prot · GL0977 · 1998-03-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:77Tisdagen den 10 marsKl. 14.00 - 15.18Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 2, 3 och 4 mars.2 § Meddelande om frågestundAndre vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Statsrådet , inrikesminister , kommunikationsminister , näringsminister , försvars-minister och jordbruksministerAnnika Åhnberg.3 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:195Till riksdagenInterpellation 1997/98:195 av omskatter och arbetslöshet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 4 mars 1998Margareta WinbergInterpellation 1997/98:209Till riksdagenInterpellation 1997/98:209 av () om Kosova.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning och re-sor.Stockholm den 5 mars 1998Pierre SchoriInterpellation 1997/98:204Till riksdagenInterpellation 1997/98:204 av omlönetillägg inom Försvarsmakten.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 12 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 5 mars 1998Björn § Svar på interpellation 1997/98:169 omdödsstraffAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat statsminis-tern hur regeringen arbetar för dödsstraffets avskaf-fande och på vilket sätt regeringen tänker möta dis-kussionen om dödsstraffet här hemma. Interpellatio-nen har överlämnats till mig.Först vill jag hänvisa till de svar på motioner, in-terpellationer och frågor i vilka regeringen tidigarehar redogjort för sitt agerande för avskaffande avdödsstraffet.Sverige har aktivt verkatpå det internationella planet för att dödsstraffet skallavskaffas. Frågan har drivits inom ramen för arbetetför skyddet av de mänskliga rättigheterna i olika fo-rum, speciellt inom FN men även inom för säkerhet och samarbete i Eu-ropa ().Sveriges samarbete i EU har inneburit nya möjlig-heter att verka mot dödsstraffet. Tillsammans medItalien och övriga EU-länder lyckades vi i för de mänskliga rättigheterna 1997 förförsta gången få igenom en resolution som tar uppdödsstraffet.Vid möte tog också jag upp den svenskaregeringens syn på dödsstraffet och beklagade att detfortfarande inte finns något universellt förbud motdödsstraffet i internationell rätt. Jag uttryckte ocksådjup oro över de dödsstraff som verkställts i strid medde bestämmelser och riktlinjer av inskränkande natursom finns för detta. Biträdande utrikesminister fördömde inför kommissio-nen bruket av dödsstraff och sade att reagerarstarkt mot det varhelst i världen det förekommer.Nya medlemmar i uppmanas att sna-rast avskaffa dödsstraffet i fredstid och fr.o.m. dagenför medlemskapet förbinda sig att inte verkställadödsstraff.Arbetet för avskaffande av dödsstraffet förs vidareav genom insatser vid olika internationellamöten, uttalanden, EU-samarbetet samt bilateralaåtgärder, såväl genom aktioner av mer generell karak-tär som till förmån för enskilda dödsdömda. Frånsvensk sida pläderar vi för en aktiv hållning i sam-band med den översyn av riktlinjer för EU:s agerandegällande dödsstraffet som pågår . Viagerar i synnerhet då utdömda dödsstraff inneburit ettbrott mot de begränsningar som trots allt finns i deninternationella rätten för denna strafform. Vi erinrarlöpande om hållning i dödsstraffrågan ikontakter med de länder som ännu inte har avskaffatdödsstraffet. I avvaktan på ett generellt förbud motdödsstraffet försöker förmå andra stater attansluta sig till de internationella protokoll som regle-rar avskaffandet av dödsstraffet, och vi stöder ocksåde mekanismer och organisationer som söker fästaomvärldens uppmärksamhet på hur dödsstraffet i daganvänds.Trots en skrämmande utveckling i vissa ländermed en ökad användning av dödsstraffet är bilden inteentydigt negativ. Vi kan också glädjas åt en positivtrend där alltfler länder inför förbud mot dödsstraffeller de facto-moratorium av verkställande av utdöm-da dödsstraff.Avslutningsvis vill jag säga att det i finnsall anledning att ta människors inställning till döds-straffet på allvar. Vår argumentering måste vara tyd-lig. Samtliga riksdagspartier är eniga i sin inställningmot dödsstraffet, och jag är övertygad om att de flestai alltjämt betraktar rätten till liv som en av demest fundamentala av alla rättigheter och därför anseratt dödsstraffet inte hör hemma i en civiliserad värld.Anf. 2 ():Fru talman! Tack för det svarjag har fått!Det här är en väldigt svår fråga. Den är så passsvår att jag drog mig länge innan jag över huvud tagetställde min interpellation. Jag är glad att så mångaledamöter i ställer upp här i dag.Tack också för den här möjligheten att diskuteraaktuella spörsmål direkt med regeringsföreträdare.Det är en stor förmån som vi har här i riksdagen.Debatten om dödsstraffets vara eller icke vara ficken ny aktualitet eller rent av ett ansikte genom attstraffet verkställdes i mot den unga kvinnanKarla . Det väckte avsky och smärtademånga.Frågan hur vi från kan arbeta för att få ettslut på den här formen av straff är det naturligtvismycket svårt att ge ett helt nöjaktigt svar på här i dag.Helst skulle vi som motståndare ha sett att utrikesmi-nistern hade svarat att har lyckats helt i sinasträvanden. Tyvärr tror jag att vi kommer att få kämpai motvind, och jag tror att det behövs ett oerhört kraf-tigt agerande.Den första gången jag tog upp den här frågan iriksdagen ställde jag den direkt till statsministern. Detvar precis efter det att blivit medlem i FN:ssäkerhetsråd 1995. Jag fick då svaret att det var lättatt svara ja på frågan om skulle arbeta aktivtmed detta. Den här gången får jag från utrikesminis-tern ett mycket utförligt svar på hur man bedriverarbetet på olika nivåer i olika internationella sam-manhang. Jag hoppas och tror också att utrikesminis-tern känner att det finns ett brett stöd för att driva påytterligare med de här frågorna. Jag önskar också attden här debatten skall ses som ett stöd i det arbetet.Jag vill ta tillfället i akt att fråga utrikesministernhur vi som riksdagsledamöter i kan delta i dethär arbetet på ett aktivt sätt. Vi har fått enskrivelse från regeringen som behandlar iFörenta nationerna. Där finns en redogörelse av Sve-riges agerande i FN:s verksamhet. Man tar upp hu-manitära frågor och avsnitt om mänskliga rättigheteroch folkrätt. Där uttalas litet allmänt att ver-kar för ett fast och enigt uppträdande i diverse spörs-mål, men jag finner inte just i den här skriften någotkonkret agerande som innebär att det framförs krav påett borttagande av dödsstraffet.Det är ju motionstid på den här skrivelsen. Dåundrar jag: Kan ledamöter och Sverigekräva att utrikesministern och under avsnittetsom behandlar folkrätt åläggs att aktivt bekämpadödsstraffet i världen? Skulle det kunna vara ett ytter-ligare stöd i arbetet, eller är det olämpligt?Jag vill också ta upp vårt agerande i samband medmedlemskapet i EU. Jag hoppas och tror att det är ettredskap även i den här frågan. Det borde ju vara ensjälvklarhet att när nya medlemmar begär inträde skalldet vara förenat med ett krav på att ta bortdödsstraffet ur landets straffsanktioner. Kan jag tolkautrikesministerns svar här så att detta är pågång?Så den kanske allra svåraste frågan, nämli-gen hur vi möter den debatt som förs här hemma.Dessvärre finns det ju de som förespråkar ett införan-de av dödsstraff i vårt land. Jag har svårt att tro att deverkligen menar allvar. Men jag kan likväl inte blundaför att man för fram de här synpunkterna, och vi serdet på debattsidor i våra tidningar. I dagens DagensNyheter anför ju en skribent att vi i har fördåliga argument emot dödsstraffet. Hur tänker utri-kesministern möta den debatten här hemma? Jag anseratt den måste bemötas.Anf. 3 ():Fru talman! Den här debatten är väldigt viktig attföra, som sade. måste juverka mot dödsstraffet i alla de internationella forumdär vi finns med. Det nämner ju också utrikesminis-tern i sitt svar. Det gäller , , ,särskilt i samband med utvidgningen då man ställerkrav på nya medlemmar, och förstås Förenta natio-nerna. Det är mycket vi skall hinna med under de tvååren i säkerhetsrådet. Det här är en väldigt viktigfråga. Frågan om mänskliga rättigheter och frågan omdödsstraff, som jag tycker definitivt strider mot demänskliga rättigheterna, är ju egentligen fundamentetför FN:s verksamhet.Ett annat förhållande som vi bör beakta är att viinte tillämpar dödsstraff i . Den sista avrätt-ningen skedde 1910, och dödsstraffet förbjöds . Då är det mycket viktigt att vi inteutvisar människor från till länder där de riske-rar dödsstraff. Jag vet att vi i princip inte gör det. Mendet är mycket viktigt att man kontrollerar att de ländersom vi utvisar folk till verkligen inte tillämpar döds-straff. Det får bara inte hända att någon som utvisasfrån avrättas i det land han eller hon kommertill. Jag skulle vilja höra några synpunkter på dettafrån utrikesministern.Sedan har vi den allmänna debatten som har tagitsupp både i frågan och i svaret. Där är jag ganskaoroad. Jag har med mig den debattartikel som finns iDagens Nyheter . Den redovisar en SIFO-undersökning som visar att av svenskarna är fördödsstraff för vissa typer av brott. När det gäller ung-domar är siffran ännu högre.Låt oss titta på den debatt som förs av debattören iden här artikeln. Jag skall inte polemisera mot enperson som inte är närvarande här, men jag tycker attdet är oroande att de åsikterna finns högt uppe it.ex. de akademiska kretsarna. Det vanligaste argu-mentet mot dödsstraffet, skriver debattören, är attlivet är heligt. Men sedan konstaterar han att livet inteär heligt. Därmed är det snubblande nära till att sägaatt det inte finns något som heter människovärdeheller. Då kan man ju acceptera dödsstraff rakt uppoch ned.Opinioner kommer ju aldrig utan vidare, utan deuppstår på grund av vad som händer i samhället ochvilka grundläggande värderingar som gäller. Jagskulle vilja ha en kommentar från utrikesministern.Tänker regeringen göra någonting för att öka männi-skors förståelse för hur orimligt det är att accepteradödsstraff? Jag tänker särskilt på opinionen blandungdomar.Anf. 4 ():Fru talman! Det är möjligt att jag inte hade gåttupp i den här debatten om jag inte hade läst denskrämmande artikeln i dag.Det här blir ju inte någon polariserad debatt efter-som alla talare här är eniga om motståndet mot döds-straffet, efter vad jag kan förstå. Men det är ändå såviktigt att lyfta fram den här frågan. Kampen är ju intevunnen . Det är väldigt glädjande att så gott somalla partier är representerade här. Jag har inte räknatoss.Jag vill också ställa en fråga om man kan göra nå-got åt den här artikeln . Ämnar utrikesministerngöra någonting åt detta?Socialförsäkringsutskottet var ju i , ochdär finns ju dödsstraffet kvar. Något land sade att dehar ett moratorium och att de inte verkställer döds-straff. Men ett moratorium kan ju upphävas från endag till en annan. Det är mycket säkrare om det står igrundlagen. Vi ser ju att opinionen i ocksåvacklar.Avrättningar sker ju i . Vi har ju nyssläst om kvinnan i som avrättades. Det är ju ettstatsmord på en medborgare. Man dödar varje år.Krig är ju också en fråga om mord, men vi tar inteupp den frågan här.Dödsstraffet skall inte förekomma i moderna civi-liserade staters rättssystem. Det kan ju också räknassom tortyr. Jag tycker att det kan betraktas som enomänsklig och förnedrande bestraffning på det sättsom åsyftas i artikel 3 i . Dess-utom har det visat sig att det inte fungerar i avskräck-ande syfte. Särskilt allvarligt är det emellertid attoskyldiga människor i vissa fall kan avrättas. Då blirdet ett justitiemord. Rättskipningen kan aldrig fungerahelt felfritt.De två huvudargumenten mot dödsstraffet går till-baka och upplysningsfilosoferna.Överlagt mord i statsmaktens namn har funnits imänsklighetens historia så länge man kan överblicka,men vi önskar nu att vi skall få uppleva ett slut på densaken. Historiskt sett har dödsstraffet ofta avskaffatsnär perioder av förtryck har upphört. Det är ju ganskalänge sedan vi hade ett sådant förtryck i . Pådet sättet kan man säga att den trenden följs.Jag anser att det är ett brott mot de mänskliga rät-tigheterna. Där står det att den första och viktigasterättigheten är rättigheten till liv. I andra hand skallman skyddas mot grym, omänsklig eller förnedrandebestraffning. Detta finns med i många olika konven-tioner, t.ex. i den allmänna förklaringen om demänskliga rättigheterna, i internationella konventio-nen om medborgerliga och politiska rättigheter, iamerikanska konventionen om mänskliga rättigheterosv.Dödsstraffet liknar tortyr i så måtto att det kan an-ses omänskligt, grymt och förnedrande. När en fångeges elchocker är det tortyr, något som är oacceptabeltunder alla förhållanden. Men vissa stater anser att såmycket elchocker att personen avlider är acceptabelt.Jag tycker att det är lagstridigt. Jag vet att vi inte äroense om den här frågan.Sedan är det frågan om hur det fungerar i av-skräckande syfte. De som begår ett kallt beräknat,överlagt mord tror vanligen att de har chansen attklara sig. Annars begås ju mord oftast oöverlagt. Manär ofta mycket känslomässigt upprörd, och då av-skräcker nog inte heller dödsstraffet.Anf. 5 ():Fru talman! Jag vetatt utrikesministern var en av de många som upp-märksammade kvinnornas situation i ochdet förtryck som kvinnor utsätts för där. Och även därpraktiseras ofta dödsstraffet. Man kan bl.a. bli avrät-tad därför att man översätter till något annatspråk än arabiska.Jag har också med mig en bok av framme. Det är ett sätt för mig att markera enavsky även för den typen av dödsdomar som utfärdas.Men det är inte bara långt borta i andra länder sominte har så välutvecklad demokrati, eller som kanskeinte har demokrati över huvud taget, som dödsstraffettillämpas. Det finns, som vi har hört här, även i vårtnärområde. Dödsdomen och avrättningen i avKarla , som tas upp i interpellationen,satte dödsstraffet i en blixtbelysning. Jag tror att detvar mycket obegripligt för många människor att denhär dödsdomen verkställdes.Det grundläggande skyddet för mänskliga rättighe-ter återfinns i den allmänna förklaringen om demänskliga rättigheterna som antogs av 1948. I några av artiklarna behandlasfrågan om rätten till liv och olika typer av bestraff-ning. Vi kan läsa att envar har rätt till liv, frihet ochpersonlig säkerhet i artikel 3. Vi kan läsa att ingen måutsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förned-rande behandling eller bestraffning i artikel 5.Men det finns ännu inte någon internationell över-enskommelse om ett totalförbud för dödsstraff. Där-emot finns det specifika internationella instrument,t.ex. Internationella konventionen om medborgerligaoch politiska rättigheter. Den antogs av och är bindande för alla stater somansluter sig till den. Alla stater har inte gjort det.I artikel 6 i konventionen förklaras att varje män-niska har en inneboende rätt till livet och att dennarätt skall skyddas genom lag. Vidare står i artikeln attdödsstraffet skall kunna användas vid allvarliga brott ienlighet med den lag som gällde vid tiden då brottetbegicks. för de mänskliga rättigheter-na har framhållit att artikel 6 i denna konvention vis-serligen inte förbjuder dödsstraffet men behandlar deti ordalag som tyder på att avskaffandet av dödsstraffetär önskvärt.FN har under en lång rad år försökt att få gehörför tanken på att dödsstraffets användning skall mins-kas och att straffet helt borde avskaffas.Många nationer är ense om s.k. miniminormer, sombör respekteras i länder som fortfarande tillämpardödsstraffet. Vissa resolutioner om dödsstraffet harunder årens lopp antagits av generalförsamlingen. Iresolutionen behandlas vissa rättssäkerhets-garantier för personer som anklagas för brott på vilkadödsstraff kan följa. Det är resolution 2393.I en annan resolution anges som en mål-sättning att man gradvis skall minska det antal brottför vilka dödsstraff skall ådömas. Det tilläggs i enmycket försiktig formulering att önskvärdheten av attavskaffa detta straff i alla länder därvid skall beaktas.Det är resolution 2857.Jag är också ledamot i utrikesutskottet. Där har vitagit upp frågan om dödsstraffets avskaffande vid ettflertal tillfällen i samband med frågor kring mänskligarättigheter.Jag tror att det är bra att man tar upp de här frå-gorna i ett sammanhang där vi riksdagsledamöter harmöjlighet att påverka och att ministrar tar upp det isina överläggningar. Men det är även viktigt att maninte bara talar klart och tydligt utan också myckethögt. Jag hade hoppats att vår utrikesminister, , hade kunnat ta upp det här direkt medföreträdare för den amerikanska regeringen. Då menarjag det amerikanska dödsstraffet och fallet med KarlaFaye Tucker.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tycker att det är alldeles utomor-dentligt bra att den här frågan nu debatteras. Jag hadetillfälle att göra ett inlägg just kring dödsstraffet i denutrikespolitiska debatten, och jag tycker att det ärutomordentligt att frågan hålls aktiv och att man fårtillfälle att utveckla olika tankar kring det här.Den här debatten präglas av att vi alla är överensom inställningen till själva sakfrågan. Det som där-emot naturligtvis kan oroa en är bl.a. det som uttrycksi den debattartikel i som har publicerats i dag.Man blir inte alldeles klar över var debattören egent-ligen befinner sig. Men för oss som aktivt vill verkamot dödsstraffet är det naturligtvis väldigt uppford-rande när han konstaterar att de argument som mot-ståndarna till dödsstraffet har använt inte läng-re håller streck. De har inte den skärpa som behövsför att kunna gendriva den opinion som de som häv-dar dödsstraffet faktiskt försöker bilda.Jag skall inte upprepa argumenten mot dödsstraf-fet och förhållandena kring detta, utan mera konstate-ra att det bl.a. har skett en kraftig utvidgning av anta-let medlemmar i . Medlem-skretsen uppgår nu till 40 medlemmar och ytterligarenågra europeiska stater väntar på att få bli medlem-mar. I samband med att nya medlemmar tas upp iEuroparådskretsen får man, precis som utrikesminis-tern framhåller i sitt svar, förbinda sig att ansluta sigtill stadgan om de mänskliga rättigheterna och dettilläggsprotokoll som där finns om att dödsstraffetinte får användas i fredstid. Det finns faktiskt även enbegränsning i tilläggsprotokollet som det naturligtvisfinns anledning att fundera över.Eftersom jag har förmånen att vara svensk delegati har jag haft möjlighet att diskutera dehär frågorna rent praktiskt. Det har jag gjort bl.a. medden nya medlemsstaten , som så sent som förett år sedan trots sina förpliktelser mot Europarådetfaktiskt tillämpade dödsstraffet och som dessutomgjorde det på ett mycket uppseendeväckande sätt.Jag har hört argumenten från parlamentskamrater-na från . Jag har hört hur de resonerar kringden allmänna opinionens inställning i deras hemlandoch alla de frågorna. Då är det naturligtvis väldigtuppfordrande att från svensk sida kunna delta i debat-ten och påverka utvecklingen i de 15, 20 nya med-lemsstater som har tillkommit. Där hardödsstraffet faktiskt också kunnat avskaffas, antingende facto eller genom moratorier på olika sätt. Så detär en väldig framgång som mänskligheten på det sättethar fått.Det som också oroar mig mycket är den allmännaopinionen, och det har även uttryckts av flera talare.Det fordras alltså mer kunskaper kring de här frågor-na. Ett sätt att öka sina egna kunskaper och att ocksåföra dem vidare till andra är att studera det som vårtidigare kollega, , mycket utförligtoch insiktsfullt skriver om dödsstraffet i den bok somhan gett ut och som har titeln skulle jag återigen vilja väcka frå-gan om det inte är dags för regeringen - och då när-mast skolministern - att ta initiativ till att försöka fåin den här frågan också i undervisningen i skolorna påolika nivåer. Jag tror att det är väldigt viktigt att mantidigt kan ingjuta ett stabilt motstånd mot dödsstraffetockså i den uppväxande generationen.Anf. 7 ():Fru talman! Närjag såg att den här frågan var på tapeten ville jagockså gärna delta i debatten. Både och jag har deltagit i seminari-um . Det handlade om mänskliga rättigheter, ochdödsstraffet var också uppe. Vi fick där höra att dettrots allt går framåt. beslutade sigytterligare tre länder, tror jag, för att inte tillämpadödsstraffet, och det är ju någonting som vi allesam-mans måste glädjas åt.Samtidigt är det mycket oroväckande att ett landsom , som ju i många avseenden brukar kämpaför mänskliga rättigheter, går från better to worse närdet gäller dödsstraffet. Under föregående år såg vi enutveckling mot att alltfler dödsstraff verkställdes. Detvar väl ingen av oss som inte mycket starkt upprördesöver att den unga kvinnan trots alltavrättades.Man kan fråga sig varför detta blev så upprörande.Jag tror att det var därför att det framstod så tydligt atthon hade upplevt en verklig förändring. Hon hadevarit med om att begå ett mord ochsade själv: Jag är nu en helt annan människa. Natur-ligtvis kan man ha olika åsikter om i vilken utsträck-ning det skall påverka, om det nu finns dödsstraff.Men tron på att människor kan förändras och rehabili-teras tycker jag är en viktig faktor när man diskuterardödsstraffet. Hela hennes uppenbarelse bar syn försägen att så verkligen var fallet, och det var ocksåstarkt omvittnat av hennes omgivning. Det hade ocksåvisat sig att hon hade kunnat vara en positiv kraft ifängelset bland sina medfångar.Vi vet att i samma stat i - i - förvän-tas ytterligare en ung kvinna, en fyrabarnsmor, avrät-tas . Hon vill inte ens vädja om nåd av omtankeom sina barn. Hon är rädd att de skall vända sig motsamhället om de såg att hon trots begäran om nådskulle avrättas. Jag kan på sätt och vis förstå hennesinställning. Men det gör det hela ännu mer barockt inte ser till människors utveckling och att det intefinns en öppning för någon rehabilitering och föränd-ring i människors liv.Jag menar att vi måste försöka att kraftigt påverkainte minst . Vi delar ju många demokratiskavärderingar med detta lands invånare och med dessledning, även om det finns saker som vi vid olikatillfällen kan förvåna oss över. Jag har personligenmycket starkt upplevt att det inte minst är viktigt attpåverka den kristna opinionen i , vilken jag harmycket svårt att förstå på den här punkten. När slave-riet upphävdes var en väckelseevan-gelist - . , mest känd - en mycket mäktig kraft när det gällde att vändaden amerikanska opinionen i den här frågan. Detskulle kunna hända än en gång, men då måste vi förstvända den opinion som finns bland kyrkorna i USA.Den är, som jag har förstått det, väldigt entydigt inte iden riktningen.Anf. 8 Utrikesminister ():Fru talman! Vi är väldigt eniga i sak. Dödsstraffetär oåterkalleligt, det är primitivt och det är inhumant.Det har ingen plats i en modern, civiliserad värld. Detär också därför vi i - regering, parlamentari-ker och organisationer - har arbetat så aktivt för attdet skall avskaffas varhelst det används.Naturligtvis måste man då sopa framför egen dörr.Vi måste vara varse hemmavid när vi får den debattsom då och då uppstår t.ex. i skolorna. Hans GöranFranck nämndes här, och hans bok är verkligen attrekommendera till läsning. Där får man alla de riktigtgoda argumenten.Det är förstås viktigt att man använder det princi-piella argumentet - rätten till liv. Men man måsteockså vara ganska rationell och gå igenom argumentoch motargument vad gäller straffets preventiva ef-fekt, som det ibland talas om, samt brottsoffrens "rätt"till någon sorts dramatisk revansch och sådana hems-ka saker som det naturligtvis inte går att bygga etträttssamhälle på. Man måste alltså vara både princi-piell och rationell när man argumenterar i den härfrågan, såväl hemma med våra ungdomar som inter-nationellt.I den här typen av argumentering är riksdagsleda-möterna viktiga.