prot · GL09119 · 1998-06-05 00:00:00 — Det var vildsint attlägga fram en proposition, undertecknad av Per We-sterberg , där det fanns upptaget ett antalföretag i en bilaga. Det är inget bra sätt att sköta enverksamhet på oavsett om den är statlig eller inte.Sedan tycker jag att resonemangblir litet intressant när han hänvisar till den debattsom har varit i KU. är ju ett aktiebolag där detfinns en ägare, och den ägaren heter staten. Men,, hur förhåller det sig om det skullevara ett helt annat företag som också var ett aktiebo-lag där det endast fanns en ägare - kanske en privat-person? Vad är det för skillnad?Anf. 134 () replik:Herr talman! Jo, , det stämmeratt vi är mycket negativa till privata monopol somefterträdare till offentliga monopol. Om det finns enklar monopolverksamhet får man vara väldigt försik-tig. Det är något av det som och vi hardiskuterat sedan.Men utvecklingen just på Telias område går ju sårasande fort att jag inte känner någon som helstfarhåga för att privatisera i dess helhet. Vad dethandlar om när vi talar om monopol på Telias områdeär ju koppartrådsnätet, accessnätet. Men där sker detalltså nu en så snabb utveckling att inte kanutnyttja sitt monopol på kopparnätet på något sätt.Om man skulle lockas till det blir man utkonkurreradav andra alternativ.Ett uppskjutande av en start på försäljningen avTelias aktier kan alltså inte ha någon annan förklaringvad jag kan förstå än en ideologisk motvilja att förevalet starta den här processen. Det är ju inte fråga omatt över sälja rubbet - hur många miljarder detnu kan handla om. Det handlar om att utnyttja det lägesom råder på den svenska börsen med relativt gott omriskvilligt kapital. Att utnyttja det, att starta en utför-säljning i lugn takt, tycker jag är ett minimikrav.Jag upprepar min fråga: När får vi se den friskasatsningen från socialdemokratins sida?Anf. 135 () re-plik:Herr talman! tar upp ideologiskafrågor. Det kan jag självklart också göra. De partiersom finns på högerkanten och socialdemokratin harolika ideologier när det gäller privata och statligaföretag. På den punkten är vi nämligen pragmatiska.Vi har den alldeles bestämda uppfattningen att ensådan situation som skisserar här, inte över skulle sälja ut rubbet utan ta litetpö om pö vad jag förstår, inte heller vore bra för enverksamhet som är så viktig för så många människor.Här har fått möjligheter att verka på en marknadinom med nya tjänster. Just när detgäller har jag tidigare uppfattat att vialla politiska partier i är överens om att detär viktiga satsningar för vår framtid.Anf. 136 ():Herr talman! Jag vill rikta några ord av tack tillnäringsutskottets ordförande har som ordförande i näringsut-skottet lett utskottets arbete med humor, värme ochmed en förmåga att med gott humör ge och ta spetsigaformuleringar i debatten. har lettnäringsutskottet på ett sätt som har väckt stor respektöver partigränserna och som också har skapat enmycket stor trivsel i utskottet.För detta vill jag tacka ochönska henne lycka till i fortsättningen. Jag är överty-gad om att kunskaper, värme ochledaregenskaper kommer att tas väl till vara i Skara-borg.I detta anförande instämde (), Bar-bro (), (), LennartBeijer (v), (), (), OlaKarlsson (m), (), TorstenGavelin (fp), (), (), PerWesterberg (m), () och LailaBäck (s).Anf. 137 ():Herr talman! Jag vill inte instämma, men jag villtacka för att jag fick chansen att begära replik.Jag har nämligen glömt att tacka framför allt ut-skottskansliet som gjort ett förtjänstfullt arbete.De ord som riktats till mig finns att läsa i protokol-let. Dem skall jag självklart läsa och påminna mig omemellanåt. Tack så mycket!Anf. 138 ():Herr talman! Jag blev tvungen att begära ordeteftersom det uppstod vissa oklarheter. sade att det är bra att och Soci-aldemokraterna kunnat vara överens i trafikutskottetnär det gäller telelagen. Men telelagen har väldigtmycket med telemarknaden att göra. Jag kanske hadefel som tog för intäkt att meningsskiljaktigheterna integår genom utskotten utan genom partierna.Birgitta sade i ett tidigare replikskifteatt hon inte såg att man hade redovisat några skäl tillprivatisering. Jag anser att man även måste redovisaskäl för fortsatt statligt ägande. Därför tycker jag attfrågan vad staten vill med sitt ägande med ärrelevant, trots att i sitt replikskiftemed mig tillbakavisade det.Andra har uttryckt åsikten att skullevara ambivalent. Jag vill här säga att ägandet av Teliaför oss är en öppen fråga. Vi har redovisat delshur vi ser på det hela principiellt, dels vad vi kantänka oss för strategi. Vi förutsätter att det kommer attbli aktuellt med en hel privatisering av inom enviss framtid. Det avgörs dock av den konkreta situa-tionen. Jag tycker därför att det är tråkigt att vi i daginte fick något svar på frågan: Vad vill staten med sittägande i ? Är det bara avkastning som är intres-sant då har vi tyvärr inte samma uppfattning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Ändringar i konkurrenslagen m.m.FöredrogsNäringsutskottets betänkande 1997/98:NU9Ändringar i konkurrenslagen m.m. (prop.1997/98:130)Anf. 139 ():Herr talman! Det här näringsutskottsbetänkandet,som är mandatperiodens sista, behandlar dels en pro-position med ett antal smärre förändringar i konkur-renslagen, dels ett antal motioner som väckts dels medanledning av propositionen, dels . När man summerar den gångna man-datperiodens arbete och förslag inom konkurrensom-rådet är det lätt att konstatera att det inte bara är inomjordbruket som områden läggs i träda. De här fyraåren har präglats av passivitet från regeringens ochmajoritetens sida. Det har visserligen tillsatts ett antalutredningar, men alla ställningstaganden som rege-ringen gjort har i princip handlat om att inte gå vidare.Det är en väldig skillnad mot de borgerliga rege-ringsåren, då en mängd positioner flyttades fram ochställningstaganden gjordes. Då formulerades en nykonkurrenslag som fungerade väl gentemot resten avde europeiska konkurrenslagarna.Det här betänkandet tar upp Konkurrenslagsut-redningens utvärdering av konkurrenslagen. I propo-sitionen föreslås ett antal små justeringar i lagen. Vimoderater ställer oss i allt väsentligt bakom formule-ringarna. Med de skrivningar som vi har fått konstate-rar vi att de förändringar av marknadsbegreppet somföreslås närmast är av redaktionell karaktär och naturoch inte skall leda till förändrad rättstillämpning. Meddetta låter vi oss nöja.En annan utredning som presenterats har varit Underprissättningsutredningen.Den har behandlat problemen med offentlig närings-verksamhet. Det har konstaterats ett mycket stort antalproblem runt kommunala och landstingskommunalabolag och annan och offentlig näringsverk-samhet. Man föreslår ett mycket stort antal föränd-ringar för att komma till rätta med problemen. Härvisar sig tydligt regeringens oförmåga och ovilja attgöra någonting. För att travestera "Rör inte minkompis" verkar regeringens politik på det här områdetnärmast vara "Rör inte mitt kommunala bolag". Förmajoriteten verkar det vara viktigare att kommun- ochlandstingspolitiker tillåts leka företagare än att gerättvisa villkor för småföretagen. Det är skälet till attvi moderater och några andra borgerliga partier harföreslagit förändringar i enlighet med förslag. När majoriteten i utskottetoch regeringen vägrar att åtgärda dessa uppenbaraproblem är det en tydlig signal till småföretagare attföretagarens villkor alltför lätt i avvägningen mellankommun- och landstingspolitikerna och småföreta-gens villkor.När man inom det kommunala arbetslöshetspro-jektet i tillverkar och säljer smörgåsar för10 kr och det privata kaféet på andra sidan gatan tar29 kr för motsvarande smörgås drabbas de privataföretagen av den kommunala näringsverksamheten.Vi har motsvarande verksamhet i medkommunala kaféer och serveringar, och vi har haft enkommunal korvfabrik och kommunala resebyråer ochåkerier. När man i den kommunala årsberättelsen kanläsa att antalet utlandsresor har minskat i den kommu-nala resebyråverksamheten finns det skäl, menar vi,att reagera. I har kommunen drivit video- ochmaskinuthyrning.Sammantaget visar detta att det finns mycket storaproblem för småföretagen. Det är ingen tillfällighet,herr talman, att antalet företagare under tid som statsminister har minskat med en varjetimme, en företagare färre under GöranPerssons tid som statsminister.Konkurrenspolitiken handlar inte bara om att gesmåföretagen rättvisa villkor. Det handlar också omatt försöka stimulera effektivisering, förändring ochförbättring av offentlig verksamhet. När socialdemo-kraterna slår vakt om dagens strukturer, slår manockså vakt om en verksamhet som är onödigt dyr,onödigt kostsam och onödigt ineffektiv.Jag rekommenderar att läsa detsenaste numret av tidningen . Där tasdet upp hur man inom offentligt driven sjukvård kannå mycket stora besparingsvinster genom att konkur-rensutsätta olika verksamheter. Jag citerar:"är ett paradexempel på hur resurser kan fri-göras för satsningar på den direkta vården. Vid över-tagandet av sänkte kostnaderna med 25 miljoner kro-nor med en bibehållen servicenivå. , somtar hela verksamhetsrisken, räknar med en vinstmar-ginal som motsvarar en sjundedel av 'vinst'.När det gäller inköp, distribution och lagerhåll-ning av förbrukningsmaterial räknar med attkunna halvera hanteringskostnaderna, vilka i sintur motsvarar hälften av de totala produktkostnaderna,genom att samordna inköpen, begränsa produktfloranoch gå direkt på tillverkarna. "Litet längre ned står det:"Enligt Hälsa och Sjukvårds vd det kunna gå att sänka kostnaderna för vårdenskringtjänster utan att kvaliteten för-sämras. Räknar man med att av dennapotential kan 'hämtas hem' motsvarar det en årligbesparing på för sjukvården. "Och detta gäller alltså bara kringverksamheten isjukvården. Jag tycker att det finns alla skäl att frågaMarie och majoriteten varför man inte vid-tar åtgärder för att öka konkurrensen på det här områ-det. Varför vidhåller man så benhårt att det är detoffentliga som skall producera dessa tjänster?Jag vill också fråga: När det nu är uppenbart attdagens regelverk missgynnar småföretagen, betvingardem att sköta sin egen verksamhet som deskall betala och bekosta delar av sina värsta konkur-renters verksamhet, varför väljer ochmajoriteten att inte göra någonting åt dessa problem?Varför sätter man alltid landstings- och kommunpoli-tikernas intressen framför möjligheten att ge småföre-tagen rättvisa villkor?Anf. 140 ():Herr talman! Jag skall bli mycket kortfattad. Jagskall bara i korta ordalag säga något om den reserva-tion som jag tillsammans med representanter för Mo-deraterna och har fogat till betänkandet,nämligen reservation nr 1.Vi kristdemokrater anser att det bör finnas störremöjligheter att bedriva verksamhet som alternativ ochkomplement till offentligt producerade tjänster. Tillde fördelar som man kan vinna med detta hör natur-ligtvis att valfriheten ökar för dem som är i behov avservice. Självfallet är det en ytterligare fördel att denoffentliga verksamheten får någonting att mäta sigmot.Det är nämligen ett av de stora problemen när manhar monopol eller monopolliknande verksamhet attdet är lätt - vare sig det gäller privat eller offentligregi - att man inte får något att mäta sig mot och inteheller något att konkurrera med. Då är det lätt attverksamheten stagnerar. Därför är det av mycket storbetydelse att man får fram referensverksamhet somman kan mäta sig mot.Det innebär självfallet också att de som äranställda eller som tänker sig anställningar inom dethär området får nya möjligheter att pröva nya idéeroch metoder. Det är naturligtvis inte minst till nyttaför kvinnor som ofta är de som jobbar i de verksam-heter som bedrivs av kommuner och landsting.Bristen på alternativa arbetsgivare är också en viktiganledning till det låga löneläget på dessa områden.Det finns ingen möjlighet att byta arbetsgivare. Ar-betsgivare konkurrerar inte med varandra om denbästa personalen. Verksamheten utvecklas inte på detsätt som den annars skulle kunna göra.Detta är en av de saker som tas upp i reservatio-nen. Den andra saken handlar om det bekymmer somOla berörde i sitt inlägg, nämligen närkommunerna bedriver företagande på olika områdensom ligger långt vid sidan av vad som skulle kunnasägas vara kommunernas vanliga verksamhet. Det förmed sig bekymmer för många mindre företag runt omi landet. Vi har sett många skräckexempel som jagtror att de allra flesta ändå måste vara bekymradeöver.Regeringen har inrättat Rådet för konkurrens pålika villkor. Det handlar om att se till att vi har likar-tade konkurrensvillkor för offentlig och privat sektor.Vi säger i reservationen att detta är en tandlös åtgärdsom riskerar att bli ett kraftfullt slag i luften som intekommer att spela någon som helst roll när det gälleratt komma till rätta med det missbruk som förekom-mer när företrädare för stat, kommun och landstingstartar verksamheter som konkurrerar med privataentreprenörer i syfte att gynna den egna produktionen.Det måste till ytterligare kraftfulla åtgärder. har också lagt fram lagförslag pådetta område som - enligt vad vi hävdar - bordeunderställas för prövning så snart som detnågonsin är möjligt.Med det anförda vill jag yrka bifall till reservationnr 1.Anf. 141 ():Herr talman! konkurrensförhållanden ochrättvisa spelregler för såväl stora som små företag ärviktiga förutsättningar för en väl fungerande marknad.Konkurrenslagen utgör ett viktigt instrument för attuppnå ett bättre omvandlingstryck och en effektivarekonkurrens till nytta för samhällsekonomin och förkonsumenterna.Konkurrenslagen och dess tillämpning under desenaste åren har utvärderats av Konkurrenslagsutred-ningen. Utredningen har kommit fram till att konkur-renslagen behöver förtydligas och förenklas i vissaavseenden. Konkurrensfrågorna behöver prövas snab-bare och effektivare än vad som sker . Det är enprioriterad rättssäkerhetsfråga att företagen skallkunna få snabba besked samt att praxis bildas somunderlättar företagens bedömning av rättsläget.Regeringen föreslår därför en dela ändringar i re-gelsystemet. Instansordningen ändras när det gällerKonkurrensverkets beslut om undantag, icke-ingripandebesked och ålägganden enligt konkur-renslagen. Eventuella överklaganden skall gå tillMarknadsdomstolen i stället för som till . Detta kommer att leda till en effekti-vare handläggning.Andra förändringar är att automatiskt undantag nuskall anses beviljat efter fyra i stället för efter tremånader, om inte fattat beslut ellergjort s.k. invändning.Herr talman! Den borgerliga reservationen till be-tänkandet behandlar emellertid inte de föreslagnaförändringarna. Den tar i stället upp inriktningen påkonkurrenspolitiken. Man vill ensidigt åstadkommafler privata verksamheter på bekostnad av kommuna-la.För oss socialdemokrater är en väl fungerandekonkurrens inget mål i sig utan ett redskap för att nåde samhälleliga mål som vi ställer upp till så lågakostnader och så god kvalitet som möjligt - helt en-kelt att konsumenterna och medborgarna skall få såbra och billiga varor och tjänster som möjligt.Den konkurrenspolitiska diskussionen är för när-varande nästan uteslutande - som också den borgerli-ga reservationen visar - inriktad på att minska denoffentliga sektorn.Man har en oerhört dogmatisk inställning till denoffentliga sektorn. Man gömmer sig bakom tal omkonkurrens och effektivitet för att egentligen uppnåandra mål såsom privatisering och utförsäljning.Att utsätta offentliga verksamheter för konkurrensblir därmed i sig ett överordnat mål. Driftformen blirdet centrala, inte att samhällets resurser används såeffektivt som möjligt; detta trots att flera undersök-ningar pekar på att konkurrens i sig är viktigare förkostnadseffektiviteten än om en verksamhet eller ettföretag är i offentlig eller privat regi.Kommun- och landstingspolitiker har i uppgift attvärna sina medborgare och att på bästa sätt uppfyllade samhälleliga målen, t.ex. en god barn- och äldre-omsorg och en bra sjukvård.Den form i vilken verksamheten skall drivas varie-rar självklart. är offentlig regi att föredra. And-ra gånger är det kooperativa och privata lösningarsom är bäst. Jag vänder mig därför mot den uppfatt-ning som många av de borgerliga har, att alla kom-munala verksamheter skall överföras i privat regi elleratt alla kommunala bolag skall säljas ut. Hur kan manveta att det i det enskilda fallet är det bästa? Måletkan väl ändå inte vara fler företagare inom omsorgenoch sjukvården, utan målet måste väl vara bästa möj-liga service till lägsta kostnad till medborgarna.Jag tycker också att det är väldigt viktigt att flerkvinnor blir företagare men jag tycker att de kvinnorsom skall bli företagare framför allt skall bli det inomde områden som vi i verkligen har prioriterat- naturvetenskap och utbildning. Det är där jag tyckeratt man verkligen skall satsa på kvinnligt företagar-skap.Två talare sade tidigare att det var låga löner inomden offentliga sektorn på grund av att man inte kanvälja arbetsgivare. Men titta på handeln! Handelskvinnor tillhör dem i som har bland delägsta lönerna trots att det verkligen är konkurrensmellan butikerna.Mycket i den här diskussionen handlar dessutomom storstädernas villkor. I glesbygden saknas mångagånger alternativ till den kommunala driften. Detfinns helt enkelt inte privata företag som är intresse-rade av att ta över verksamheten.Vad som däremot är självklart är mycket viktigtom en kommun eller landsting beslutar sig för attkonkurrensutsätta verksamheten är att det finns klararegler för detta. håller för närva-rande på med en uppföljning av det konkurrenspro-gram som togs fram . Avsikten är attunder hösten belysa effekter och erfarenheter av denalternativa driften för att också kunna åtgärda sådantsom inte fungerar.Vidare har regeringen beslutat om att inrätta ettråd, vilket har nämnts, för konkurrens på likavillkor mellan offentlig och privat sektor. Enligt di-rektiven skall uppgiften vara att med beaktande av deolika grundförutsättningar som gäller för offentlig ochprivat sektor undanröja intressekonflikter mellansektorerna. Rådet skall både analysera klagomål ochformulera generella och långsiktiga spelregler påområdet. I det här rådet finns det både kommunföre-trädare och näringslivsföreträdare. Speciellt stor viktkommer att läggas vid konkurrenssnedvridande pris-sättning. har rådet på sig att bedriva verksam-heten och att informera om resultatet av den. Sedanskall det hela utvärderas.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkandet samt avslag på de båda reserva-tionerna.Anf. 142 () replik:Herr talman! talar om vikten aven sund konkurrens och rättvisa villkor. Varför gör dåinte majoriteten och regeringen något åt den saken?Underprissättningsutredningen har redovisat en helkatalog över lagförändringar som skulle behöva vidtasför att vi skall få en sund konkurrens på rättvisa vill-kor. Ändå väljer majoriteten att inte göra någonting.Tycker att det är sund konkurrenspå rättvisa villkor när det kommunala kaféet kan be-driva sin verksamhet med kraftiga skattesubventioneroch därigenom konkurrera ut småföretagaren på andrasidan gatan, som inte bara måste ha täckning för sinaegna kostnader utan som också måste vara med ochbetala den kommunala verksamheten?Marie säger att kommun- och lands-tingspolitikerna värnar medborgarna genom att slåvakt om vården, skolan och omsorgen. På vilket sättvärnas vården, skolan och omsorgen genom att kom-munen driver korvfabriker, åkerier, resebyråverksam-het och kaféer eller sysslar med videouthyrning m.m.?På vilket sätt värnar man de kommunala kärnverk-samheterna genom att pumpa in skattepengar i denhär typen av verksamhet? På vilket sätt värnar manalltså medborgarna och de kommunala kärnverksam-heterna?Anf. 143 () replik:Herr talman! Som jag i en liknande debatt sagt tillOla är jag övertygad om att han har rätt. Felav nämnda slag begås i många kommuner men jagtror faktiskt att det mera är undantag än regel.Vi har ju just inrättat ett råd för att komma tillrätta med den här typen av misshälligheter. På sammasätt jobbar med de härfrågorna. Det är alltså inte på något sätt så att mannonchalerar detta. De stora konkurrensproblemen gäller dock inte det utan de handlar om att hävdaSverige gentemot resten av och världen. Därhar regeringen gjort ett fantastiskt arbete genom denbudgetsanering som genomförts. Därigenom har vifått en stark krona och därmed är vi mera konkurrens-kraftiga.Anf. 144 () replik:Herr talman! Det är väl ganska symtomatiskt nonchalerar småföretagens problem.När ser till problem förbiserhon alla de småföretag och andra företag som bär uppstora delar av välfärden.Drygt hälften av alla anmälningar som inkommittill riktas faktiskt mot kommuner,landsting och statliga organ. Det handlar om hur fram-för allt kommuner och landsting vid upphandlingargynnar sina egna förvaltningar och bolag. En alltstörre del av anmälningarna handlar om följderna avden offentliga sektorns expansion inom olika områ-den. Därigenom drar man ju undan mattan för mångaav de småföretag som finns i vårt land. Dessutom slårvi så att säga undan benen när det gäller möjligheter-na att starta nya företag.Genom att vi inte konkurrensutsätter mer av denoffentliga verksamheten i går vi miste ommycket av de effektiviseringsvinster som vi skullekunna göra. Därigenom skulle vi kunna frigöra resur-ser till vården men också till nya investeringar inomandra områden just genom att sänka skatterna och låtade enskilda hantera pengarna på ett bättre och förnuf-tigare sätt.Karolinska Sjukhuset har lyckats sänka sina städ-kostnader genom att lägga ut städning-en på entreprenad - med bibehållen servicenivå. Detvisar vilka möjligheter som en konkurrensutsättningrymmer. Varför vågar ni inte gå vidare?Anf. 145 () replik:Herr talman! Sedan förra valet har de privata al-ternativen faktiskt ökat väldigt kraftigt. Flera under-sökningar pekar på detta faktum. Jag tycker, som sagt,att man skall kunna välja driftform i kommuner ochlandsting; uppenbarligen gör man också det.Jag kan förstå hur ni tänker. Viktigast är att detblir fler företag, inte att omsorgen och vården är såbra som möjligt och drivs till lägsta kostnad. Jag kange exempel från den kommun som jag kommer från.Där är en stor andel av äldreomsorgen utlagd på ent-reprenad, och vi har väldigt stora problem. Under denborgerliga perioden tecknades nämligen en mängdvårdavtal som var mycket dyrare än de kommunalamen verksamheten skulle till varje pris vara privatdriven.Jag skulle vilja fråga som jag tidiga-re har gjort: Anser att verksamheterskall privatiseras eller läggas ut på entreprenad ävenom det blir dyrare för medborgarna? Anser att det finns verksamheter som inte lämpar sig förmarknadsmässig styrning? Till detta får vi återkom-ma.Anf. 146 () re-plik:Herr talman! säger: Ni talar vack-ert om att ni vill ha konkurrens på lika villkor. Ändåhandlar reservationen ensidigt om att minska detoffentliga.Jaha, och varför det då? Jo, därför att det självfal-let är kommunerna och landstingen som har verksam-heter under monopol eller i monopolliknande former.De bedriver ju verksamhet inom områden därandra inte släpps in. Självklart är det därför vi villöppna dessa verksamheter i större utsträckning.Marie frågar om allt som kommunernasköter skall överföras i privat regi. Nej, det skall detnaturligtvis inte. Kommuner och landsting har vissauppgifter som är kärnverksamheter där de skall hamonopol, så att säga. Men det finns väldigt mycketmer att göra på det här området för att vi skall kunnanå det mål som jag tror att och jag är överensom, nämligen att erbjuda bästa möjliga service tilllägsta möjliga pris. Det är självklart målet.Jag tror dock att det är ett bekymmer om man intehar referensverksamheter att mäta sig mot, som jagsade i mitt anförande. Problemet är som sagt attkommuner och landsting alltför ofta breder utsig på områden som ligger vid sidan av kärnverksam-heten.