförsök. ställer skollagen hinder i vägen.Jag hoppas verkligen, fru talman, att kom-mer att säga ja till den försöksverksamhet med tioåriggrundskola som begär att få genom-föra och som kommer att behandla nästa år.Rätten för föräldrar och elever att välja skolamåste stärkas. avgör kommunen vilka bidrag enfristående skola skall få. Undersökningar som hargjorts i visar att ökad valfrihetmellan olika skolor inte behöver öka segregationen iskolan. Tvärtom innebär valfriheten en möjlighet att iskolan minska den segregation som finns i boendet.Folkpartiet kommer att arbeta för och stödja förslagom att resurser skall följa elever som byter skola; detsom i dagligt tal kallas skolpeng. Vi är också månaom att skapa ett system som reserverar pengar förutsatta områden och för elever med särskilt behov avstöd. Ett utvecklat system med valfrihet i skolan skallinte behöva bli dyrare för skolan, snarare tvärtom. Avden anledningen har vi inte ställt oss bakom modera-ternas förslag om att föra till 50 miljarder för skol-peng.Fru talman! I regeringens proposition görs en be-skrivning av den svenska skolans tillstånd. Som hel-het uttrycker beskrivningen en positiv bild av densvenska skolan. Bl.a. redovisas statistik om hurmånga som blir godkända vid slut ochhur många som går vidare i gymnasieskolan. Manredovisar också att svenska elever uppnår bra resultatvid internationella jämförelser.Den här bilden är naturligtvis inte helt felaktig,men den ger bara en del av verkligheten. I självaverket finns det alarmerande uppgifter om den svens-ka skolan - uppgifter som borde få oss att förutsätt-ningslöst tillsammans diskutera hur delar av densvenska skolan skall förbättras. Det är visserligen,som det står i papperen, av nians elever somfår icke godkänt i svenska. Men visar obe-roende forskares läsförståelseundersökningar att varfemte elev har svårigheter att läsa och förstå sam-manhängande enkla tidningsartiklar. Då är det kanskeinte så konstigt att så många får svårt att klara dehöga teoretiska kraven på gymnasiet - av ele-verna klarar inte gymnasiet . kom-mer det ut 20 000 elever i utan gymnasie-kompetens på en arbetsmarknad som kräver gymna-siekunskaper inom alltfler yrken.Skolverket kom ut med en rapport frångrundskolan som visar att mer än dubbelt så mångasom blir godkända i ämnet svenska blir underkända iläsförståelseprov som har med analys och slutsatseratt göra. Detta visar att ett godkänt betyg inte är engaranti för att man har kunskaper som i verklighetengår att använda.Regeringen skriver i sina prioriteringar att kvali-tetssäkring av skolan skall genomföras. Formulering-en är oklar. Visserligen talar man om att öka resur-serna för utbildningsinspektörerna och att skapaprovbanker för nationella prov. Men jag saknar ettklart formulerat politiskt uppdrag att till att börja medutvärdera betygen, så att vi får svart på vitt om bety-gen motsvarar de krav som finns uppsatta i kurspla-nen. Uppgifter från olika håll tyder på att såinte är fallet. Först när man verkligen vet hur det stårtill i skolan kan man fatta beslut som leder till förbätt-ringar.Regeringen hoppas att avhoppen från gymnasie-skolan skall minska när kraven på godkänt frångrundskolan i svenska, engelska och matematik slårigenom. Men om betygen inte ger en rättvisande bildav kunskaperna kommer problemen i gymnasiet attfortsätta. Likaså kommer problemen att fortsätta omalla måste läsa samma kärnämnen på alla program.Folkpartiet ser det som en stor brist att regeringenväntat så länge med att precisera uppdragbeträffande uppföljning och utvärdering. Folkpartietmenar att skolan behöver ett fristående kvalitetsinsti-tut. Detta institut skall arbeta med nationella jämfö-relser och utvärderingar. Ett fristående kvalitetsinsti-tut skall också kunna lyfta fram brister som uppstårpå grund av politiska beslut, t.ex. från regeringenssida, på ett helt annat sätt än vad , som ärunderställt regeringen, kan göra i dag.Många av de förändringar som före-slår för att förbättra skolan handlar om ett nytt sätt attarbeta i skolan, om ett rättvisare betygssystem, omförbättrade villkor för lärarna osv. som jag skall åter-komma till i andra debatter. Skolan behöver natur-ligtvis också mer resurser, eftersom minsk-ningar av bidragen till kommunerna har slagit hårt.Regeringen ger tillbaka en del pengar till kommuner-na just med motiveringen att skolan behöver merresurser . Det har visat sig att många kommuneranvänder de här pengarna till annat, och därför bordedessa pengar riktas direkt till skolan.Skolans möjlighet att ge alla jämlika chansersammanhänger med hur informationstekniken blirtillgänglig för eleverna. saknar många hemdator, och det är skolans ansvar att eleverna inte delasin i ett A-lag och ett B-lag beroende på om de hartillgång till IT i hemmet eller inte. Det måste formule-ras tydligt att svenska elever skall få möjlighet attjobba med dator hemma och hemifrån kommuniceramed andra elever och lärare. På lärarsidan skall detvara självklart att man behärskar IT vid källsökningoch kommunikation.Fru talman! har i finansutskottets be-tänkande föreslagit en alternativ budget som ävengäller skolan. I utbildningsutskottet har vi ställt ossbakom denna i ett särskilt yttrande. Vi kräver attanslagen till svenska skolor utomlands höjs med20 . Svenska barn som bor utomlandsmåste ses som en framtida resurs för , ochFolkpartiet menar att det är väsentligt att svenskaföräldrar inte drar sig för internationella uppdrag ocharbeten på grund av att de är osäkra på hur barnensskolgång kommer att se ut.Vi har också föreslagit ökningar angående hög-skola och universitet, som tidiga-re har talat om.I finansutskottet har också föreslagiten mindre volym för den särskilda extra satsningen påkunskapslyftet - lägre än regeringens. Orsakenär att menar att det är dags att börja plane-ra för ett långsiktigt system för vuxenutbildning, ettsystem som garanterar alla att få läsa upp t.o.m. gym-nasienivå. regelsystem är orättvistmot dem som är , liksom det är orättvistmot dem som aldrig kommit in på arbetsmarknaden.De extra utbildningsplatserna är i första hand avseddaför arbetslösa, och bidragssystemet är utformat förmänniskor som har rätt till a-kassa.Däremot har man tagit bort barntillägget för van-liga vuxenstuderande inom svux och svuxa, vilket göratt många ensamföräldrar har svårt att finansieravuxenstudier. kräver att barntillägget förstillbaka in i svux och svuxa.Slutligen har vi ännu inte fått några uppgifter omhur det går för eleverna efter - hurmånga av dem som har fått en utbildning som gerjobb.Ett modernt samhälle, fru talman, måste ge män-niskor möjlighet att komplettera sin utbildning i taktmed att samhälle och arbetsliv förändras. Vuxenut-bildningen kommer därför att spela en avgörande rolli framtiden för hur väl förmår ta till varamänniskors kompetens. För de enskilda människornakan vuxenutbildningen vara avgörande både för deraspersonliga utveckling och för deras roll i yrkeslivet.För har det varit en viktiguppgift att kämpa för vuxna människors rätt att skaffasig den utbildning de inte fått som unga. Folkhög-skolorna, den kommunala vuxenutbildningen och friautbildningsanordnare för vuxna är för oss självklarainslag i utbildningssamhället. Även idéom kompetenskonto med möjlighet att ta ut ett pen-sionsår för att finansiera sina studier hör till bilden aven framtida reformerad vuxenutbildning. Tyvärr harinte en strategi för hur framtidens vux-enutbildning skall se ut.Vi menar att vuxna skall ha en självklar rätt tillkompletterande utbildning. Man skall inte behövadrabbas av arbetslöshet innan man får rätt till studieroch innan man får ekonomiska möjligheter att förvär-va utbildning som dagens samhälle kräver.Kunskapslyftskommittén tillsattes av regeringen1995 för att arbeta fram förslag till mål och strategiför ett nationellt kunskapslyft. fickkommittén nya direktiv av regeringen. skulle manskjuta den ursprungliga uppgiften och istället följa regeringens särskilda satsning på vux-enutbildningen. Förslag om hur vuxenutbildningenkan förbättras och utvecklas fick skjutas på framti-den. På grund av den stora bristen på jobb i -på grund av arbetslösheten - blev frågan om vux-enutbildning i första hand en fråga om att skapa"lämpliga åtgärder för arbetslösa". I många kommu-ner sorterar t.o.m. inom nämnder ochstyrelser som inte ansvarar för den övriga skolan ikommunen.