prot · GL09119 · 1998-06-05 00:00:00 — I detta ljus framstården stora propositionsfloden som ännumer obefogad.Nu är det dessutom så att höstens val kan skapa enny parlamentarisk situation, t.o.m. ett byte av rege-ring. Det är faktiskt för att öppna för en sådan even-tualitet som vi då och då ordnar val. Regeringsförsla-gen kan mycket väl vara överspelade, och rent avåterkallade, långt innan den samlade motionstidenlöpt ut.Jag behöver kanske inte särskilt understryka att vimoderater strävar efter att denna situation med rege-ringsbyte skall uppkomma. Vi finner det därför fögameningsfullt att på nuvarande stadium i sak ta ställ-ning till regeringens senkomna förslag. Om så behövs,kommer vi att väcka motioner . Men viräknar med att vi i de ärenden där vi har skiljaktigasynpunkter skall kunna återkomma med våra förslag ipropositionsform.Sedan vi diskuterat frågan om sena propositioner ifinansutskottet ändrade socialdemokraterna den ur-sprungligen föreslagna motiveringen till sin begäranom uppskov och infogade i betänkandet en redogörel-se för de sakförhållanden som jag här har redovisat.Men varje kritik mot regeringen för dess förfarings-sätt undviks nogsamt. Det kanske inte är så egendom-ligt för ett regeringsparti. Men varför har inte Centernoch stött den motivreservation somövriga oppositionspartier avgett? Är ni mera stödpar-tier än oppositionspartier även i en sådan här fråga,som mest gäller att få rimliga arbetsförhållanden iriksdagen?Fru talman! Till vissa av de övriga uppskovsbe-tänkanden som diskuteras har det fogats reserva-tioner som moderata ledamöter står bakom. Jag nöjermig emellertid med att här yrka bifall till reservatio-nen i finansutskottets betänkande nr 30.Anf. 96 ():Fru talman! Jag kan fatta mig mycket kort. har ju redogjort för riksdagsordningen ochde regler som finns där när det gäller behandlingen avpropositioner. Jag behöver inte upprepa det.Talmannen har tillsammans med gruppledarna vidett antal tillfällen diskuterat det mindre lämpliga i attregeringen sent avlämnar ettstort antal propositioner som inte är avsedda att be-handlas under vårriksdagen, utan den behandlingenskall skjutas . Detta står i strid med vad viförut har varit överens om, nämligen att hösten skallanvändas till budgetbehandling. Särskilt ett valår ärdet mindre lämpligt att presentera ett stort antal pro-positioner just innan har avslutning ochskall gå på sommarledighet. Därför finns det skäl attvara mycket starkt kritisk mot det här förfaringssättetfrån regeringens sida. Jag tycker att regeringen i vissmån har tagit hänsyn till detta. Ett antal propositionerkommer ju inte som har utlovats. Det kanman säga är ett steg i rätt riktning men den ordningsom vi nu har är ändå inte tillfredsställande.Jag tycker inte att vi behöver strida mer än så. Jaghar inte sett det nödvändigt för oss att reservera oss ifinansutskottet. Striden skall, menar jag, användas tillde politiska frågorna, icke till procedurfrågor. Därförhar jag valt att inte reservera mig, även om jag i grun-den är starkt kritisk till den situation som vi nu befin-ner oss i.Mot den bakgrunden ber jag att få yrka bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande.Anf. 97 ():Fru talman! har beskrivit vad somstår i riksdagsordningen, att ärenden skall avgörasunder den valperiod då de väckts och att man bara iundantagsfall kan uppskjuta ärenden till förstariksmötet i nästa valperiod.Regeringen har avlämnat en hel rad propositionersom inte har hunnit behandla och inte hellerhinner behandla. Eftersom inte kan nekabehandling har vi en lång rad uppskovsbetänkanden;detta trots att det i riksdagsordningen alltså sägs attdet bara är i undantagsfall som kan medgedet.Anledningen är att regeringen, helt mot intentio-nerna, till har lagt fram ett tjugotal proposi-tioner och skrivelser som inte kan behandlas . Dettasenfärdiga handlande ger, tycker jag, i någon meningbevis för att regeringen är splittrad och för att man harhaft svårt att samla sig. T.ex. har, som tidigare avise-rats, flera propositioner inte avlämnats. Det är intebra.Jag tycker att det är dåligt att vi t.ex. inte har fåtten proposition om förenklade skatteregler för enskildanäringsidkare. Den äldreproposition som kommitanser vi i att vi mer eller mindre tvingadefram genom vårt agerande.Propositionerna har kommit med s.k. ketchupef-fekt - först ingenting, sedan ingenting och sedan enhel drös på en gång. Då blir det så att oppositionspar-tierna förväntas på sätta sig in i deolika ärendena, varav många är mycket omfattande.Motioner skall sedan utformas med anledning avregeringens skilda förslag. När det gäller just de somtas upp i uppskovsbetänkandena kommer man att fåväcka motioner i början av nästa valperiod. Dessutomhar vi den allmänna motionstiden hösten 1998.Avsikten är dock att skallkoncentrera sig på behandlingen av budgetpropositio-nen. Särskilt under ett valår, när man har många olikaandra val att styra om och inte kommer i gång ordent-ligt med arbetet i , kommer många av upp-skovsbetänkandena, inte ens om nuvarande regeringskulle sitta kvar, inte att kunna behandlas förrän undervåren . Vi anser att regeringen missbrukarriksdagsordningens uppskovsinstitut. Riksdagstrycketskall inte användas som en form av valmaterial. Vi ärstarkt kritiska till regeringens hanterande och tyckeratt det är oacceptabelt.Anf. 98 ():Fru talman! Det finns ett gammalt ordspråk somlyder: Bättre sent än aldrig. Det är i allmänhet ettkorrekt och bra ordspråk. Men i det här fallet stämmerdet inte. Det är inte bra att regeringen lägger fram ettså stort antal propositioner så sent att tving-as bryta mot andan i riksdagsordningens 5.10. Jag ochVänsterpartiet instämmer till mycket stora delar i denkritik som har framförts av från Mode-rata samlingspartiet, från Folkpartietliberalerna och från Centerpartiet.Vi har dock valt något olika former för att presenterakritiken. Dessutom gör vi det i något olika skarpaordalag. Vi i är mycket kritiska här.Det är nog så att man författningsmäsigt får göranågot åt detta problem. Det finns då två möjligheter.Den ena är att ändra på riksdagsordningens 5.10 ochsäga att man skall ha rätt att flytta till en annan man-datperiod men det är mindre lämpligt. Den andramöjligheten är att fastställa ett sista datum för närproposition kan avlämnas, och det är nog den metodsom bör övervägas. Då tvingar man regeringen attgöra det möjligt att behandla propositionerna underinnevarande mandatperiod. Jag tror att vi skall aktua-lisera en sådan ändring . Med det tror jagegentligen att vi har klargjort våra ställningstaganden.Det är en mycket dålig planering från regeringenssida när man lägger propositioner så att det inte kanbehandlas, att de förutsätts behandlas så att man bry-ter mot riksdagsordningen och att de värsta fall fårbehandlas , . Det är en mycketdålig planering från regeringens sida.Men sedan får vi också litet skuldmedvetet erkän-na att det hade funnits en möjlighet för oss att stannakvar och slutbehandla dessa under innevarande man-datperiod. Men det hade varit mindre lämpligt attsnabbt fatta ett sådant beslut. Vi i hadenog kunnat ställa upp på det, men jag tror inte att detär så väldigt många fler än vi i somhade sett det som ett bra alternativ. Därför tvingas viha dessa uppskovsbetänkande - hela 13 stycken.Därför tvingas vi rikta skarp kritik mot regeringen.Och därför tvingas vi göra något åt den här saken tillhösten och se över författningarna.Anf. 99 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Även vi i är oerhört kri-tiska till regeringens mani på att lägga propositionerför sent för att de skall kunna behandlas. Egentligenborde ju följden av det här hanterandet från regering-ens håll vara att Socialdemokraterna föreslår att riks-dagen förlängs och att vi därmed sitter kvar här undersommaren och behandlar färdigt de ärenden som ärframlagda. Det borde vara en konsekvens av att manlägger propositionerna så som man har gjort.Det som jag ser som anledning till att man hargjort så här är att det är valår. Detta kan väl barajämföras med valfläsk. Man lägger fram en massapropositioner som ingen egentligen hinner bemötaoch som inte kan behandlas. De kan då användas somtjusigt material i valpropagandan.Jag tänker då särskilt på att det äntligen kom enproposition om miljöfrågorna, Miljöpolitik för etthållbart . Det låter jättevackert. Den bordenaturligtvis ha kommit med tanke på attGöran har talat mycket om miljön. Men närman läser innehållet i propositionen märker man attdet kanske inte är så bra att få den behandlad. Den ärganska tunn innehållsmässigt. Det kan vara en anled-ning till att i stället använda den som valfläsk.Hemma i säger man att fläsk härsk-nar om det får ligga framme. Då måste vi tyvärr göramed dessa propositioner som man gör med fläsk,nämligen stoppa in det någonstans, t.ex. i frysen, ellerrättare sagt lägga dem på uppskov för behandling vidsenare tillfälle.Det är med visst motstånd som vi tvingas sälla osstill det här beslutet. Vi tycker inte att det är ett brabeslut. Vi tycker inte att det är en bra hantering. Vitycker inte att det visar respekt för demokratin ochdemokratiska arbetsformer. I en demokrati är detviktigt att arbetsformerna är sådana att de folkvaldahar en bra arbetssituation. Det har regeringen defini-tivt inte bidragit till med den här modellen. Jag miss-tänker att hösten kommer att bli väldigt tung ochjobbig om man skall klara av både detta och budget-propositionen . Det ser ut som om dettakommer att bli ett återkommande ärende till hösten.Anf. 100 ():Fru talman! Den här debatten har tillkommit somen följd av regeringens nonchalanta agerande gente-mot . Över huvud taget man kan säga att dethär har varit väldigt illa planerat från rege-ringens sida. Jag vet att talmannen och kammarkans-liet har gjort kraftfulla insatser för att skallkunna få rimliga villkor att arbeta under. Men jagtycker alltså att det finns skäl att rikta allvarlig kritikmot regeringens sätt att planera sitt arbete. Det försvå-rar parlamentets arbete. Det vittnar om en bristanderespekt för roll, och därmed för möjlighe-ten att få en fullödig behandling av de förslag som harkommit till riksdagen.Under hösten fick vi alltför många stora proposi-tioner som skulle behandlas parallellt med budgetpro-positionen. Det utsatte oppositionspartieroch utskotten för en belastning som var avsevärd.Under mars månad fick vi ta emot 60-70 propo-sitioner. Det innebar en extrem arbetssituation förpartier, ledamöter och utskottskanslier. Det här är intesagt för att ömka oppositionen utan för att understrykaatt den folkvalda inte på ett godtagbart sättfår tid och möjlighet att behandla de omfattande ochviktiga förslag som vi har att pröva.I maj beräknas få ta emot 27 proposi-tioner som inte hinner beredas i utskotten eller be-handlas i kammaren . Däremot skall riks-dagens ledamöter under intensiva slutspurtskriva motioner med anledningen av propositionerna.Propositionerna och motionerna skjuts sedan till hös-tens arbete varvid det blir ytterligare en motionstid.Det innebär att två perioder med motionsmöjligheterinfinner sig för samma propositioner. Detta är interationellt eller rimligt.Enligt den nya arbetsordningen för skallriksdagsarbetet koncentreras på budgetarbe-te. Vi har komprimerat tidsperioden och sagt att dåskall det viktiga budgetarbetet ske. kommer vialltså att ägna en del av hösten arbete också åt pro-positioner som har lagts fram . Vi harsedan lång tid tillbaka vetat att hösten kommer att bliextremt intensivt belastad. Det gäller om den nuva-rande regeringen sitter kvar och i dubbel utsträckningom väljarna vill se ett regeringsskifte. Att då skjutaupp en lång rad viktiga ärenden är mycketolyckligt.Enligt riksdagsordningen skall, som flera talaretidigare har nämnt, ärenden avgöras under sammavalperiod som de har väckts. kan medgeatt behandlingen av ett ärende skjuts till första åretunder den kommande mandatperioden. En blick påförarbetena gör det alldeles klart vad som är huvudre-geln - ärenden skall avgöras deväckts - och vad som är undantag - att ärenden skjutsupp till nästa mandatperiod. tvingas vi konstateraatt det som skulle vara undantag närmast kommer attbli en regel.Riksdagsordningens 3 kap. 5 § lyder: "Regeringenbör avlämna sina propositioner på sådana tider attanhopning av arbete hos om möjligt före-bygges. "konstaterar vi att regeringen inte klarat av attleva upp till riksdagsordningens bestämmelser.Fru talman! Jag vill också säga några ord om enfråga som behandlas i näringsutskottets betänkandeNU16, som är ett av de här uppskovsbetänkandena.Det gäller ett förslag som regeringen presenterade ibudgetpropositionen . Man begärde ettbemyndigande av att få ställa ut kreditga-rantier utan beloppsgräns och att man i samband meddet skulle få frångå principen om en riskrelateradavgift för den garantin. Syftet med det var att under-lätta etableringar av utländska IT-företag, produce-rande sådana.Jag vill för klarhets skull understryka att när detgäller det tänkta ändamålet finns det ingen anledningatt avvisa tankarna på särskilda arrangemang för attunderlätta etablering av ny verksamhet, men det finnsmycket goda skäl att avvisa regeringens förslag tilluppläggning och också utskottsmajoritetens förslagtill beslut i den här delen.Ärendet har inte kunnat färdigbehandlas eftersomregeringen eventuellt skulle komplettera sitt förslagnär det gäller bemyndigandet. efter detatt regeringen lagt fram sitt förslag har det ännu intekommit något förslag med den förutskickade komplet-teringen. vill alltså utskottsmajoriteten skjutaärendet vidare till nästa och nästa valperiod.Vad jag anser om det har framgått tidigare av mittanförande.Men det är inte nog med detta att man skjuter uppdet och att jag anser att det strider mot riksdagsord-ningen. Det mest bekymmersamma är att förslaget tillbemyndigande strider mot den budgetlag som riksda-gen beslutade om 1996 på förslag från regeringen.Därför borde regeringens förslag avvisas. Det tror jagockså att näringsutskottets majoritet förstår, men detvore kanske alltför genant för regeringen om det ock-så kom att bli beslut. Det av allt att dömakommande beslutet är beklagligt eftersom det under-gräver respekten för budgetlagen och för riksdagensroll som ansvarig för budgeten.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servationen som är fogad till finansutskottets betän-kande och reservation nr 1 som är fogad till närings-utskottets betänkande även om jag står bakom alla dereservationer som har kristdemokratiska förtecken.Anf. 101 ():Fru talman! Jag skall försöka spara något avkammarens tid genom att inte gå i någon egentligpolemik med övriga partiers företrädare.Jag tycker emellertid att det finns anledning atterinra om att arbete under den gångnamandatperioden har varit föremål för ganska storaförändringar. Den största förändringen av alla är na-turligtvis den nya budgetprocessen och omläggningentill det nya budgetåret.I de utvärderingar som har kunnat göras avkonstitutionsutskottet och också av den arbetsgruppsom talmanskonferensen har utsett har det visat sig attförändringarna ändå i allt väsentligt har fungeratganska bra. Men det finns några skönhetsfläckar.Jag kan gärna säga en av skönhetsfläckarna ärdetta som vi nu diskuterar, nämligen att över 20 pro-positioner och en del andra förslag måste hänskjutastill nästa mandatperiod. Jag har alltså viss förståelseför den kritik som finns.Jag vill också konstatera att det har man även haftinom regeringen. Den lista som från början presente-rades, när vi första gången diskuterade detta, omfatta-de ett fyrtiotal aviserade propositioner. Efter kontak-ter mellan talmannen och i första hand Statsrådsbe-redningen har det kunnat reduceras till närmare hälf-ten. Jag anser inte heller att det är tillfredsställande,och det kan inte har varit avsikten när man skrev inden paragraf i riksdagsordningen som säger att manundantagsvis kan hänskjuta ärenden till kommandemandatperiod.Därför tror jag att det finns ett gemensamt intresseatt komma till rätta med problemen. Talmanskonfe-rensen har ju också varit överens om skall fortsätta ett arbete kring de här frågornaunder nästa mandatperiod.Jag tror inte uppriktigt sagt, fru talman, att en re-gering vinner några större politiska poänger, knappastnågra poänger alls, genom att i slutet av mandatperio-den presentera dussintals nya propositioner. Jag serdetta som en anpassning som ännu inte har skett tillriksdagens nya arbetsordning och som ett uttryck fördet ökade tempo som präglar den politiskaprocessen.Jag tror att alltså inte, , attnågot av de övriga partierna hindras - och det tycktejag att visade i sitt anförande -att uttrycka åsikter om regeringens propositioner ochförslag därför att de i riksdagsarbetet blir hänskjutnatill ett kommande . ju ett exempel på det i sina kommentarer till mil-jöpropositionen. Jag tror alltså inte att det kommer atthindra debatten om dessa ärenden. Men det är ändåinte tillfredsställande när det ur praktisk synpunkt blirsom det nu har blivit. Jag utgår från att man i detfortsatta arbetet kommer att hitta en lösning även pådetta problem.Avslutningsvis, fru talman, ber jag att få yrka bi-fall till samtliga de förslag som finns från berördautskott när det gäller uppskjutning av behandling avärenden till nästa riksmöte.Anf. 102 ():Fru talman! I budgetpropositionen hösten 1997lade regeringen fram två förslag som hör till närings-utskottets ansvarsområde, som står helt i strid medsåväl den budgetlag som regering och riksdag har atträtta sig efter som med den modell för kreditgaranti-givning som beslutat skall gälla. Enligtförslagen skulle regeringen bemyndigas att ställa utobegränsade kreditgarantier och därmed kunna frångåden av beslutade principen om riskrelateradavgift för garantin.I klartext innebär det att regeringen vill fåfria händer att utan begränsningar kunna gynna ut-ländska företagsetableringar inom IT-området, somt.ex. etablering av en halvledarfabrik. Därmed harregeringen föreslagit att skall fatta besluthelt i blindo, ett beslut som kan innebära stora kost-nader för skattebetalare.Riksdagen har tidigare beslutat att risken i varjegarantisammanhang skall beräknas och att det därige-nom skall sättas ett pris i form av en årlig avgift pågarantin. Om det inte är meningen att en avgift skallerhållas från garantitagaren är det fråga om en statligsubvention som skall belasta ett anslag i budgeten.Genom de aktuella förslagen nonchalerar rege-ringen den lag och de intentioner som be-slutat skall gälla vid garantigivning.Någon sakbehandling har, som sade, dessa kontroversiella förslag inte fått. Be-handling i näringsutskottet undveks genom att rege-ringen lade locket på och lovade att återkomma medett konkret förslag . Så har inte skett.Av hänsyn till hur viktigt det är att värna en bud-getprocess som medger förutsägbarhet när det gällerframtida kostnader för staten borde regeringen förslag ha dragits tillbaka.Nu föreslår i stället utskottsmajoriteten, som snälltföljer sin regering, att de vilande förslagen skallskjutas upp till kommande mandatperiod.Detta är inte acceptabelt. Förslag som lagts fram isamband med budgetpropositionen skall självklartbehandlas och avgöras av under den man-datperiod de väckts. Efter valet kan, förhoppningsvisvill jag säga, nya majoritetsförhållanden råda i riksda-gen och i regeringen. Regeln är att det bara undan-tagsvis skall godtas att förslag skjuts till efter ett val.Förslag om uppskov av de aktuella förslagen är såanmärkningsvärt att jag vill att här i kammaren redogör för de skäl som liggerbakom att utskottsmajoriteten stöder denna klander-värda behandling av både budgetlagen och riksdagen.Jag vill också att förklarar sinoch socialdemokraternas inställning till demokratin iSverige.Ni säger i betänkandet att regeringen ämnar åter-komma till med ett kompletterande förslag ifrågan när de nu aktuella förhandlingarna har slut-förts.Hur kan ni i utskottstexten säga att regeringenskall återkomma, när vi står inför ett val efter vilket viinte vet hur landets regering kommer att se ut?Hur kan ni i ett utskottsbetänkande några månaderföre ett riksdagsval utlova någonting över huvud tagetpå regerings vägnar?Fru talman! Ett uppskov med behandlingen avförslag som så starkt står i strid med budgetlagen ochriksdagens modell för kreditgarantigivning till eftervalet och till en ny mandatperiod är inte acceptabelt.Att regeringen inte dragit tillbaka sitt förslag visar densocialdemokratiska regeringens anmärkningsvärtdåliga omdöme och stora nonchalans mot vår demo-kratiska beslutsordning och mot riksdagen.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 i be-tänkandet. Jag stöder naturligtvis reservation 2, som isak är identisk med den reservation som det yrkatsbifall till i finansutskottet.Anf. 103 ():Fru talman! I näringsutskottets betänkande 16 be-handlas ett specialfall bland uppskovsärendena. Vihar som bekant här chansen att få en väldigt viktigföretagsetablering i vårt land. Utöver att denna eta-blering i och för sig ger väldigt många arbetstillfällenär den kanske framför allt viktig för teknikutveckling-en och för teknikföretagens utveckling i vårt land.Man kan naturligtvis ha formella synpunkter påbehandlingen här i , och man kan ocksåverkligen ha synpunkter på hur sådana här affärer gårtill internationellt. skall här konkurrera medflera andra länder som vill ha den här etableringen.Säkerligen tycker många av oss att en sådan situationinte alltid är så rolig. Faktum är dock att den interna-tionella kapitalismen ser ut så här, och det vet KarinFalkmer säkert mycket väl om.Sverige måste spela med i spelet, och Vänsterpar-tiet anser det mycket viktigt att regeringen får möjlig-het att agera fullt ut i den här etableringsfrågan. Jagkonstaterar att de partier som står bakomreservation nr 1 är beredda att ta risken att den härviktiga företagsetableringen går förlorad för Sverigeav formella skäl.Jag yrkar, fru talman, bifall till utskottets hemstäl-lan.Anf. 104 ():Fru talman! Här har tidigare mycket detaljerat re-dogjorts för rent principiella synpunkter på uppskov-särenden. Jag tänker koncentrera mig till det bemyn-digande gällande kreditgarantier som upp.Som säger handlar det här om att vii har möjlighet att i konkurrens med andrastater ro hem en kanske mycket stor företagsetable-ring till vårt land. , jag och andra hartidigare diskuterat nödvändigheten att få till ståndinvesteringar i vårt land av den karaktär som det härfaktiskt handlar om. Om skall ha en chans attfå igenom affärer på den här marknaden måste vikunna förhandla under vissa villkor och omständighe-ter.Det är fråga om att cirka ett par tusen människor ivårt land, varav många inom högkvalificerade yrken,skulle kunna få nya jobb, vilket naturligtvis bådeKarin Falkmer och jag tycker är viktigt. Dessutomskulle högskolor och universitet ha en väldigt stornytta av den här typen av etableringar.Regeringen har gett i uppdrag åt förutvarandestatssekreteraren och verkställande direktörenför leda en delegation som skall bedöma förutsätt-ningarna för att ett företag, kanske bland många and-ra, skall bygga en fabrik i var att skulle lämna sittförslag till regeringen senast vid utgången av 1997.Tyvärr har det dragit ut , och det är inte ovan-ligt att den här typen av väldigt stora affärer drar ut påtiden. Det är ganska sannolikt att oförutsedda händel-ser inträffar. Asienkrisen har varit en faktor somfördröjt den kontinuerliga dialogen med företaget ochsenarelagt företagets beslut om investeringar i en nyfabrik.Vi vet ännu inte om den här etableringen kommertill stånd, och vi vet inte om den sker i vårt land. Detfinns många länder inom den europeiska gemenska-pen som mycket gärna ser att den här fabriken bliretablerad hos dem.Jag besökte .