prot · GL09120 · 1998-06-08 00:00:00 — Men en sak har vialla gemensamt - såväl unga som gamla - nämligenviljan att påverka och bestämma själva. Det är därförviktigt att valfriheten stärks inom alla områden.Vi moderater vill därför att valfriheten skall regle-ras i socialtjänstlagen. Vi anser att det är rimligt t.ex. skall få välja boendeform eller hemtjänst-service. Därför skall man kunna anställa t.ex. en gran-ne eller anhörig efter samma taxa som gäller i hem-tjänsten. En "hemtjänstpeng" är ett enkelt sätt att göradetta möjligt.För de äldre som inte är berättigade till hemtjänstmen ändå är i behov av hjälp med vissa hushålls- ellerträdgårdssysslor kan en skattefri rabatt på sådanatjänster göra det möjligt att anställa någon. Det ärflera som har framfört det förslaget i dag.Enligt många undersökningar finns det en starkönskan att bo hemma - ensjälvklarhet, kan man tycka. Genom att vistas i sininvanda miljö och utföra vissa sysslor håller man sigdessutom i bättre fysisk och psykisk form och kandärför uppskjuta ett institutionsboende.Samtidigt kan man konstatera att detta är ett klartbilligare alternativ för samhället. Här sammanfalleralltså den äldres önskemål med kravet på att våraresurser skall hanteras på bästa möjliga sätt för atträcka till mera service. Förebyggande insatser ochstöd i hemmet borde därför vara en självklarhet. Motden bakgrunden är det svårt att förstå Socialdemokra-ternas negativa inställning till "hemtjänstpeng" ochskattelättnader för vissa tjänster. Problemet i detta falltycks inte vara pengar utan en rent ideologisk blocke-ring.Man kan konstatera att vården och omsorgen förde äldre är av skiftande slag. Det finns äldreomsorgav utomordentligt god kvalitet med kunnig och kom-petent personal. Men motsatsen är också tyvärr van-lig.Svenska Dagbladet hade en listapå brister och misstag inom äldrevården. Listan om-fattar 491 grava försummelser som Socialstyrelsenhar utrett i . Listan är enskrämmande uppräkning av slarv, brister, okunnighet,våld och brist på empati. Här finns allt från utdelandeav dubbel dos medicin, larm som inte fungerar, glöm-da vårdtagare på toaletten, fallskador till avklippningav en tå utan bedövning. Man vill inte tro att det ärsant, men faktum är att det handlar om officiella rap-porter.Denna kompakta larmsignal kan knappast vara or-sakad enbart av brist på pengar, såsom ofta hävdas idebatten. Som min kollega harpåtalat är det snarare ett systemfel.Enligt utredning Kommuner kan!Kanske. är det stora skillnader i kommunernas kost-nader för äldreomsorg utan att man kan påvisa någraegentliga skillnader i kvalitet. Det som är avgörandeär hur kommunerna hanterar sina medel. Problemenmåste alltså lösas på annat sätt än med pengar. därför som vi moderater inte föreslår några nyamedel till kommunerna. Enligt många uppgifterkommer de s.k. Perssonpengarna dessutom att använ-das till mycket annat än skola, vård och omsorg.Nej, vi har i stället lagt fram andra förslag för attstärka ekonomin och förbättra vården. tidigare nämnt flera av dem. Jag vill här nämnaförslaget om att kommunerna skall ha ett samlat an-svar för äldrevården. Därmed skapas en bättre över-blick över hela vårdkedjan som resursernakan utnyttjas effektivare.Vidare: För att få konkurrens och valfrihet i vår-den måste enskild verksamhet få bedrivas på sammavillkor som den offentliga. Här krävs en lagstiftningför att uppnå ett sådant resultat. Konkurrens i vårdenger också billigare vård.Den enskilda vården kännetecknas som regel aven enkel, effektiv organisation med korta beslutsvägaroch ett stort inflytande för personalen. Därigenomlyckas man åstadkomma såväl en kvalitativt god vårdsom en mycket kostnadseffektiv verksamhet. Detta äralltså ytterligare ett exempel på god hushållning medallmänna medel.Jag har besökt åtskilliga entreprenader. En av demär Blombacka servicecenter i med 32 boendeoch därtill ett hemtjänstdistrikt. Utvärderingen somgjordes gav ett mycket högt betyg på verk-samheten. Jämfört med motsvarande verksamhet iBorås är driftskostnaderna minst en halv miljon lägre.Man kan göra tankeexperimentet att all äldrevård iSverige lades ut på entreprenad. På goda grunder kanman förutsätta att den nuvarande kostnadskrisen inomäldrevården i så fall i det närmaste skulle försvinna.Men det viktigaste i sammanhanget är trots allt attvården utvecklas och förbättras med olika vårdgivareoch att vårdtagaren har en verklig valfrihet.Avslutningsvis vill jag ta upp ytterligare tvåpunkter. Den första gäller personalens utbildning ochfortbildning. Det finns skäl att anta att många av defel och brister som vi har hört talas om bottnar i bristpå kunskap. Med en god grundutbildning som byggerpå modern forskning skapas förutsättningar för en godvård. En bra utbildning underlättar också för persona-len att utföra sitt krävande arbete.Då det sker en ständig utveckling inom området ärdet dessutom nödvändigt med en kontinuerlig fort-bildning. Jag tror också att förmågan till empati för-stärks med en bättre utbildning. Verklig inlevelseför-måga är fundamentalt för en god vård och omsorg.Min andra punkt gäller avgifterna i det särskildaboendet. Här behövs en snabb utredning för att lösade ekonomiska problemen för den hemmaboendemaken. Det är inte rimligt att man skall behöva gåfrån sitt hem då den ena parten måste flytta för att fåvård. Det är inte heller rimligt att man i det särskildaboendet får en så liten del av sin inkomst kvar att detinte räcker till nödvändiga personliga utgifter. Härfinns alltså starka önskemål om snabba beslut i denfrågan.Det är stora skillnader i kommunernas regler omavgifter. Detta upplevs som djupt orättvist, och är detde facto också. I avvaktan på en utredning förslår vimoderater en temporär lösning för att minska orättvi-sorna. Mycket mer skulle givetvis hakunnat sägas i dessa frågor. Men jag är säker på attdebatten om äldrevården med all säkerhet kommer attfortgå . Vi moderater har visat på enlång rad av förslag i våra motioner. Några av idéernahar redan slagit rot. Men för de äldre som väntar påvård och service eller redan får sådan skulle manönska en snabbare takt i förändringsarbetet. Någrasteg har vi tagit här , men raska kliv krävs i fort-sättningen.Anf. 60 HANS () replik:Fru talman! gör en beskrivningsom inte verkar fullt trovärdig i ljuset av den debattsom vi har haft här . Hon säger att dennationella handlingsplanen är välvilligt formuleradmen att den inte innehåller något konkret.Jag har tidigare försökt att exemplifiera massor avkonkreta saker. Jag skall nu peka på ett par saker somär oerhört konkreta, första gäller mer pengar till kommuner ochlandsting i form av ökat statsbidrag och mer pengarför att bygga ut äldreboendet. Jag vet inte vad somkan gå snabbare och vara mera konkret än just detta,att kommunerna får möjlighet att anställa mer perso-nal och att bygga ut det boendet.Om man skulle göra en välvillig tolkning av denskiss till regeringsprogram som de tre borgerligapartierna har gjort tar det i alla fall någon tid innanden har fått ett sådant genomslag att skattemedlen tillkommunerna har ökat på det sätt som statsbidragenmotsvarar. Så om man är angelägen om att någontingskall ske snabbt kan man inte komma fortare fram änom man tillämpar den socialdemokratiska modellen,vill också ställa en fråga. I reservation nr 1står det: Den enskilde skall kunna välja hemtjänstper-sonal. Det skall vara möjligt att anställa en granneeller anhörig efter samma avgift som gäller för den iövrig hemtjänst.Två meningar längre fram står det: Personalen in-om äldrevården måste ges den status som följer bl.a.av gedigen utbildning och fortbildning.Kan man göra sannolikt, , attgrannar och anhöriga har den utbildning och får denfortbildning som innebär att man ger äldrevårdenstatus?Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag sade att det inte är mycket konkretsom har kommit fram. Jag sade inte att det inte varnågonting.När det gäller detta med att socialdemokraternasatsar mer pengar försökte jag i mitt anförande attredogöra för att det kanske inte i första hand är enfråga om pengar utan om organisationsförändringaroch om fri etablering av enskild verksamhet. Detskulle bättre gynna vården och omsorgen om degamla.Vi har i vår motion skrivit att målen är abstraktaoch inte innehåller några prioriteringar av olika upp-gifter. Jag tror att man måste ha mera konkreta för-slag. De flesta av förslagen i våra motioner skulleockså kunna genomföras ganska snabbt.När det sedan gäller hemtjänstpengen finns det enmöjlighet att ge personalen fortbildning och utbild-ning. Sedan beror utbildningsnivån litet grand påvilket behov vårdtagaren, den äldre, har. Det finns juolika grader. Man kan ju inte ge sprutor om man inteär behörig att göra det t.ex. För övrigt finns det möj-lighet att ge fortbildning även till dem som uppbärhemtjänstpeng.Anf. 62 HANS () replik:Fru talman! Jag är inte nöjd med svaret, BirgittaWichne. Reservationen och den moderata politikenhänger inte ihop i det här fallet.Jag har sagt att jag har full respekt för denmoderata modellen, även om jag tror att den på siktleder till en sämre vård och omsorg, om vi ser till helafolket intresse. Men i det här avseendet vill jag påståatt den moderata politiken inte hänger ihop.Sedan säger att det finns ju någotkonkret i vårt förslag, att det inte i första hand ärpengar som behövs och att det mesta nog går att lösamed fri etablering. Jag sade i mitt anförande att detkanske går bra att ha fri etablering på Östermalm.Men hur går det i och i ? Denmarknad som vill ha för sjukvården finnsinte på dessa orter.Jag konstaterar än en gång att harställt sig vid sidan av huvudlinjerna i det nationellahandlingsprogrammet för äldrepolitiken. Det finnsskäl att göra detta tydligt för väljarna inför den valrö-relse som vi nu skall gå igenom. Det finns också an-ledning att påminna om att det inte alltid är privatise-ring som hjälper. Det räcker väl kanske, BirgittaWichne, att påminna om Solna.Anf. 63 () replik:Fru talman! påstår att vår politikinte hänger ihop, men jag skulle vilja säga att det görden i allra högsta grad. Man måste ha olika delar ipolitiken för att det skall bli en bra helhet.När det gäller fri etablering av läkare och läkaresom etablerar sig på kontra ,som har nämnts här tidigare i debatten, kan jag ta ettannat exempel, nämligen , som har haften av de minsta läkartätheterna under väldigt mångaår. Man kan inte göra det så enkelt för sig, HansKarlsson, som att säga att läkare etablerar sig på Ös-termalm men inte i . Självfallet måste allaha tillgång till läkare. Vi menar att med vårt systemkommer detta också att vara möjligt, därför att patien-ten har ju sin vårdpeng med sig. Med vårdpengenkommer det att uppstå vård där patienterna finns.Jag förstår inte hur menar att viställer oss vid sidan om i det här sammanhanget. Jagfinner att det är en väldigt stor samsyn här. Vi harmånga gemensamma reservationer. Vi har också, somjag har sagt, glädjande nog enats om tillkännagivan-den på flera punkter. Det har också blivit starkareskrivningar, och jag tackar för att deidéer som olika motionärer har framfört har gett dettatill resultat.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att jag de-lar synpunkter på detta med konkur-rens och valfrihet. Jag tycker att det behövs mer kon-kurrens inom äldrevården och att det bör vara mervalfrihet, precis som jag har sagt tidigare.Själv har jag min gamla mor på ett privat äldrebo-ende, som naturligtvis finansieras via kommunen mensom drivs av en privat vårdgivare. Hon flyttade nyli-gen av praktiska skäl från en annan privat vårdgivare.Båda dessa vårdformer har fungerat alldeles utmärkt.Det finns alltså ingenting som säger att detta inteskulle fungera. Man får inte skapa motsättningarmellan de olika vårdformerna, för både de kommunaltoch de privat drivna vårdformerna har sina fördelar.Jag delar alltså den uppfattningen.På en punkt delar jag inte uppfatt-ning och kan inte riktigt förstå ert resonemang, ochdet är när ni säger att det inte behövs mer pengar tillvården. Det finns ingen täckning för att påstå att detär på det viset. Ni har inget praktiskt belägg för detta.Ni hade vunnit i trovärdighet om ni kunde beskri-va hur organisationsförändringarna och rationalise-ringarna skall gå till. Vård är inte som annan produk-tion. Vård är inte som andra näringar som man kanrationalisera. Det går inte att driva upp tempot när detgäller att hjälpa de gamla att gå på toaletten eller äta.Det är de gamlas eget tempo som råder. Det finnsorganisatoriskt inte så många möjligheter att ändra pådessa förhållanden. Ni är inte riktigt trovärdiga här.Uppriktigt sagt, , tror jag inte riktigtatt ni tror på detta själva, utan det har blivit en kly-scha i den allmänna diskussionen om skattesänkning-ar.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag tackar för den samstämmighetsom vi har om valfriheten. Den tycker jag är väldigtviktig.Vad jag menar med pengarna är att vi i första handmåste se till att göra de förändringar som är ganskanaturliga att göra och som gynnar både vårdtagare ochhela vårt ekonomiska system.Jag nämnde exemplet Blombacka i - det ärinte något unikt utan det finns flera sådana exempel -som var billigare. Det är ganskamycket pengar i en medelstor kommun för ett endaprojekt. Dessa pengar skulle kunna användas till an-nat.Jag kan bara nämna FINSAM, där man samordnarmedel från kommunerna och . Denutvärdering som gjordes av FINSAM visade ju enbesparing på . Det är inte litet pengar.Utvärderingen i de fem länen visar att besparingen ikronor räknad var så stor som 154 miljoner kronor.Det är bara några exempel på hur man kan göra för attfå loss mer pengar i kommunerna. Det finns mångafler: totalansvaret, en annan organisation inom kom-munen för att bättre följa upp patienterna, vårdkedjan,samverkan och samarbete.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att jag fick något svarpå frågan hur man i praktiken skall gå till väga för attkunna omorganisera och rationalisera inom äldrevår-den för att få ned kostnaderna. Det som BirgittaWichne sade är egentligen inget svar på frågan. Detkan vara ett delsvar på hur man kan få fram merpengar för vård och omsorg, men i övrigt var det ingetsvar på frågan.Jag tycker att ni i den här frågan talar litet grandmed kluven tunga när ni säger att det inte behövs merpengar i vården och omsorgen, som erakommunpolitiker ute i landet ger uttryck för en heltannan uppfattning när det gäller behovet av pengarinom omsorgen. Det har också framgått ganska tydligtvid era egna träffar med ert kommunfolk att ni intehar riktigt samma uppfattning. Ni skjuter litet grandifrån er ansvaret på den nationella nivån ned till denkommunala. Det är någonting som vi litet till manshar hållit på med ganska länge när vi har sparat peng-ar och som vi har drivit litet för långt. Vi har funnitatt det inte går att driva det så långt, men ni vill fort-sätta ytterligare ett steg. Det går inte att göra så här,om man skall ha någon trovärdighet.Finansieringen, som ni vill ha genom ett försäk-ringssystem, är en sak. Det ger i och för sig inte mind-re pengar till verksamheten men inte mer heller. Mennär ni säger att ni skall rationalisera och omorganiserablir det klyschor. Det blir något slags hokuspokusre-sonemang innan man har sett hur detta kan omsättas ipraktiken.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag kan inte mer än hänvisa till att dethar gjorts mängder av utredningar om hur man skullekunna åstadkomma en bättre vård och omsorg till ettlägre pris. Om man organiserade den offentliga vår-den på samma sätt som i de få exemplen med enskildvård som finns, borde ju kostnaderna rimligtvis blisamma som för den enskilda vården, som nästan alltidär billigare.Personalen har väl så hög kompetens, samtidigtsom den är billigare. Det finns alltså inte någon mot-sats i att man skulle kunna göra de förändringarna.Och de skulle man kunna göra ganska snabbt.Anf. 68 ():Fru talman! När ministern debatterade här blev jagför väldigt orolig. Det spred sig ett samför-stånd i den här kammaren, som om politik bara hand-lade om svart och vitt, som om den inte längre skulleinnehålla debatt och kritik. Det är ju det som gerdemokratin luft och som också ger äldrepolitikenkritik och underlag för att vi skall fatta riktiga beslut.Jag vet, fru talman, att jag inte har någon rätt attkritisera, och det är inte det jag gör. Men jag vill ändåta fram en väldigt viktig fråga när det gäller att fattabeslut . Det är känslan av och tanken på att detskall finnas samförstånd i varenda fråga. Jag tror attdet är farligt och att det hämmar debatten. Jag trorinte heller att vi kommer att komma fram till kärnan ide problem som finns.Den debatt vi har haft nu är faktiskt inte hela san-ningen. Sanningen är ju den att och andrapartier har drivit på för att regeringen skall lägga framen äldreplan för äldrepolitiken. Det är sanningen.Nu sitter vi här före avslut-ningsdebatt och skall fatta beslut. Jag menar att det ärett tecken på ett mycket svagt politiskt ledarskap frånregeringens sida. Det är sanningen.Jag vet inte om det var någon förklaring, menHans Karlsson sade tidigare i sitt inledande anförandeatt det ibland har förekommit övertoner i debatten ombristerna i äldrepolitiken. Det kanske är en liten för-klaring till varför det har dröjt.Nu kan man väl ändå säga att insikten har kommithos ministern. ligger det en handlingsplan påbordet, och ministern hade också i sina inlägg någrainsiktsfulla åsikter.Men senfärdigheten att få fram denna propositionom en handlingsplan för äldrepolitiken i ärinte det allvarligaste. Det allvarligaste är att social-demokraterna och regeringen inte inser att det likamycket handlar om ett levande och nödvändigt samtalom etik.I en demokrati med en utvecklad välfärd har detalltid funnits en överenskommelse om att demokratioch människors värdighet inte är förhandlingsbara.Det har varit en grundläggande princip. Tyvärr, frutalman, börjar man fundera. Vi har sett förändringar ipolitiken när det gäller vården, äldrepolitiken ochhandikappolitiken som faktiskt har kränkt människorsvärdighet.Det blir alltid så när man börjar förhandla medmänniskors värdighet och med demokratin att det ärde svagaste i samhället som får betala. Det vet vi averfarenhet. Vi vet också att det inte är värdigt ettvälfärdssamhälle. Det är inte någon vacker bild avvälfärdspolitiken och den ger verkligen en bitter efter-smak. Jag vill säga att det här inte är några övertoner.Det var ju det som flera inledningsanföranden hand-lade om.Jag skulle vilja säga något till -tyvärr har han lämnat kammaren. sig mycket för och Folkpartietspolitik, och det blev nästan litet rart. Men jag villförsäkra att den drivkraft jag kännersom folkpartipolitiker handlar om att det fortfarandefinns orättvisor i vårt samhälle. Den vrede jag känneröver det driver mig att arbeta politiskt. Den drivermig också att driva politik tillsammansmed mina partikamrater på ett sätt som gör att vivärnar de människor som behöver samhällets stödallra mest. Därför har det varit viktigt att jaga rege-ringen i den här frågan och se till att man får fram enproposition och ett betänkande om en handlingsplanför äldrepolitiken.Från talarstolen har det givits många bilderav hur det ser ut i vårt land och av hur dåligt det harfungerat. Några har också pekat på att det finns godaexempel som man också behöver ta fram. Det är heltriktigt att det är så.Det har också lett till att regeringen och utskottethar lagt fram ett betänkande. Man har pekat på någrabrister och också gjort tillkännagivanden inom de härområdena. Vi i tycker framför allt att detär bra - det var också inne påtidigare - att man understryker att det är viktigt attmedicinskt ansvariga läkare kopplas till boendefor-merna och att man får en kompetens inom det medi-cinska området och även tillräckligt med sjuksköter-skor.Man kan väl ändå säga - eftersom var inne på det tidigare - att det fanns brister iden ädelöverenskommelse vi gjorde. Den analys avvad ädel innebar som gjordes tidigare kan jag inteställa upp på. Vi politiker måste ha ett sådant mod attvi ändå kan fatta beslut som gör att vi rättar till debrister som vi har fattat beslut om tidigare.I olika rapporter som har lämnats det sista halvåretkan vi också läsa om vilken villrådighet och oro detfinns hos personalen när man ställs inför svåra situa-tioner. Det är inte bara det att man känner att man ärensam och att det är brist på personal. Man kännerockså att man inte riktigt har den kompetens sombehövs inför de nya krav som ställs för att jobba iåldringsvården.Det visar ju på att det finns ett oerhört stort behovnär det gäller fortbildning, vidareutbildning, kompe-tenshöjning. Det skriver man också väldigt tydligt ibetänkandet. Men det saknas någonting. Det räckerinte till. Visserligen är det en ambitionshöjning. Detfinns pengar till äldreforskningen. Det är bra, det harvi saknat . Det finns också ett stimu-lansbidrag till kommunerna för kompetensutveckling.Men det gäller inte alla. Det gäller nu den ledandepersonalen, chefstjänsterna, dem som skall leda verk-samheten. Man gör en analys och säger att det ärviktigt att den ledande personalen får tillräckligt medkompetenshöjning därför att det kommer att ha smit-toeffekter.Jag menar att det ändå är viktigt att vi nu ger enklar och tydlig signal om att personalen skall kännaatt man får den kompetensutveckling och fortbildningman behöver för att klara sitt jobb. Man måste fåkänna glädje över att gå till jobbet, över att göra deinsatser man skall göra där. Men det gäller också attkunna gå hem därifrån utan att ha ont i magen varjedag och utan att känna att man borde ha gjort mer.Därför är det viktigt att alla hjältinnor och hjältar somjobbar i äldrevården får det stöd de behöver för attklara sitt jobb. Det är viktigt.Min fråga blir då: När avser regeringen att åter-komma med förslag till åtgärd när det gäller utbild-ning och kompetensbehov för hela äldreomsorgen?Fru talman! Om man nu kan konstatera att perso-nalen i många fall har svårt att veta vart man skallvända sig när man har ett problem kan vi ju ställa ossfrågan: Hur skall då gamla människor veta vart deskall vända sig för att få stöd och råd, för att få svarpå de frågor som oroar dem litet grand? Myndigheterär ju inte alltid den ideala partnern när det gäller attdiskutera insatser som skall ges från det offentliga ochinte heller när det gäller att ställa de där svåra frågor-na.Därför har vi i jobbat fören äldreombudsman. Jag kan inte förstå attdetta kan vara ett sådant orimligt krav. Jag tycker attdet är självklart när vi vet att många äldre uppleversvårigheter, när vi vet att många anhöriga inte vågaruttrycka det de känner, de frågor de har, det manskulle vilja få ändrat till myndigheterna.Man måste för dessa människor skapa en annaninstitution, genom vilken de kan känna tryggheten i attfå vara med, påverka och ställa sina frågor.Vi har presenterat äldreombudsmannen som enfristående instans, dit äldre och anhöriga skall kunnavända sig med frågor och klagomål och för att fåinformation.Den vanvård som vi har sett under den senaste ti-den, de skyhöga avgifter som många här redan hartalat om och som vi läser mycket om liksom ävendiskrimineringen av äldre visar på nödvändigheten avatt införa en äldreombudsman. Varför det inte finnsnågon majoritet för en sådan i riksdag ärobegripligt. Jag skulle vilja höra redo-göra för varför en äldreombudsman inte skulle kunnage gamla människor möjligheter till trygghet, insyn,delaktighet och påverkan.För att gamla människors delaktighet skall ökaoch deras kunskap tillvaratas behövs det inte barakontakter med samhället om deras rättigheter. Förkänslan av att de gamla faktiskt skall kunna spela enviktig roll i samhället är samarbetet med pensionär-sorganisationerna oerhört betydelsefullt.Socialministern sade att det är en rikedom, och detär precis rätt. Det finns en enorm rikedom hos PROoch hos FPF, som tycker att man bordeutnyttja mycket mer.