prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:102Onsdagen den 6 majKl. 10.00 - 17.5819.00 - 22.16Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen meddelade att följandefaktapromemoria inkommit och delats ut till kamma-rens ledamöter:Meddelande från kommissionen till rådet och Euro-paparlamentet: Demokratisering, rättsstat, respektför mänskliga rättigheter och god förvaltning i of-fentlig verksamhet: Utmaningar för partnerskapetmellan Europeiska unionen och AVS-ländernaKOM (98) 1462 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1997/98:RR10 till finansutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återTrafikutskottets betänkande 1997/98:TU54 § Regional tillväxt - för arbete och välfärdFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1997/98:AU11Regional tillväxt - för arbete och välfärd (prop.1997/98:62 och förs. 1997/98:RR8)Anf. 1 ():Herr talman! Och god morgon, öv-riga ledamöter här i kammaren! Vi skall behand-la 360 förslag inom regionalpolitiken. 347 yrkandenhar framförts i motioner av olika slag, från partimo-tioner till enskilda yrkanden. Regeringen står endastför 13 relativt uddlösa förslag genom propositionenRegional tillväxt - för arbete och välfärd, som omfat-tar drygt 300 sidor. Man skulle utan överdrift kunnapåstå att regeringens mångordighet vida överstigerdess handlingskraft.Ett förslag har ett enigt arbetsmarknadsutskott förtfram, nämligen ett förslag om en parlamentarisk ut-redning. Resterande yrkanden avslås av utskottet. Avalla idéer och tankar som ligger bakom motionernahar ingen fallit arbetsmarknadsutskottets majoritet påläppen. Det finns tydligen inga förslag från de olikariksdagspartierna eller enskilda ledamöter som kanaccepteras av regeringens företrädare i arbetsmark-nadsutskottet.Med detta som bakgrund kanske kammarens so-cialdemokratiska ledamöter kan förstå oppositionensstarka och berättigade krav på att man genomför enbred utredning för att få till stånd en förändring i desvaga regionerna. Där går flyttlassen i en strid ström -från inland till kust, från land till stad. Detta är inteberoende på att människor vill flytta, utan på att förut-sättningarna för att stanna kvar har försämrats genomsocialdemokratisk politik. När arbetstillfällena för-svinner, när servicen urholkas och när välfärden för-sämras tvingas människor att flytta.Allt färre återkommer till sina hemregioner, efter-som de nya och framtidsinriktade arbetstillfällena intefått fäste där. Den bidragspolitik som skulle erbjudamänniskor arbete har visat sig inte fungera. I ställetför att bygder har utvecklats har de avvecklats. Deföretagsinriktade stöden, det höga skattetrycket ochett dåligt företagsklimat har i stort sett gjort att de nyaframtidsjobben inte kommit till stånd i den utsträck-ning som skulle ha kunnat ske med en annan politik.Det skulle vara en politik för företag och företagare,som vi moderater förordar. Nej, i stället har bidragenkonserverat befintliga strukturer, och de nya, kun-skapsintensiva arbetena har i stort uteblivit.Den utveckling som sker i de svaga regionerna,där företag upphör, stagnerar eller flyttar, kan jämfö-ras med utvecklingen i i stort. halkarefter alltmer, inte på grund av att vi skulle ha sämreförutsättningar än andra länder, utan för att en social-demokratiskt ledd regering inte förmår ta itu medgrundläggande strukturförändringar. Företag flyttarutomlands, och produktionen förläggs där förutsätt-ningarna och kompetensen är bättre.Samma sak sker inom landet. Är produktionsskat-terna för höga, infrastrukturen dåligt utbyggd, kompe-tenskraven inte tillgodosedda eller de allmänna villko-ren för företagande inte tillräckligt gott, så påverkardetta i första hand de regioner där marginalerna redanär små.Det stora antalet regler och lagar som styr företa-gande i måste minska. I betänkandet Bättreoch enklare regler, från Småföretagardelegationenvisar man att det går att förenkla krånglet och byrå-kratin för företag. Några exempel är enklare registre-ringar, enklare självdeklarationer för företag, lättna-der i uppgiftslämnandet, m.m. Vi ställer oss bakomförslagen och avser att genomföra dem vid ett rege-ringsskifte.Skall klara välståndet är det ett oeftergiv-ligt krav att fler kan ges möjlighet att arbeta i företa-gen. Går inte detta kommer de ekonomiska och socia-la problem som vårt land brottas med att förstärkas.Den socialdemokratiska regeringen har gruvligtmisslyckats med förutsättningarna för ökat antal ar-betstillfällen.Jag beklagar att utredningen med parlamentarisktinflytande, som det heter i betänkandet, inte harkommit till stånd tidigare. Jag välkomnar dock attKjell och nu har anslutit sig till denövriga oppositionen, om än sent. Hade slutitupp hade vi förhopp-ningsvis sluppit att debattera denna urvattnade soppatill regionalpolitik och i stället haft en regionalpolitikvärd namnet.Min förhoppning är att vi får till stånd en utred-ning som bl.a. grundligt analyserar orsakerna till attvissa regioner har en svag utveckling. Det finnsmycket material redan nu om företagsutveckling, omde regionala stödens effekter, om demografiska för-hållanden, om infrastrukturens betydelse, om den nyainformationstekniken och dess förutsättningar, om denekonomiska tillväxten och om EU:s regionalpolitik.Med säkerhet kommer dock mycket att materialet attbehöva uppdateras.Att dagens regionalpolitik inte fungerar visar medtydlighet utvecklingen i framför allt skogslänen. Iutredningsarbetet kommer det att behövas stor öppen-het för nya lösningar, och det är nödvändigt att mansläpper låsningar till en politik som inte är giltig i enny tid av globalisering och en galopperande utveck-ling av ny informationsteknik. Utredningen är ettangeläget arbete, som förhoppningsvis kommer attleda till att de tillväxtmöjligheter som otvetydigt finnsi de nu svaga regionerna tas till vara.När regeringen presenterade sin regionalpolitiskaproposition var den allmänna uppfattningen att denvar en stor besvikelse. Som så ofta i regeringens age-rande hade betydande förväntningar byggts upp istora delar av landet på grund av utfästelser. Det varlöften som regeringen inte förmår leva upp till.Den som läser sammanfattningen i arbetsmark-nadsutskottets betänkande slås av hur fattig på idéerregeringen är när det gäller att åstadkomma en regio-nal tillväxt. Titeln på propositionen är Regional till-växt - för arbete och välfärd. Men de förslag somförs fram är endast smärre justeringar av den nu fördapolitiken, som inte har gett och inte kommer att gevare sig tillväxt eller mer arbete i svaga regioner.Regeringens yrkanden kommer inte att få flyttlassenatt vända.Ett första skäl till detta är att andra åtgärder somregeringen redan vidtagit har så starka negativa regio-nala effekter att de svårligen kan motverkas medregionalpolitiska åtgärder. Hit hör bl.a. försämringar-na av företagsklimatet, chockhöjningen av produk-tionsskatten på el, den beslutade kärnkraftsavveck-lingen och höjningen av skatten på bensin och diesel.Ett andra skäl är att regeringen i grunden förordaren fortsättning på den bidragspolitik som visatsig ge så dåliga resultat. Bidragen grupperas om därde i stället borde ha ersatts med sänkta skatter.Herr talman! Vi har i vår motion förordat en mål-medveten omläggning av regionalpolitiken i fem led.Det första ledet är ett undanröjande av de regio-nalt mest skadliga förändringarna som genomförts desenaste åren. T.ex. bör skatten på bensin sänkas med25 öre och kärnkraftsavvecklingen avbrytas. Produk-tionsskatten på el bör tas bort, något som ävensju socialdemokratiska kommunalråd i Bergslagslä-nen har instämt i genom en debattartikel i : "Den nya elskatten leder till ökad arbetslös-het", skriver de. Det är bara att instämma. Lägg därtillvad den förtida kärnkraftsavvecklingen kommer attinnebära för många kommuner med elintensiv verk-samhet.Det andra ledet avser väsentliga förbättringar avföretagsklimatet. Det har särskild betydelse i merutsatta regioner där marginalerna är minst och finan-sieringsmöjligheterna sämre. Utan företagare - ingaföretag. - inga arbetstillfällen.Det tredje ledet tar sikte på betydelsen av god in-formationsteknisk infrastruktur i hela landet.Det fjärde ledet utgörs av bättre villkor för en in-dividualiserad utbildning på distans.Slutligen är det femte ledet inriktat på att undanrö-ja bristen på arbetskraft. En kraftig utbyggnad avkvalificerad eftergymnasial yrkesutbildning föreslåsdär regionalt betingade brister bör vara en utgångs-punkt vid utbyggnad i en första etapp. Arbetsmarkna-den bör inriktas mot kvalificerad yrkesutbildning föratt möta behoven.Inget av dessa förslag tilltalar regeringspartiet utanavstyrks rakt av.Herr talman! Trots de minst sagt fattiga dokumentsom propositionen och betänkandet utgör finns detanledning att göra några kommentarer.Vad gäller infrastruktur för kommunikationerfinns inga förslag till beslut utan endast allmänt pratom att åtgärder vidtas kontinuerligt. Detta kan varavärt att notera. De förslag som regeringen tar upp ärredan i stor utsträckning tillgodosedda i Vägverketsvägplan och i stomnätsplan. Och det somkallas åtgärder är ofta i realiteten tandlösa ofinansie-rade förslag.Herr talman! Jag har tidigare något berört de regi-onalpolitiska stöden. Vad gäller transportbidraget ochnedsättningen av socialavgifter har vi accepterat re-geringens förslag. Möjligen skulle det kunna bifogasnågra funderingar kring transportstödet. Regeringenhar tagit bort 100-kilosgränsen och ersatt den med engräns på . Tyvärr löser inte detta helt småska-lighetens problem som har en högförädlingsgrad. Inom hantverk och småskalig livsme-delsproduktion levereras ofta varorna till kunder medhöga fraktkostnader, vilket allvarligt försämrar pro-duktionsmöjligheterna. Detta kan vara något att tänkapå för den kommande utredningen.Vi har konsekvent vänt oss mot de selektiva före-tagsstöden och gör det nu också. Vid ett flertal tillfäl-len har vi påpekat att nyttan av dessa inte uppvägernackdelarna. I stället anser vi att bidrag skall växlasmot skattesänkningar och förbättrade villkor för före-tagen. Vi har stöd för detta av såväl företagarnasorganisationer som forskningen.När vi anser att de selektiva företagsstöden, sominnefattar regionalt utvecklingsbidrag och sysselsätt-ningsbidrag, inte fyller en långsiktig sysselsättnings-höjande funktion bortfaller även med dem behovet avindelning i nationella stödområden. Kvar skulle varaEU:s målområden samt områden för transportstöd ochnedsättning av socialavgifter.Herr talman! Då jag inser att vi inte får majoritetför vårt yrkande om borttagande av de nationellastödområdena 1 och 2 samt tillfälliga stödområden,vill jag meddela att vi kommer att stödja den gemen-samma reservationen 62. Jag anser att det intefinns någon anledning att överlåta rätten att beslutaom de långsiktiga stödområdena 1 och 2 från riksda-gen till regeringen om stödområdesindelningen består.I vår motion A20 har vi tagit upp jordbrukets ochlivsmedelsindustrins roll för att arbetstillfällen ochproduktion av bra livsmedel skall kunna bibehållas.Grunden för en livsmedelsproduktion och en levandelandsbygd är att livsmedelsproduktionen får konkur-rensneutrala villkor mot övriga EU och får en allmäntsund företagspolitik som innebär sänkta skatter ochavgifter och minskad byråkrati. Vi anser det därförviktigt att kostnadssänkningarna enligt landshövdingGunnar Björks förslag genomförs.Regeringen hotar nu med nya pålagor, som vimotsätter oss. Jordbruksministern har talat om skattpå jordbruksmark. Miljöministern har aviserat attskatt på skog. s.k. skogsvårdsavgift, kan komma attinföras. Höjd elskatt samt höjda avgifter på bekämp-ningsmedel diskuteras också. Detta är förslag som viinte kan acceptera.Herr talman! Vi har även fört fram ett förslag omatt och Hela Sveri-ge skall leva läggs samman under och har sinverksamhet i . På detta sätt anser vi attglesbygdens frågor skulle stärkas.I samband med regeringens proposition om regio-nalpolitik behandlar vi även revisorernas förslag an-gående regionalpolitiskt stöd efter EU-medlemskapet.Jag har inte för avsikt att närmare gå in på det, men vitillstyrker revisorernas förslag.Utskottet har också bl.a. behandlat regeringensförslag om regional näringspolitik och tillstyrkt enförsöksverksamhet med de arbetsmarknadspolitiskamedlen. Jag konstaterar att regeringen ger sig självunderbetyg vad gäller arbetsmarknadspolitiken. Re-geringen inser tydligen att volymmålen inte har bi-dragit till att medverka till en ökad sysselsättning. Vihar påpekat detta förhållande.I stället för försök som försenar en reformering avarbetsmarknadsåtgärder förespråkar vi ett helt annatsynsätt. Målet bör vara att förmedla jobb, inte att sättaupp volymmål för åtgärder.För att åstadkomma detta anser vi att de arbets-marknadspolitiska insatserna bör fokuseras på ar-betsmarknadsutbildning och lärlingsutbildning förunga arbetslösa. Detta skall göras tillsammans med eneffektiv arbetsförmedling.Herr talman! Jag har uppehållit mig vid några frå-gor i betänkandet. Naturligtvis står jag bakom samtli-ga moderata reservationer. För tids vinnande yrkar jagdock endast bifall till reservation 1 som gäller måloch riktlinjer för regionalpolitiken.Jag har även meddelat att den moderata gruppenkommer att stödja reservation 62 och därmed avstyrkautskottets förslag att regeringen övertar riksdagensbeslutanderätt om vilka områden som skall ingå istödområdena 1 och 2.Anf. 2 ():Herr talman! Det här är ett mycket viktigt betän-kande, som handlar om regeringens proposition omregionalpolitik, revisorers förslag samt enmängd motioner i anslutning till propositionen ochfrån den allmänna motionstiden.I betänkandet behandlas många olika områden.Det innehåller dessutom 130 reservationer. Tiden förhandläggningen i utskottet var mycket kort. I annatfall kanske man skulle ha processat bort en del avreservationerna, men är de många.Som vi alla har kunnat bevittna har urbaniseringenpågått . Människor har flyttat från lands-bygden in till de stora städerna. Under några få perio-der har urbaniseringen dock bromsats upp. Men underde senaste två tre åren har utflyttningen från gles- ochlandsbygden ånyo tagit fart. Bara under det senasteåret minskade skogslänens befolkning med ca 14 000personer. Flyttningen skedde framför allt till de storatillväxtcentrumen.Det är naturligtvis allvarligt med en utglesning avområden som redan tidigare var glesa. Bostäder töms,skolor töms, daghem likaså. Det är ett slöseri medsamhällsresurser. måste det byggas bostä-der, skolor, daghem, vägar och annan infrastruktur ide områden som får inflyttning. Alla skulle tjäna påen bättre regional balans. Det är alltså samhällseko-nomiskt lönsamt med en riktig regionalpolitik.Orsakerna till utflyttningen är naturligtvis flera.Men en stor orsak är självfallet den stora arbetslöshe-ten och svårigheterna för människoratt få arbete på hemorten.En annan orsak är att ungdomar söker sig till ut-bildning. En tredje är den bristande infrastrukturen iövrigt. Därför behöver man vidta åtgärder som germänniskor möjlighet att bo och leva i hela det härlandet.Man kan fråga sig om den tidigare regionalpoliti-ken inte varit verkningsfull. En del påstår att den harvarit helt verkningslös. Jag tycker att en del av denbedrivna regionalpolitiken har varit till stor nytta. Denlilla regionalpolitiken har omfattat ca 3,7 miljarder.Sett i förhållande till hela statsbudgeten är det ingenstor summa. Jag såg en uppgift om de regio-nalpolitiska medlens fördelning. Jag vet inte riktigthur man räknat fram den, men det är inte det viktigas-te. Det viktiga är hur hela statsbudgetens fördelningser ut och var pengarna finns koncentrerade. Då serbilden helt annorlunda ut.De åtgärder som vidtagits inom den lilla regional-politiken har varit bl.a. stimulans till företag somstartats eller expanderat i regionalpolitiskt prioritera-de områden. Det har också varit projketmedel förinsatser i glesbygd. Jag vill påstå att detta i det storahela har varit riktiga satsningar. Många företag haretablerat sig och expanderat i dessa områden tackvare den stimulans som detta har inneburit. Om dessastöd inte hade funnits hade det sett mycket värre ut iolika bygder än vad det nu gör. Därför vill jag säga attden förda regionalpolitiken har varit bra i vissa styck-en, men den har varit långt ifrån tillräcklig.Det som framför allt har varit bristfälligt är denstora regionalpolitiken, dvs. satsningen på infrastruk-tur såsom kommunikationer, utbildning, forskningm.m. Den satsningen har inte varit tillräcklig. Statligamyndigheters och statliga företags neddragningar påsina verksamheter har också förvärrat situationen. Detgäller även de näringspolitiska insatserna i övrigt.Därför var det med stor förväntan som jag sågfram emot regeringens proposition om regionalpoliti-ken. ligger den på kammarens bord efter utskottetsbehandling. Inriktning och ansats är någorlunda, mende är långt ifrån tillräckliga. Ambitionerna borde havarit mycket större. Sedan finns det vissa delar somjag anser vara rent dåliga, men dem skall jag åter-komma till.Det finns många reservationer till detta betänkan-de. Jag skall inte ta upp alla men ändå beröra några avdem som står bakom. Och jag vill då börjamed frågan om mål och riktlinjer för regionalpoliti-ken.Att hela skall leva måste vara ledstjärnanför en politik som syftar till regional rättvisa ochutveckling. För att nå detta måste man sätta upp kon-kreta mål. Likvärdig service måste finnas tillgänglig ihela landet.Lika förutsättningar måste tillskapas så att mänoch kvinnor, barn och ungdomar kan och vill leva ochbo på landsbygden. Människors inflytande över sittlokalsamhälle måste också bli större.Nuvarande sektorspolitik måste brytas och sam-ordningen måste öka på alla nivåer. Som det varithittills har de statliga verken och myndigheterna age-rat strikt utifrån sina verk utan att ta nödvändiga regi-onalpolitiska hänsyn. Därför måste det bli en åt-stramning så att verk och myndigheter verkligen tarsitt ansvar.Eftersom den kommunala servicen är oerhört vik-tig är det också nödvändigt att den kommunala skat-teutjämningen revideras så att det blir någorlundalikvärdiga möjligheter till en bra service ihela landet. Det gäller allt ifrån vård och omsorg tillutbildning och det kulturella utbudet. Det förstärk-ningar som har gjorts av statsbidragen till kommuner-na har varit nödvändiga, men det behövs ändå en vissförändring av skatteutjämningssystemet. faktorer såsom individ- och familjeomsorg, kol-lektivtrafik och befolkningsminskning.En annan övergripande fråga är hur vårt företa-garklimat ser ut. Där är det väsentligt att den privatasektorn får stabila och gynnsamma villkor. Dettagäller näringslivet i allmänhet, men de små och me-delstora företagen i synnerhet. Det är fem områdensom jag ser som särskilt viktiga i detta avseende:främjandet av det personliga ägandet, minskningen avbyråkratin, sänkningen av skatter och avgifter, främ-jandet av kunskap och kompetens samt en bättreriskkapitalförsörjning.Här måste understrykas att det måste till en atti-tydförändring så att fler människor ser det som natur-ligt att starta företag. Entreprenören är och skall varaväl ansedd i samhället. Det måste vara tillåtet att tjänapengar. Det måste vara tillåtet att lyckas. Det finns en attityd att om du vinner miljoner på Bingolottoså blir du en hjälte. Det är inte lika acceptabelt atttjäna pengar som företagare. Här måste det till enattitydförändring.Företagsbeskattningen måste reformeras så att detblir lättare att bygga upp ett eget kapital. Fåmansbo-lagsreglerna måste förbättras. Åtgärder måste vidtasför att underlätta för att få fler företag i tjänstesektorn,och här vill jag att även de hushållsnära tjänsternabeaktas. Vi vill också införa en möjlighet till skatte-fritt sparande för att starta eget. Dessutom vill vi frånCentern anslå ytterligare 500 miljoner till bl.a. småfö-retagsutveckling.Arbetslöshetsförsäkringen måste utformas så attden inte missgynnar deltidsarbetande, eftersom del-tidsarbete är det enda arbete som stårtill buds på mindre orter. Regelverket för företagenmåste också förenklas. Där tycker jag att Småföreta-gardelegationens förslag i stort sett är mycket bra, ochjag hoppas att så många förslag som möjligt av dessakommer att genomföras.Kommunikationsfrågorna i deras vidaste meningär oerhört viktiga för regionalpolitiken. Vägar, järn-vägar, flyg och IT är alla mycket väsentliga. Proposi-tionen berör en del av detta, men den innehåller fåkonkreta förslag.Man säger t.ex. att skall rustas upp,men man nöjer sig med att detta skall gälla från Da-lagränsen. Det finns också mycket stora behov söderom denna gräns. Grusvägnätet är synnerligen under-måligt, inte minst i norra och i alla de sjuskogslänen. Här krävs det en mycket stor och mål-medveten satsning om man någonsin skall komma tillrätta med dessa vägar.Under den senaste vintern har det varit bedrövligt.Tjällossningen kom på vissa ställen både i februarioch . Och det har förekommit att bilar har måstbärgas för att de fastnat i tjälskador på allmän väg.Självfallet är det bristfälliga vägnätet till stort men förde boende utefter dessa vägar. Och vad de dåligavägarna betyder för skogsnäringen är lätt att förstå. Vifrån vill att det skall upprättas en tioårig planför att man skall kunna hårdbelägga vägar med mer än150 dygnsfordon.Beträffande kommuniaktionsområdet måste jagäven beröra vikten av att utbyggnaden att IT, tele ochdata sker över hela landet och med samma anslut-ningsavgifter var man är bor någonstans.När det gäller utbildningens betydelse för den re-gionala utvecklingen kan denna inte nog understrykas.Inte sällan är utbildningsnivån lägre på glesbygden.Detta gör också att det är svårare för företagen attrekrytera kompetent personal.Därför tycker jag att det är positivt att det föreslås1 500 platser för distansundervisningen, men det är ettför litet antal. Av de 15 000 högskoleplatser som ännuinte är fördelade borde faktiskt huvudparten av dessaplatser gå till distansundervisning. Det bör också ingåi högskolans ansvar att anordna utlokaliserad utbild-ning. Därför bör resursdelningssystemet ses över såatt distansutbildningen underlättas.När det sedan gäller den statliga verksamheten ärdet viktigt att den kan fördelas över landet. De statligaarbetstillfällena är viktiga och breddar också denlokala arbetsmarknaden. Som det har varit under desenaste åren är det de statliga arbetsplatserna somligger mest perifert som har rationaliserats bort. Vifrån anser att staten borde ha en kraftfull planöver hur man kan utlokalisera statliga verksamheter.Alla verk och myndigheter borde ha i uppdrag attförlägga åtminstone av sina verksamheter tillstödområden.Beträffande beslutanderätten angående långsiktigastödområden anser jag och de andra som har skrivitunder reservation nr 62 att denna även skallligga på riksdagen.Den långsiktiga stödområdesindelningen är enfråga av sådan vikt att den inte enbart skall avgörasmellan regeringen och EU-organ, utan böräven framgent bestämma vilka områden som skallingå i stödområde 1 och 2. Det är bra att PatrikNorinder nu har anslutit sig till denna uppfattning.Turistnäringen är en näring som har en stor bety-delse och stora utvecklingsmöjligheter i regionalpoli-tiskt prioriterade områden. Här finns en rad åtgärdersom kan vidtas. En åtgärd är att möjliggöra för de småföretagen att få tillgång till en relevant utbildning. Enannan är att samordningen mellan olika aktörer ochmyndigheter måste förbättras.Marknadsföringen måste underlättas, och då villjag nämna svårigheterna med att få skylta om sinverksamhet. Vi ger stimulans till attstarta verksamheter på landsbygden och ofta inomturistnäringen. Men när man sedan skall sätta upp enskylt för att tala om var verksamheten är belägen ärdet mycket svårt att få tillstånd.