prot · GL0969 · 1998-02-18 00:00:00 — Av den utredningsom gjorde för något årsedan framgick det att av båtklubbsordförande-na, alla sjöpolisenheter utom en, av demsom svarat från och alla utom treinom lotsenheterna var för att ett gränsvärde för grovtsjöfylleri införs.De yrkesverksamma menar att ett gränsvärdeskulle ha en allmän preventiv effekt och underlättaderas arbete under förutsättning att också de skulle fåmöjlighet att utföra rutinkontroller med alkoholu-tandningsprov till sjöss.En frivillig överenskommelse finns redan i dagmellan arbetsgivarsidan och fackförbunden. De harinfört egna regler innebärande underarbetstid och under fritid, då de reglerom som anges i ärför höga.Men, fru talman, det kan inte vara arbetsmarkna-dens parter som skall avgöra vilka promilleregler somskall gälla, utan det skall givetvis göra.Brott mot sjöfyllerilagen kommer oftast till rätts-väsendets kännedom som ett resultat av att allmänhe-ten tipsat om att ett sådant brott begåtts, till skillnadmot rattfylleribrott som i mycket stor utsträckningupptäcks genom polisens kontroller. Men i jämförelsemed rattfylleribrotten är andelen fall med höga pro-millehalter mycket stor vid sjöfylleribrott, och detta ärmycket allvarligt. Utskottet anser, som jag tidigaresagt, att regeringen bör återkomma till riksda-gen med ett lagförslag.Till betänkandet har två reservationer lämnats. Enberör införande av obligatoriska förarintyg. I decem-ber 1997 behandlade och avslog en motionmed samma innehåll som den som skall avgöras.Det finns kompetenskrav för förare avstörre fritidsbåtar, dvs. båtar som har en största längdav och en största bredd av minst fyrameter. Dessa förare måste ha skepparexamen för att fåföra fartygen.När det gäller mindre fritidsbåtar finns det ingetformellt krav på förarintyg, men sam-arbetar med fritidsbåtsorganisationernaom att fritidsbåtförare frivilligt skall lära sig naviga-tion och sjövägsregler. Ser man till folkbildningsor-ganisationernas kursutbud, finner man att de flesta harkurser som leder till förarbevis i sina program.Utskottet har inte funnit något skäl att frångå detställningstagande som gjorde i december1997 och avslår motionen.Den andra reservationen avser en motion av TomHeyman, som yrkar att hantering avskeppsdagbok slopas och att alla handels- och fiske-fartyg skall övergå till modern talman! Det finns en möjlighet attfå dispens för att på frivillig väg övergå till att föraskeppsdagbok med ADB-teknik. Så sker också i vissomfattning. följer utvecklingen ochkommer självfallet att vidta de åtgärder som kan varanödvändiga, om det skulle visa sig vara besvärligt attfortsätta att föra skeppsdagbok manuellt. Utskottetutgår också från att regeringen följer frågan och avslårdärför motionen.Med det anförda yrkar jag avslag på reservatio-nerna och bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 115 ():Fru talman! Det finns kanske egentligen inte nå-gon anledning för mig att ta ordet i anspråk sedan viceordföranden i lagutskottet har talat på ett så föredöm-ligt sätt. Jag har ingen annan uppfattning än vice ord-föranden. Hela lagutskottet står bakom majoriteten ihuvuddelen av detta betänkande med undantag av ettpar punkter. Men jag fann ändå anledning att begäraordet för att notera det genombrott som jag hoppas attutskottets betänkande nu kommer att få när det gälleratt få till stånd en promillegräns i sjötrafiklagen.Jag gläds gärna med i den här frå-gan och vill gärna ge honom ett erkännande. Han hörtill de motionärer som länge har arbetat med den härfrågan, och han har återkommit tillutskottets behandling med krav på just en promille-gräns i sjötrafiklagen.Vi har också från i årets motionsflodmed en kommittémotion bidragit till vindstyrkan i denhär frågan. Jag hoppas att det, med den klara ställningsom utskottet nu har tagit, skall bli en snabb åtgärdför att få till stånd en promillegräns.Jag vill också tacka utskottets socialdemokraterför ett mycket tydligt ställningstagande, en stor prag-matism och integritet i frågan, som jag tror har bi-dragit till att vi har lyckats få ett tryck när det gälleratt föra frågan framåt. Även Tom partikam-rater står ju bakom betänkandet i den här frågan, ochjag hoppas att de gör det fullt ut.En promillegräns skulle inte ha någon betydelseför sjösäkerheten, säger i debatten. Jagskall inte öppna för någon längre debatt med TomHeyman i frågan. Jag tror däremot att den skulle habetydelse för sjösäkerheten. Inte minst skulle den haen förebyggande effekt. Det förefaller ju konstigt , om man vet om att sjöfylleri förekommer, intevill göra någonting åt det. Skulle man ha samma synpå trafiksäkerheten på våra vägar på land, skulle manbryta mot en fullständigt vedertagen princip i samhäl-let , då det råder fullständig enighet om att manmåste ha regler som reglerar de här frågorna i land-trafiken.Under de år som vi har behandlat den här frågan iutskottet har jag märkt att det mer och mer rådersamstämmighet om att vi bör ha lika regler för trafiktill lands som för trafik till sjöss. finns den möjlig-heten. Jag tror att det är ett viktigt steg mot en likabehandling som är nödvändig och ett viktigt steg moten preventiv effekt för fylleri över huvud taget i sam-band med trafik av olika slag.Vi har också i vår motion L906 från Centerpartiettagit upp ett resonemang kring narkotika i sambandmed trafik. Vi har i andra sammanhang krävt en noll-gräns för narkotika i vägtrafiken, och vi gör det även iden här motionen när det gäller sjötrafiken. Även påden punkten är utskottet tydligt. Jag ber att få tackaför en positiv behandling från mina utskottskamraterssida.Jag yrkar, fru talman, bifall till utskottets hemstäl-lan på samtliga punkter.Anf. 116 TOM () replik:Fru talman! Det är inte så att jag har sagt att jagvet att det förekommer fylleri men att man inte skallgöra någonting åt det. Det skall man visst göra. Mendet befintliga lagrummet räcker faktiskt för att göraingripanden i de fall som vi har sett och i de fall somjag har hänvisat till.När det gäller fritidsbåtarna rör sig väldigt mångaav dem i mycket låga hastigheter. De är närmast attjämföra med fotgängare. Då kan man utveckla det tillatt det kanske skall vara promillegränser för fotgänga-re som också rör sig i trafiken i vårt samhälle.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag tycker att olycksstatistiken på dethär området talar för att de möjligheter att åtgärdadetta som finns inte är tillräckliga. Jag förstår inte vadTom egentligen har emot att göra lagstift-ningen likartad när det gäller vägtrafik och sjötrafik.Har Tom några andra åtgärder att ta till föratt lösa de här problemen, utöver de som redan finnsoch de som föreslås i betänkandet? Jag har inte settnågra sådana.Anf. 118 TOM () replik:Fru talman! Det här problemet är icke så stort somdet har målats upp. Den olycksstatistik som finns gerinte belägg för att det här är något problem.I de fall där det har varit problem med snabbamotorbåtar, är dessa geografiskt begränsade till ihuvudsak områdena runt inre farvatten. Ihuvuddelen av landet finns inte de här problemen. Dåbehöver vi inte ha en lagstiftning som riskerar attbygga upp en kontrollapparat som vi faktiskt inte villha.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § Biblioteksfrågor, m.m.FöredrogsKulturutskottets betänkande 1997/98:KrU3Biblioteksfrågor, m.m.Anf. 119 ():Fru talman! anser att biblioteksla-gen är en mycket bra lagstiftning. Vi har länge strävatefter att också få bra och kvalitetssäkrade bibliotek.Den här lagen trädde i kraft sedan.Den syftar främst till att garantera avgiftsfria boklånoch ett väl fungerande nätverk som binder samman deolika biblioteken med varandra.Länsbibliotek, lånecentraler, högskolebibliotek,forskningsbibliotek och andra av staten finansieradebibliotek skall avgiftsfritt ställa litteratur ur de egnasamlingarna till folkbibliotekens förfogande. Manskall också samverka med folk- och skolbibliotekenoch bistå dem i deras strävan att erbjuda låntagarna engod biblioteksservice. Lagen slår också fast att varjekommun skall ha ett folkbibliotek. Likaså anges må-len för folkbiblioteken. Det här tycker vi i Vänster-partiet är väldigt bra. Vi är glada att detta äntligen harkommit till stånd.När vi fattade beslut om en bibliotekslag i decem-ber 1996, fick ett tillkännagivande vadgäller kvalitetssäkringen av biblioteken. Med anled-ning av detta har jag bifogat ett särskilt yttrande tillbetänkandet.Den här frågan är nu under beredning i Rege-ringskansliet, och det är ju bra. Men jag måste ändåframföra vår kritik mot att den här frågan inte i till-räcklig utsträckning har lyfts fram. Man har ännu inte,trots att man haft ett drygt år på sig, kunnat lägga framförslag till diskussion och behandling.Vi kan t.ex. göra en jämförelse med kasinofrågan.Den 25 februari 1997 fattade kulturutskottets majori-tet - tyvärr vill jag säga - ett beslut om att regeringenutan dröjsmål skulle pröva den frågan. Det finns star-ka skäl, sade man i utskottet, som talar för att kasinonmed internationella regler skall tillåtas i Sverige.Månaden efter fattade beslut i frågan. Den12 mars läggs en proposition på vårt bord.Då kan man ju jämföra med att den här viktigafrågan - som ändå strävar efter demokrati osv. - skallbehöva ta så . Jag måste säga att det här är enfelprioritering av regeringen. Hur kan man före ettförslag om bibliotekssäkring komma med ett förslagom liberaliserad spelkultur, ett beslut som fattadesefter bibliotekslagen? Hur kan man som socialdemo-krat acceptera att ett förslag om en infrastruktur somleder till ökat spelande och spelmissbruk kommer föreett förslag om god kultur och utbildning? För mig ärdet här obegripligt. Som ni hör blir jag faktiskt litetupprörd när jag pratar om det här.Dessutom är ju bibliotekslagen rätt så ifrågasatt.En stor majoritet hävdar att bibliotekslagen kommeratt försämra kommunernas vilja att satsa på bibliotek,att kommunerna enbart kommer att upprätthålla denminiminivå som lagen anger. Då kan man fråga sigom ni delar reservanternas uppfattning i kulturutskot-tet att en kvalitetssäkring av biblioteken inskränkerden kommunala självstyrelsen.Jag hävdar i stället motsatsen; att bra kvalitetssäk-rade folkbibliotek, universitetsbibliotek och skolbib-liotek är bra för demokratin, och att de därmed ocksåstärker de lokala möjligheterna till självstyre. Det härär en väldigt viktig fråga. Jag undrar varför man överhuvud taget gick med på ett tillkännagivande omkvalitetssäkring av biblioteken och sedan i den priori-tering som man gjorde lyfte upp kasinona. Man haralltså inte lyft fram den viktiga demokratifråga somgäller folkbiblioteken.I det här betänkandet har tre reser-vationer. Reservation 2 handlar om allmänhetenstillgång till informationsteknik på folkbiblioteken.Vänsterpartiet anser att det är bra att huvudbiblioteketi varje kommun har möjlighet att utan kostnad anslutasig till SUNET. Så är det . Men det här gällerbara - så länge försöket pågår.Sedan förutsätts det att kommunerna själva skall ståför kostnaderna. Men alla vet ju att kommunernasekonomier är rätt ansträngda . Det är alltså intesäkert att man har möjlighet till detta.I vill vi gå längre. Vi vill att allabibliotek fritt skall kunna koppla upp sig till nätet. Vivill garantera att allmänheten i hela landet får en möj-lighet till informationsteknik på biblioteken. Vi anseratt det här är en statlig angelägenhet.I reservation 3 yrkar vi att staten skall stå för upp-byggnaden av informationsteknikens infrastruktur. Vianser att det är lika självklart att staten skall stå förden här infrastrukturen som det är att den skall stå förvägar och järnvägar. Det måste helt enkelt finnas ensamordning även på det här området. Annars riskerarfolk i glesbygd att få sämre tillgång till informations-tekniken än de som bor i storstäder. Vi måste ta ettsamhällsansvar i de här frågorna. Det är inte enbartekonomiska frågor som skall styra hur utvecklingenskall bli. Det är också de demokratiska fri- och rättig-heterna som måste vara vägledande. Här måste vi,tycker jag, ta ett politiskt ansvar.I reservation 4 tar upp frågan omatt ytterligare utveckla bibliotekens möjlighet att lånaut cd-romskivor på ett liknande sätt som man gör medböcker. Det skall alltså vara ett fritt lån. Cd-romskivorär ju som alla vet ett väldigt värdefullt hjälpmedel förbarn med inlärningssvårigheter. Det här är en klass-fråga som jag egentligen tycker att arbetarrörelsensparter borde kunna göra gemensam sak i. Vi måstearbeta för att vidareutveckla folkbiblioteken, skolbib-lioteken och arbetsplatsbiblioteken så att tillgänglig-heten ökar för de grupper som inte har råd med dyrabokinköp, egna datorer och cd-rom. Vi måste arbetaför att biblioteken blir en mötesplats där olika åsikteroch kunskaper kan diskuteras på lika villkor.Jag kan här också ta upp ett annat skräckexempel.Det kommer från i . Borgholmhar ju också ansökt om att få ett statligt kasino. Jagvet inte om de här två frågorna hänger ihop. Men påbiblioteket i får man inte lägga ut protest-listor som gäller kasinofrågan. Kommunstyrelsen ärför att man skall ha kasinon.Men i andra frågor, frågor där kommunstyrelsenär positivt inställd till en fråga, då går det alldelesutmärkt att lägga ut protestlistor på . Jagvill fråga om det är det som är den kommunala beslu-tanderätt som vi, i och med att vi försöker vidga ochöppna biblioteken, skall inskränka. Jag tycker att detär självklart att våra bibliotek skall vara öppna för allatyper av åsiktsriktningar. Det skall man inte frånkommunens sida kunna förhindra på något sätt.Jag yrkar alltså bifall till reservation 2.Anf. 120 ():Fru talman! går det snabbt från ord tillhandling, vilket den förra talaren belyste. Den dagenvi slutar att bli upprörda över det tror jag att vi harförlorat en stor del av vår demokratiska process.Under de senaste 20 åren - det är -har 599 biblioteksfilialer lagts ned i landet. Ni hörderätt - 599 biblioteksfilialer . Många otraditio-nella lösningar kommer självklart till stånd för skall klara av att bibliotek ändå, trots att kom-munen egentligen inte har råd. Det kan vara allt frånatt ideella föreningar tar över till att man samkör medposten, bokhandeln eller någon affär. Men trenden ärutomordentligt allvarlig. Det är i detta sammanhangsom jag tycker att man måste mota i grind, näralltfler röster höjs för att man skall ta ut avgifter föratt finansiera öppethållandet. Det är i detta samman-hang som man måste se det beslut som Miljöpartiettillsammans med och Socialdemokra-terna har fattat här i om att bibliotekslånskall vara avgiftsfria. Det har varit en 20-årig utveck-ling åt ett håll.Man kan säga att en nedlagd filial kan ersättasmed en bokbuss eller med ett integrerat folk- ochskolbibliotek. Fantasin har inga gränser i detta sam-manhang. Och vi vet att de som bor i ett samhälle göri stort sett allt för att få behålla sitt bibliotek öppet.Men varför motionerar jag om att bibliotekslånskall vara avgiftsfria när vi har fattat detta beslut här iriksdagen? Jo, därför att när en bok inte finns inne påett bibliotek måste den beställas. Det är då naturligtatt de små biblioteken självklart måste beställa hemböcker oftare och i större utsträckning än de störrebiblioteken. innebär en kostnad förporto, och portot belastar den som beställer boken.Jag menar därför att bibliotekslagen i detta fall integäller. Detta slår hårt mot de bibliotek som finns kvari glesbygden och i skärgården, eftersom det är lättareatt välja att låna böcker där man inte behöver beställahem böcker och betala för det. Då blir det ännu färresom går till de små biblioteken.För att bibliotekslagen skall ha sin funktion fullt utyrkar jag bifall till reservation 1 undermom. 3, vilket innebär att bibliotekslagen medför attavgiftsfria lån garanteras oavsett var någonstans ilandet man bor.Anf. 121 ():Fru talman! Vi skall behandla motioner somfrämst handlar om biblioteksfrågor. Låt mig börjamed att understryka att litteraturen, läsandet och bib-lioteken har en mycket framskjuten plats i kulturpoli-tiken. En bibliotekslag som garanterar avgiftsfriaboklån vid folkbiblioteken har införts. Biblioteken harfått ett stöd på för inköp av littera-tur för främst barn och ungdomar. Dessutom har vianslagit för läsfrämjande åtgärder.Nu i mars tar vi nästa steg. Då läggs en propositionfram som bygger på utredningBoken i tiden. Där föreslås reformer för ytterligare 30miljoner kronor.När vi behandlade kulturpolitiken här ikammaren konstaterade vi att kulturen hade klarat sigbra när vi hade tvingats spara för att få ordning pålandets ekonomi. När vi konstaterar det gäller det iallra högsta grad litteraturen, läsandet och bibliote-ken.Fru talman! Jag yrkar avslag på samtliga motion-syrkanden, vilket inte betyder att kraven är dåliga. Detgår självklart alltid att önska ytterligare insatser ävenpå de områden där vi kan vara nöjda med det som vihar åstadkommit trots en mycket kärv samhällseko-nomi.I en motion föreslås en utredning om att etableraett ansvarsbibliotek för döva och hörselskadade iÖrebro. Att personer med olika funktionshinder aktivtskall kunna delta i kulturlivet är en mycket centralkulturpolitisk fråga. Det slås också fast i de kultur-politiska målen liksom i bibliotekslagen. Men undervåren kommer att redovisa ett handlings-program som skall främja funktionshindrades delta-gande i kulturlivet. Utskottet utgår från att också dedövas och hörselskadades tillgång till litteratur dåkommer att redovisas.I några motioner tas bibliotekslagen upp. Bl.a. fö-reslås att regeringen skall utarbeta förslag till kvali-tetssäkring av folkbiblioteken. Det var detta somCharlotta L Bjälkebring utvecklade. Vi har tidigarebehandlat liknande förslag.I övervägs omkommuner och landsting bör upprätta en plan förbiblioteksverksamheten. Förslag väntas i budgetpro-positionen för 1999.Jag vill understryka vad utskottet sade förra gång-en som denna fråga behandlades.En eventuell lagregel om huvudmännens planerbör inte utformas så att den innebär en styrning avderas biblioteksverksamhet. Detta är viktigt.I en annan motion föreslås att bibliotekslagen änd-ras så att avgiftsfria lån garanteras. Lånen är ju av-giftsfria. Men skärpningen skulle då innebära att bib-lioteken inte heller får ta ut avgifter för fotokopiering,porto, m.m. Det är klart att vi även här kan önska merav samhället och att mer än vad som är fallet i dagskall vara avgiftsfritt. Men det är en stor framgång attvi har fått en bibliotekslag som slår fast att boklånenskall vara avgiftsfria.Det är inte alla som anser att vi skall ha en biblio-tekslag. Jag tycker att vi nu skall koncentrera oss påatt slå vakt om det som vi har uppnått och att sedan gebiblioteken friheten att ta ställning till hur de i övrigtskall hantera kostnaderna för verksamheten.Tillgången till informationsteknik på bibliotekenär ett annat motionskrav. Också här gäller att mansjälvklart kan kräva mer än vad vi har. Men det somvi har är gott nog. Vårt universitetsdatornät SUNETger biblioteken en enastående möjlighet att förbättraservicen till allmänheten. Det gör att biblioteken iallra högsta grad blir en samlingspunkt i kommunen.Det finns också ett motionsförslag om att bibliote-ken i ökad utsträckning skall satsa på utlåning av cd-romskivor. Som utskottet konstaterar måste det varakommunerna själva som bestämmer vad bibliotekenskall inköpa. Biblioteken själva köper in sina böcker.Det gäller även cd-romskivorna. Men det är mångabibliotek som lånar ut cd-romskivor. Men detfinns tyvärr en del problem med upphovsrättsligahinder. Men om vi ser framåt är det väl inteen alltför djärv gissning att säga att betydelsen av cd-romskivorna och liknande teknik kommer att öka iframtiden även för biblioteken.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet i dess helhet.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag undrar om de kulturpolitiska målen kan kommentera den20-åriga utvecklingen som har inneburit att 599 bib-lioteksfilialer har lagts ned?Anf. 123 () re-plik:Fru talman! har gjort denna uträk-ning, och det kanske stämmer att 599 biblioteksfilialerhar lagts ned. Jag har inte summan helt klar för mig.Men jag tror inte att biblioteken har försvunnit, utandet har kommit biblioteksbussar. I mitt eget län har vifått mycket större tillgång till biblioteken. Vi harföreningsdrivna bibliotek med bibliotekarier anställdavissa timmar , vilket gör att människor i gles-bygden och ute i de små orterna har fått en helt annantillgänglighet till bibliotek än vad de hade till de bib-liotek som var öppna kanske två kvällar ,precis som säger. är de i stället öpp-na hela dagarna.Sett jämnt över kan man nog inte bara räkna debiblioteksfilialer som har lagts ned, utan man måsteockså se till vad som i stället har kommit.Anf. 124 () replik:Fru talman! menar tydligenatt det inte har någon betydelse att 599 biblioteksfilia-ler har lagts ned.Anf. 125 () re-plik:Fru talman! Visst har det betydelse. Något annathar jag inte sagt, ! Däremot tror jag inteatt det är så drastiskt som påstår. Utlå-ningen av böcker har visserligen minskat men jag trorinte att det står i relation till de 599 filialerna.Anf. 126 () replik:Fru talman! För mig är det, ,viktigt att kan vara en offentlig mötesplatsdär olika åsikter kan florera och där man har tillgångtill fria boklån, till cd-rom, till Internet osv. Man haralltså möjlighet att koppla upp sig helt fritt och gratis.SUNET står dock till biblio-tekets förfogande som gratis uppkoppling. Jag undrarom det övervägs på regeringsnivå att den här möjlig-heten får bestå. Den kommunala ekonomin är ju inteden allra bästa. Risken finns att denna möjlighet attkoppla upp sig på SUNET inte längre finns när dethär erbjudandet upphör, eller också måste man kanskeerlägga en avgift för detta. Det tycker jag vore tråkigt.Jag är glad över vad vi fick höra, nämligenatt förslag till beslut kommer vad gäller nästa årsbudget och planerna för biblioteksverksamheten. Dettackar jag för.Anf. 127 () re-plik:Fru talman! Jag har samma uppfattning somCharlotta Bjälkebring. Det är mycket viktigt att vårabibliotek är offentliga mötesplatser. Tyvärr kan jaginte glädja med någon insideinformation från regeringen om att man övervägerdetta.Många kommuner är säkert beredda att betala vaddet här kostar. Staten kan kanske inte påta sig allakostnader. Vi får titta litet närmare på detta, för dethär är viktigt för att undvika att vi får ett tvåtredje-delssamhälle. Alla ungdomar kan inte ha dator ochInternet hemma. Jag tror att det, tyvärr, inte är möj-ligt. Därför är biblioteken mycket viktiga, liksommöjligheten till uppkoppling. Det handlar om ettförsök och detta utvärderas. Sedan får vi se vad somkommer ut av detta.Anf. 128 ():Fru talman! Jag har begärt ordet trots att vi mode-rater inte har någon reservation. I stället finns det ettsärskilt yttrande från , ,och . Frågan är emel-lertid så viktig att vi ville även här framföra vår upp-fattning.Liksom majoriteten avstyrker vi yrkandet om enkvalitetsförsäkring i fråga om bibliotekslagen menorsakerna är litet olika. Vi moderater vill inte, som deflesta vet, ha en bibliotekslag. Om någon skulle påståatt vi inte vill det därför att vi inte uppskattar biblio-teken kan jag säga att det är käpprätt åt skogen.Tvärtom vet vi ju att biblioteken kanske är den vikti-gaste kulturinstitution som vi alla har tillgång till -åtminstone borde alla ha tillgång till den. Men vi är avden uppfattningen att bibliotekslagen kanske t.o.m.motverkar sitt syfte, att den kommer att fungera somen minimilag. Det kan ju finnas kommuner, och dethar faktiskt visat sig att det finns sådana, som minskarantalet filialer därför att man anser att man harnått det minimiantal som lagen föreskriver. Därför ärvi mot bibliotekslagen. Vi ville här framhållavarför vi är det och att vi fortfarande står fast vid vårsynpunkt.Charlotta Bjälkebring tog ett exempel från Borg-holm. Det handlade om att man i vissa fall inte fårlägga ut protestlistor. Jag tror att det gällde kasinon.Charlotta Bjälkebring frågar om detta är kommunalsjälvstyrelse. Javisst, även det är självsty-relse.