prot · GM0939 · 1998-12-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:39Fredagen den 18 decemberKl. 9.00 - 14.31Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Val av ordförande och två ledamöter iStatsrådsarvodesnämndenFrån hade inkommit följan-de skrivelse:Till riksdagenStatsrådsarvodesnämnden består enl. 8 kap 4 §riksdagsordningen av ordförande och två andra leda-möter. De väljs var för sig av efter varjeordinarie val till för tiden intill dess nytt valtill nämnden har ägt rum. Suppleanter skall inte utses.Val av ledamöterna bereds av (tilläggsbestämmelse 8.4.1).Konstitutionsutskottet har berett frågan om val avordförande och ledamöter i föreslår enhälligtatt för tiden från valet till dess val harägt rum väljer f.d. riksdagsdirektören till ordförande i ochf.d. hovrättspresidenten och hovrätts-presidenten till ledamöter i nämnden.Stockholm den 16 december 1998På vägnarPer UnckelKammaren biföll förslagoch utsåg därmed - för tiden från valet till dess nyttval ägt rum - tillordförande i i StatsrådsarvodesnämndenBirgitta BlomOve Lindh2 § Utökning av antalet extra suppleanter ivissa utskottValberedningen hade på begäran av Centerpartietsriksdagsgrupp tillstyrkt att antalet suppleanter skulleutökas enligt följande:från 19 till 20 i konstitutionsutskottetfrån 22 till 23 i finansutskottetfrån 18 till 19 i justitieutskottetfrån 23 till 24 i utrikesutskottetfrån 20 till 21 i försvarsutskottetfrån 19 till 20 i socialförsäkringsutskottetfrån 21 till 22 i socialutskottetfrån 21 till 22 i kulturutskottetfrån 21 till 22 i utbildningsutskottetfrån 20 till 21 i miljö- och jordbruksutskottetfrån 21 till 22 i näringsutskottetfrån 19 till 20 i arbetsmarknadsutskottetKammaren medgav dessa utökningar.3 § Val av extra suppleanter i vissa utskottFöretogs val av extra suppleanter i vissa utskott.Kammaren medgav att valen fick ske i ett sam-manhang.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i konstitutionsutskottetSven ()suppleant i finansutskottetRolf Kenneryd (c)suppleant i justitieutskottetRigmor ()suppleant i utrikesutskottetLena Ek (c)suppleant i försvarsutskottetAgne ()suppleant i socialförsäkringsutskottetKenneth ()suppleant i socialutskottetAgne ()suppleant i kulturutskottetMarianne ()suppleant i utbildningsutskottetErik ()suppleant i miljö- och jordbruksutskottetÅke ()suppleant i näringsutskottetEskil ()suppleant i arbetsmarknadsutskottetSofia ()4 § till styrelsen för Stiftelsen val av en ledamot och tre personligasuppleanter i styrelsen för Stiftelsen ett från valberedningen inkommet proto-kollsutdrag hade valberedningen berett de på före-dragningslistan upptagna valen till styrelsen för Stif-telsen Jubileumsfond.Kammaren godkände valberedningens förslag ochvalde - för tiden från valet till dess nytt val skullehållas - tillledamot i styrelsen för Stiftelsen , professorKammaren godkände valberedningens förslag ochvalde - för tiden från valet till dess nytt val skullehållas - tillpersonlig suppleant för professor , professorpersonlig suppleant för (), riksdagsledamotpersonlig suppleant för SkånbergYvonne (), riksdagsledamotFöretogs därutöver val av en suppleant i styrelsenför Stiftelsen godkände valberedningens förslag ochvalde - för tiden från valet till utgången av oktober år2000 - tillsuppleant i styrelsen för Stiftelsen (m), riksdagsledamot5 § Kompletteringsval till styrelsen för Stiftel-sen JubileumsfondKammaren godkände valberedningens föreslag attprofessor på grund av uppkom-men vakans valdes till ledamot i styrelsen för Stiftel-sen från valet till dessnytt val hållits år 2000.Talmannen förklarade vald tillledamot i styrelsen för Stiftelsen , professor6 § Ny riksdagsledamot m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamotTill har från inkommit bevis om att (), , utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. har också inkommit protokoll angå-ende utseende av ersättare i detta fall.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 17 december 1998Lars TottieKerstin Siverby7 § AvsägelserTalmannen meddelade att () av-sagt sig uppdraget som ledamot i kulturutskottetfr.o.m. den 17 december.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som ledamot i näringsut-skottet och suppleant i socialförsäkringsutskottetfr.o.m. den 1 januari.Kammaren biföll dessa avsägelser.8 § Anmälan om kompletteringsval till kultur-utskottetTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser an-mält som ledamot i kulturutskottetefter och som supple-ant i kulturutskottet efter förklarade valda tillledamot i kulturutskottetLars Wegendal (s)suppleant i kulturutskottetHillevi ()9 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskottTalmannen meddelade att de grönasriksdagsgrupp på grund av uppkomna vakanser an-mält som ledamot i finansut-skottet och som suppleant i skatteutskottet efter PeterEriksson, som ledamot i näringsut-skottet efter , som suppleant iförsvarsutskottet efter och som supp-leant i socialförsäkringsutskottet efter samt som suppleant i konsi-tutionsutskottet efter skulle gälla fr.o.m. den 1 januari 1999.Talmannen förklarade valda tillledamot i finansutskottetMatz ()ledamot i näringsutskottetIngegerd Saarinen (mp)suppleant i konstitutionsutskottetMikael ()suppleant i skatteutskottetMatz ()suppleant i försvarsutskottetIngegerd Saarinen (mp)suppleant i socialförsäkringsutskottetIngegerd Saarinen (mp)10 § Anmälan om återtagande av plats i riks-dagenTalmannen meddelade att ()skulle återta sin plats i den 1 januari 1999varigenom uppdraget som ersättare då också skulleupphöra för § Meddelande om statistiska uppgifter omriksdagsarbetetTalmannen meddelade att ett meddelande om sta-tistiska uppgifter om riksdagsarbetet delats ut tillkammarens ledamöter.12 § Meddelande om plan för kammarenssammanträdenTalmannen meddelade att en plan för kammarenssammanträden delatsut till kammarens ledamöter.13 § Meddelande om allmänpolitisk debattTalmannen meddelade att ett meddelande om denallmänpolitiska debattens tidsramar och debattupp-läggning samt sista dag för anmälan till debattendelats ut till kammarens ledamöter.14 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen inkommitoch delats ut till kammarens ledamöter:Förslag till rådets förordning om ändring av förord-ning om tillämpning av fördragets artikel 85.3 påvissa grupper av avtal m.m.15 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1998/99:36 till justitieutskottet1998/99:38 till konstitutionsutskottetSkrivelse1998/99:33 till försvarsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående propositioner och skrivelseskulle förlängas till fredagen den 22 januari 1999.16 § Jord- och skogsbruk m.m.FöredrogsMiljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU1Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk m.m. (prop.1998/99:1 delvis)Anf. 1 ():Fru talman! Dagens jordbrukspolitiska debatthålls i ett för svenskt jordbruk och svensk livsme-delsindustri synnerligen dramatiskt läge. Svensktjordbruk har under det här året ställts inför störresvårigheter än på åratal. Det beror bl.a. på väderlägetoch på minskande exportmarknader för griskött. Menockså inom mjölkproduktionen märks nu myckettydligt att många företagare upphör med sin verk-samhet. Detta beror i första hand på inhemska påla-gor.Akuta åtgärder är på många sätt nödvändiga föratt upprätthålla jordbruksproduktionen. Jag återkom-mer till det. Men långsiktigt, och det är det viktiga,måste bönder få möjlighet att konkurreramed omvärlden på lika villkor. Det är det avgörandeför näringens framtidstro och det avgörande för attnäringen skall uppnå lönsamhet.Vi kan ju jämföra med omvärlden, fru talman.Danmark, som redan har starka konkurrensfördelargentemot , sänker sina skatter ytterligare. Deavstår från planerade besparingar inom jordbruks-sektorn. I har kongressen precis beslutat attstödja sitt jordbruk med extra.6 miljarder dollar - det är alltså omkring 50 miljarderi svenska kronor.Jag kan ju läsa upp vad det bl.a. handlar om. Dethandlar bl.a. om öronmärkta tillmjölkproduktionen och om tillskördeförluster på grund av bl.a. torka. Det ärnågra exempel på de insatser man gör i USA.Den holländska staten går in tungt och stöder sinjordbruksnäring när den råkat illa ut . Det är så detär i andra länder. Där ser man jordbruksnäringen somen nationell resurs som man från statens sida skallvärna om och backa upp. Tänk om vår svenska rege-ring skulle kunna inta samma position. Vilket lyft detvore för jordbruket, sysselsättningen och konsumen-terna, som då också skulle kunna få livsmedel som ärproducerade med goda miljövillkor och god djurhåll-ning.Här är några hårdfakta om det ekonomiska nulä-get i svensk jordbruksnäring: Vi har förluster på750 på grund av skördeskador. Vi harförluster med på grund av lägregrisköttspriser. har livsmedelspri-serna sjunkit medan konsumentpriserna i övrigt harstigit.Livsmedelsindustrin, som är helt beroende avjordbruksnäringen, tvingas rationalisera ytterligarenär man inte får råvara från inhemsk produktion. Dethär handlar ju om tusentals jobb som försvinner suc-cessivt.Vi kan se på de 270 000 personer som fortfarandesysselsätts inom jordbruks- och livsmedelssektornoch effekterna på arbetslösheten, och därmed sam-hällsekonomin, om man skulle tappa låt säga 30 %.Vi har just haft en uppvaktning i utskottet på morgo-nen och fått höra den siffran från lantbruksungdo-marna. Det är det som är verkligheten. Vi står införsådana dramatiska förändringar om vi inte får enomläggning av politiken. bort betyder 90 000jobb. Varför har vi inte någon större debatt i Sverigeom detta?Härom veckan varslade . Det handlade om2 600 jobb i bilindustrin. Bilindustrin i sys-selsätter ungefär 125 000 personer. Det är allvarligavarsel. Det skall vara uppståndelse kring detta. Menjämför med livsmedelssektorn! Varför har vi inte dettrycket där? Det handlar om tiotusentals jobb som nuär hotade.Andra svårigheter att peka på är bl.a. problemati-ken för småskalig produktion på grund av byråkratioch regelsystem. Det är också svårigheter vid genera-tionsskiften, alltså när det gäller att få sina söner ochdöttrar att ta över.Det är inte bara en skattefråga. Det handlar om in-ställning. Man kan ju faktiskt inte begära av dagensungdom att de skall gå in i ett jobb där de vet att defrån början tyngs ned av en skatteryggsäck som mot-svarande konkurrentländer inte har. De tyngs ocksåned på det sättet att de inte kan ta ledigt , ellernågra dagar, på grund av att kostnaderna föravbytartjänsten har blivit så höga att de inte kan lejain folk. Det är tufft att bli jordbrukare i det läget. Ochdet är en problematik som kommer att växa, tror jag.Vi har också bekymmer med mjölkproduktionennär det blir allt färre på linjerna. Det beror bl.a. på denya båspallsmåtten, och hårdast drabbas här skogs-och mellanbygderna.Man har helt enkelt lastat på den enskilde lant-bruksföretagaren för mycket, vilket innebär att bon-den slutar. Det får till följd att landsbygden avfolkasmed effekter som nedlagda skolor, sämre service ochsönderslitna sociala nätverk. Och så är vi inne i enond spiral, där befolkningen koncentreras alltmer tillstorstäderna och landsbygden blir allt ödsligare. Dettaär ett enormt slöseri med den nationella resurs somjordbruksnäringen och landsbygden är för Sverige.Fru talman! Mot den här bakgrunden beklagar jagsom ordförande för miljö- och jordbruks-utskott att utskottets majoritet inte är beredd att fattabeslut som innebär att utflaggningen av svensk jord-bruksnäring hejdas. Trots det unikt utsatta läge somSveriges bönder nu befinner sig i har förslag om attlyfta av den diskriminerande skatteryggsäcken avvi-sats.Men det är klart, fortfarande finns chansen att häroch rösta för att svensk jordbruksnäring ochsvensk livsmedelsindustri skall kunna fortleva. Rege-ringen och dess stödpartier har fortfarande möjlighe-ten att tänka om. , ,, min första fråga till er är: Varför vägrarni att hejda den utflaggning som är på gång?Det gick ju faktiskt att stoppa utflaggningen vadgäller sjöfarten. Till slut genomförde regeringen enförändring som har hejdat den. Varför kan ni inte göra motsvarande insats för lantbruksnäringen?Då skulle ni göra en historisk insats.Vårt utskott borde i betänkandet ha påtalat detnödvändiga i att svensk lantbruksnäring får rättvisakonkurrensvillkor gentemot omvärlden. Basen försysselsättning och boende på landsbygden är konkur-renskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag. Denextra ryggsäck som bönder bär på i form avskatter och avgifter som konkurrentländerna inte harmåste lyftas av. Om detta är nu de gamla fyrklöver-partierna överens. Det är därför med minsta möjligamarginal som utskottsmajoriteten avvisar detta. Men,som sagt, ni kan tänka om. Och gör det då genom attrösta på reservation 2, som jag nu yrkar bifall till.Det är nu hög tid för svenska bönder att tillsam-mans med de partier som tror på fortsatt svensk livs-medelsproduktion höja rösten. Det handlar om att tapolitisk strid för jordbruksnäringen i , att tastrid för landsbygden och de öppna landskapen ochatt ta strid för jobben i vårt lands livsmedelsindustri.Men, fru talman, det handlar också om en ideologiskstrid, om hur vi ser på förvaltandet av det arv vi haroch möjligheten för framtida generationer att bo ocharbeta på landsbygden och bedriva livsmedelspro-duktion.Jag var härommånaden på klimatkonferensen iBuenos Aires. Där diskuterades klimatfrågorna ochväxthuseffekten. En slutsats är mycket tydlig, nämli-gen osäkerheten om vilka marker som finns tillgäng-liga för livsmedelsproduktion, och det inom mycketkort tid. Den osäkerheten är mycket stor. Klimatför-ändringarna kan leda till att nu bördiga marker blirtorrområden och t.o.m. öken - detta som vihar en växande världsbefolkning att försörja. Att dåavhända oss fullgoda marker och produktionsresurserär varken ansvarigt eller förvaltande. Det är destruk-tivt och kortsynt.I denna del skulle jag också vilja ställa en frågatill majoritetspartierna: Varför skall svensk ,svenska produktionsresurser inom jordbruksnäringen,avvecklas? Är det att ta ansvar för kommande gene-rationer?Sammanfattningsvis vill jag säga följande. Dis-kriminerande skatter gör att svensk jordbruksnäringinte får konkurrera på lika villkor som andra EU-länder. Statens oförmåga att stötta export av svenskakvalitetslivsmedel gör att vi står oss slätt i förhållandetill andra länders exportsatsningar. Byråkrati ochavgifter tynger ned lantbruksföretagaren. Årets dåligaväderlek och svårigheter med avsättning för griskötthar satt många bönder i en akut ekonomisk situation.Och detta är ju verkligheten. Vi som sitter i miljö-och jordbruksutskottet har väl alla mött den verklig-heten när vi har diskuterat med enskilda lantbrukareruntom i hela . Detta går inte att tänka bort.Detta är verkligheten. Det vet också de partier somutgör majoriteten i utskottet. Ni har därför att förklaravarför ni inte är beredda att ta konsekvenserna avdenna verklighet och skapa rättvisa konkurrensvillkorför bönder. Förklara det för oss i kammaren,förklara det för bönder, och förklara detockså för konsumenter.Vad skall man då göra? Först och främst handlardet om att lyfta av skatteryggsäcken. Vidare handlardet om statligt stöd till dem som drabbats hårt pågrund av väderläget. Här kanske det händer något. Enarbetsgrupp är ju tillsatt i för attarbeta med detta. Det handlar också om en rejäl ex-portsatsning på svenskt griskött.Förutom dessa akuta åtgärder borde riksdagenockså ta initiativ till att lyfta bort många av de påla-gor och avgifter som drabbat lantbruksnäringen påsenare tid. Exempel på detta är ju kartavgiften och denya båspallsmåtten. Många bönders känsla av att levaunder ett nytt fogdevälde måste tas på allvar, och denhär känslan måste brytas just för att framtidstron skallkomma tillbaka. Det är faktiskt den enskilde bondensom bäst känner hur han eller hon skall sköta sinväxtodling och som bäst känner hur han eller honskall klara djuromsorgen på ett bra sätt. Böndernagillar inte detta uppifrånperspektivet. Det kommerinspektörer för både det ena och det andra och kanskedömer ut en verksamhet som bonden i fråga harsysslat med under 5, 10, 20 eller och faktisktkan. Så kan vi inte ha det, utan vi måste ha ett samar-bete mellan myndigheter, politiken och näringen.Också mer långsiktigt måste ändra kursför att kunna behålla livsmedelsproduktionen i helalandet. Det handlar bl.a. om att förbättra villkoren förmjölkproduktion i skogs- och mellanbygd och attstötta avbytarverksamheten. Här ser vi nu effekternaav att staten tog bort sitt stöd. Det innebär att bönder-na inte har råd med avbytare längre, vilket slår hårt pånäringen.Vi menar också att man inom EU skall sluta plä-dera för en snabb avreglering. Den svenska linjen ärju extrem när man säger att subventionerna inomramen för marknadsordningarna skall avvecklas.Vidare säger man att mjölkkvoterna skall avvecklas,att interventionspriserna skall sänkas ochatt de kompenserande direktbidragen som man skallha i ett första skede sedan också skall avvecklas. Detär den linje. Det innebär intebara att man flaggar ut svensk jordbruksnäring utanatt man sänker näringen. En sådan politik kommeraldrig att få stöd. Tvärtom kom-mer vi med all den kraft vi förmår att bekämpa den.Nu handlar det i stället om att föra en politik somgagnar svenska livsmedelsprodukter, som i förhållan-de till många andra länders produkter producerasmiljövänligt och med god djuromsorg. Varför skallsvensk jordbruksnäring flaggas ut mot att vi får im-portlivsmedel som är producerade utan samma miljö-och djurhållningskrav som har och medökande arbetslöshet som följd. Så blir fallet om interiksdag och regering nu samlar sig till en kraftfullinsats för svenskt jordbruk.I särskilda yttrande beskrivsockså omfattningen av vårt budgetförslag som om detskulle genomföras vore just den injektion somsvenskt jordbruk nu är i så stort behov av.Jag hinner inte redovisa alla delar, men en sak ärklar: prioriterar i sitt budgetarbetejordbruksnäringen och livsmedelssektorn. Vi gör detför att vi tror på lantbruket som basen för vårt landslivsmedelsförsörjning och sysselsättning inom livs-medelsindustrin. Vi tror på lantbruket som basen förboende och arbete på landsbygden, och vi tror pålantbruket som basen för öppna landskap och en godmiljö i hela vårt land.I detta anförande instämde , , , , Caro-line , , ,, , ,och (alla kd).Anf. 2 ():Fru talman! När vi skall behandla miljö- ochjordbruksutskottets betänkande 1998/99:MJU1 gäl-lande förslagen i budgetpropositionen kan vikonstatera att svenskt jordbruk har gått in i en av devärsta kriserna i historien. Jag kan gå tillbaka minst30 år i tiden då jag själv var mycket aktiv i LRF ochsjälv kunde konstatera att svenskt jordbruk då var ifarozonen. är vi i samma situation. Och frågan ärom det inte är värre.Vi skall alltså behandla ärenden i budgetproposi-tionen som rör svenskt jordbruk och skogsbruk m.m.Riksdagens majoritet bestående av socialdemokrater-na, vänsterpartisterna och miljöpartisterna har i besluti antagit ramarna för dessautgiftsområden. Vi konstaterar att de har antagit ra-mar som vi inte kan ställa oss bakom.Inom livsmedelssektorn förordar vi i motionerbättre villkor för att denna näring skall kunna bli enframtidsnäring. Regeringen talar om det, men den göringenting för att åstadkomma detta. Vi har närmare275 000 sysselsatta i livsmedelsbranschen. Det rör sigom över 112 000 i jordbruket och ca 70 000 i livsme-delsindustrin. Vi har också förnödenhetsindustrin därdet rör sig om närmare 90 000 sysselsatta.En bibehållen primärproduktion av jordbruksvaroranser vi moderater är en förutsättning för att vi skallkunna bibehålla jobben inom livsmedelsindustrin.Det är, som ordföranden i utskottet harsagt, väldigt alarmerande att regeringen, som i allaandra sammanhang talar om sysselsättningen ochvikten därav, inte gör någonting för att bibehålla detsom man själv kallar för en framtidsnäring. Här krävsdet en förändring, och det snabbt.Vi menar att ett konventionellt, miljömässigt håll-bart och ekonomiskt bärkraftigt jordbruk behövs iframtiden som en bas för svensk livsmedelsproduk-tion och som en garant för landsbygdens överlevnad.Tyvärr saknas, menar vi, helt och hållet en långsiktigstrategi inom regeringspartiet. Vi upplever nu attockså och Vänstern hakar på och intevågar stå fast vid vad de har sagt i de härsammmanhangen.I en rad motioner föreslår Moderata samlingspar-tiet dessutom skattesänkningar som leder till bättrekonkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter inomsvensk livsmedelsproduktion samt förbättrade livsbe-tingelser på landsbygden. Vi redovisar detta i ettsärskilt yttrande.Lönsamheten är, som sagt, nära nog obefintliginom fläsk- och köttproduktionen och har blivit sämreinom mjölk- och äggproduktionen. Årets skördeutfallblev på många håll mycket dåligt på grund av som-marens och höstens rekordstora regnmängder. En-skilda lantbrukare i olika delar av landet, från norr tillsöder, har gjort stora förluster. Arbetsinkomsten har iväldigt många fall helt spolierats för det här året.Sviterna kommer att kännas framöver.Särskilt svårt är läget för de unga nystartade lant-brukare som har trott , men också förmånga andra som har investerat och satsat införframtiden. Man har trott på regeringens årliga tal omlivsmedelsbranschen - "jordbruket och livsmedelsin-dustrin som en framtidsnäring" - men man har blivitlurad.För närvarande slaktas många suggor i landet ut,vilket leder till att smågris- och fläskproduktionenframöver kommer att minska kraftigt. Mjölkkobesätt-ningar avvecklas, inte minst beroende på att mångaproducenter inte sett det som ekonomiskt försvarbartatt göra de investeringar som krävs för att fådjurstallarna godkända. Fabrikspotatisproduktionenoch oljeväxtproduktionen viker. Problemen ökarockså inom övrig vegetabilieproduktion.Detta i sin tur leder till att den svenska livsme-delsindustrin, trots kraftiga rationaliseringsåtgärder,nu tappar produktion och lönsamhet. De flesta kost-naderna blir alldeles för höga då de slås ut på enminskad produktion. Orsaken till dagens allvarligasituation inom branschen ligger främst i den kraftigakonkurrenssnedvridning till svenska producentersnackdel som ligger i vad jag brukar kalla för politiskakostnader - skatter och avgifter som drabbar svenskaproducenter men som inte har sin motsvarighet iandra konkurrerande länder. Självklart är det omöjligtatt konkurrera med denna tunga ryggsäck i en mark-nadssituation som under en har präg-lats av överskott, och därför låga priser.Var och en måste inse det orimliga i att densvenske bonden exempelvis tvingas betala 2 670 krper kubikmeter dieselolja i skatt när den danske bon-den kommer undan med för samma kubikme-ter olja.Vi tycker att det är självklart att det leder till olön-samhet och konkurrenssnedvridning när den svenskebonden tvingas betala mineralgödselskatter, energis-katter och kartavgifter och för djurdataregister sominte har sin motsvarighet på andra håll.Vi moderater har länge hävdat och påtalat detorimliga i den svenska särbeskattningen och har ock-så tidigare föreslagit sänkta dieselskatter med1 per kubikmeter samt samma energiskatter pålantbruksföretagen som inom industrin och sänktaskatter på bensin och eldningsolja.