prot · GL09101 · 1998-05-05 00:00:00 — Det bidrar positivt tillägaren. Syftet är, som jag har sagt och som Per We-sterberg har en tendens att förtränga, att verksamhetenskall avyttras, men inte tidigare än att vi vet attvi kan få bästa möjliga ekonomiska utbyte. Det är denuppgiften som är den överordnade.Om detta har Per en annan syn. Denideologiska synen, att till varje pris privatisera så fortsom möjligt och att hellre slumpa bort statliga till-gångar än att låta staten hantera det hela på ett ratio-nellt sätt, är Per nyliberala överideologi.Den innebar, vad Per än må säga, underPer tid som industriminister att statligatillgångar såldes ut till ett pris som med flera miljar-der kronor understeg ett rimligt marknadsvärde. Se-dan kan man orera om att vi fick flera aktieägare osv.,men för skattebetalarna innebar detta miljardförluster.Det är ingenting att yvas över. Dessvärre tycks PerWesterberg inte ha lärt sig någonting av de tidigaremisstagen, där Per själv med sin verk-samhet i hög grad bidrog till den gigantiska statsskuldsom de svenska skattebetalarna fick över sig under deåren.Jag kan bara än en gång försäkra: Jag kommeraldrig för min del, och den socialdemokratiska rege-ringen kommer aldrig för sin del, att låta några nylibe-rala överväganden ta över varje sunt ekonomisktresonemang som innebär att vi förstör egendom somytterst tillhör landets skattebetalare. Aldrig att vimedverkar till detta.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:268 omstatskassan och EMUAnf. 22 Finansminister ():Herr talman! har frågat migom hur regeringen arbetat inför ministerrådsmötet imaj för att fördelningsnyckeln till den europeiskacentralbanken, ECB, skall bli så fördelaktig som möj-ligt för . Därutöver undrar regeringen ämnar meddela attSverige kommer att arbeta efter samma undantag somgäller för vad gäller skyldigheten atthöra ECB om förändringar i den nationella lagstift-ningen.I valutaunionen skall de deltagande ländernascentralbanker betala in medel till ECB. Inbetalningar-na är kopplade till de nationella centralbankernasintäkter av att tillhandahålla betalningsmedel. Deinbetalda medlen återförs sedan till de nationellacentralbankerna utifrån en särskild fördelningsnyckel.Detta gäller alltså endast för de länder som deltar ivalutaunionen och berör ej förrän vid etteventuellt senare deltagande i valutaunionen.För omkring en månad sedan meddelade jag, somsvar på en fråga från , att det ännuinte är fastställt i detalj hur beräkningarna skall ske avdet belopp, de s.k. monetära inkomsterna, som skalllevereras till ECB. Detta beslut kommer att fattas avECB-rådet efter det att ECB har bildats. Mycket för-enklat kan man dock säga att inbetalningarna ärkopplade till andelen utestående sedlar i respektiveland.Dessa inlevererade medel kommer att återföras tillde nationella centralbankerna enligt en fördelningsom motsvarar den inbetalda andelen av ECB:s kapi-tal. Kapitalandelen bestäms i sin tur av genomsnittetav storleken på landets ekonomi i relation till samtligamedlemsstaters BNP och antalet medborgare i rela-tion till det samlade antalet medborgare i EU. Meto-den för beräkningen av kapitalandelen är fastlagd ifördraget, och andelen kommer att justeras vart femteår. Ett kommande rådsbeslut är härvidlag att betraktasom en ren tillämpning av fördragets bestämmelseutan möjlighet att väsentligt påverka kapitalandelenoch därmed återbetalningarnas storlek. harinte haft anledning att invända mot detta förslag tillrådsbeslut.Som framgår av mitt tidigare frågesvar bedömerRiksbanken att de modeller som diskuteras för be-räkning av inbetalningarna, samt en återbetalningenligt den fördelningsnyckel som jag har beskrivit,inte skall innebära någon större förändring av Riks-bankens vinst och därmed inte heller för inbetalning-arna till staten. väntas, i det fall vi skulle deltai valutaunionen, snarare tjäna något på in- och utbe-talningarna från ECB, eftersom vår andel av den ge-mensamma mängden sedlar väntas understiga vårandel i fördelningsnyckeln. Vid ett eventuellt senaredeltagande i valutaunionen skulle alltså intebli "en förlorare" så som det framställts i den tid-skriftsartikel som nämner. Arti-keln är i stora delar missvisande.Riksbankens kapitalandel i , Europeiska mo-netära institutet, motsvarar ca 165 miljoner kronor.Om och när inträder i valutaunionen beräknasRiksbankens kapitalandel uppgå till ca 2 ½ %, vilketmotsvarar ungefär 1 miljard kronor.När det gäller den andra frågan innebär det förslagtill rådsbeslut som refererar tillinte någon påtaglig förändring jämfört med den ord-ning som gäller. har ECB:s före-gångare enligt fördraget rätt att yttra sig överförslag till förändringar av svenska rättsregler inomEMI:s behörighetsområde. Denna samrådsskyldighetöverförs, också enligt fördraget, till ECB när EMIlikvideras och ECB bildas. ECB skall således hörasav nationella myndigheter om varje förslag till rätts-regler inom ECB:s behörighetsområde. Regeringen,eller andra myndigheter, har därefter möjlighet att tahänsyn till ECB:s synpunkter innan beslut fattas.Storbritanniens undantag hänför sig till det formel-la undantag landet har från att delta i valutaunionen.Sverige har inte något motsvarande undantag. Det ärinte aktuellt för att begära ett sådant undan-tag.Det beslut som kommer att fattas av rådet berörinte den grundläggande frågan om samrådsskyldighetutan innehåller endast närmare bestämmelser om ivilka fall och på vilket sätt ett sådant samråd skallske. har inga invändningar mot dessa preci-seringar.Anf. 23 ():Herr talman! Jag ber att få tacka finansministernför svaret på min interpellation. Det är bra att namnenpå de handläggare som har varit med och utarbetatsvaret anges så att vi får en helhetssyn. Jag tycker attsvaret är i stora delar glädjande.Artikeln i är alltsåmissvisande. riskerar inte att bli den störstaförloraren, som man påstod i artikeln, i det europeiskamonetära unionssamarbetet. I vilket fall som helstskulle vi inte få mindre än de 10 miljarder som Riks-banken ger till statskassan.Av det skriftliga svaret på min fråga från den9 mars framgår det att kommer att inleve-rera detta överskott till statskassan även om grund-lagsändringen om oberoende fastställsoch riksbanksfullmäktige inte längre har beslutande-rätt i banken. Finansministern svarar följande: "I dagär det som beslutar hur bankens vinst skallfördelas, och denna ordning kvarstår oförändrad".Min fråga för att få riktig klarhet i detta är följan-de. Kommer det att gälla även om det ur min synvin-kel skulle ske en olycka och vi gick med i valutaunio-nen? Finansministern säger ju att pengarna kommeratt återföras till de nationella centralbankerna, menkvarstår rätt att besluta över vinsten?Finansministern säger att skulle betala ca1 miljard till ECB om vi var med i valutau-nionen jämfört med dagens 165 miljoner till ,alltså sex gånger mer. Jag utgår från att det blir unge-fär 165 miljoner även om vi inte är med, vilket mansenare kommer att besluta om.Jag är faktiskt också ganska nöjd med svaret påmin andra fråga, som gick ut på att skullemarkera att fastslagit att vi faktiskt inte villvara med i valutaunionen - åtminstone inte . Detretar mig att vi skall lyda under de bestämmelser iMaastrichtfördraget som går ut på att vi skall hjälpasin i unionen, vare sig vi vill eller inte, och vara ettland med undantag.Jag tycker att vi skulle deklarera att vi tänker görasom , som är befriat från skyldighetenatt samråda med ECB, eftersom man också formellthar rätt att stå fri gentemot valutaunionen.Av finansministerns svar kan man faktiskt utläsaen viss självkänsla, som jag har efterlyst. EU kan hotamed att offentliggöra sina diskreta påpekanden om viinte gör som de vill, men vi kan i alla fall inte drabbasav böter, som de länder som är med i valutaunionen.Sverige tolkar bestämmelserna så, att ECB har rättatt yttra sig över förslag till svenska lagar på det mo-netära området och att regeringen därför har möjlighetatt ta hänsyn till ECB:s synpunkter. Det kan inte ska-da så länge vi är fria att också hävda rätten att inte tahänsyn till dem utan göra det som passar oss bäst.Kampen mot arbetslösheten måste sättas främst.En stark ekonomi är viktig - det är vi överens om.Men anser finansministern att en stat är stark så längeman har en hög långtidsarbetslöshet?Det är betydelsefullt att behåller frihetenatt arbeta efter andra ekonomiska teorier än den nyli-berala ideologi som faktiskt är inskriven i EU:sgrundlag. Man talar nu om en gemensam monetärpolitik, men så länge man behåller den nyliberalaideologin är det mycket lämpligt för att prövaockså andra ekonomiska teorier för att det som ärviktigast för oss - full sysselsättning och övergångentill ett ekologiskt hållbart samhälle - skall kunnafinansieras. Också den monetära politiken får hjälpatill att göra sådant möjligt.Anf. 24 Finansminister ():Herr talman! Jag konstaterar att vi nog huvudsak-ligen är överens om verklighetsbeskrivningarna närdet gäller de frågor som ställde iinterpellationen. Innebörden är alltså att vi fortsättersom och att levererar in huvudde-len av sin vinst till staten. Det gäller så länge Sverigeinte går in i valutaunionen. Om och när vi går in ivalutaunionen kommer andra regler att gälla. Denexakta utformningen av dem vet vi inte ännu, men denbedömning som kan göras är att snarareskulle tjäna på en sådan ändring. Vi skulle kansket.o.m. få något högre inkomster än vad som gäller idag.Den andra frågan gäller samrådsskyldigheten medför närvarande Europeiska monetära institutet, sominom kort ersätts av samråd med Europeiska central-banken. Den skyldigheten har vi redan tagit på oss,och vi skall naturligtvis fullgöra den. Jag ser inteheller att den skapar några större problem. Vi harredan använt oss av den t.ex. när det gäller ny lag-stiftning om ökade självständighet. Detär ett remissförfarande som kan vara värdefullt föross. Bestämmanderätten ligger kvar på svenska myn-digheter. Det är alltså vi själva som ytterst avgör omvi skall följa råden eller inte.Detta är det inte aktuellt att ändra på. Det är enordning som vi har accepterat och som jag ocksåtycker fungerar väl.Jag skall inte här ta upp den större fråga somBirgitta aktualiserade i slutet av sitt inläggom valutaunionen och vår syn på den. Jag konstaterarbara att vi i fattadebeslutet att inte skulle gå med vid starten,men att vi håller dörren öppen för att eventuellt kunnagå in senare.Detta har också bekräftats under den gångnahelgen, när det slutliga urvalet av länder har gjorts.Elva länder går med i valutaunionen från starten.Sverige står utanför. Även om det hänvisas till vissaformella kriterier som inte uppfylls vet alla att detavgörande i grund och botten har varit det politiskaställningstagande som vi har gjort i Sverigesriksdag.Anf. 25 ():Herr talman! Jag tror att det stämmer att vi ärganska överens. Det gläder mig i allra högsta grad.Det finns alltså en möjlighet för att hävda sittoberoende och att lyssna på goda råd men också attdeklarera om vi vill följa dem eller inte.Finansministerns inställning till den nyliberalaekonomiska teorin, som faktiskt är inskriven i EU:sgrundlag, framgick av föregående interpellationsde-batt. Det gäller bestämmelserna i osv. Jag kantänka mig att vi i all vänskaplighetkommer att kunna säga till EU-länderna att vi barainte kan arbeta efter den teorin längre. Vi måste också använda detmonetära instrumentet, som man t.ex. gör i , föratt kunna överbrygga och satsa och på det sättet skapafull sysselsättning och generera verkligt välstånd ivåra länder. Det är uppenbart att den modell vi arbe-tar efter i EU inte fungerar.Det kommer såvitt jag förstår en stor utbild-ningsdrive från regeringens sida när det gäller infor-mation om euro och om valutaunionen. Vi skall alltsånu verkligen diskutera detta. Jag konstaterar till minglädje att också vi som är kritiska kommer att fåpengar för att skapa ett väl underbyggt faktamaterial -naturligtvis vinklat utifrån vår synpunkt - i den dis-kussionen.Har finansministern någonting att säga mig här?Hur kommer man att se till att det verkligen blir enordentlig information också om det vi har diskuterathär ? Man vet ännu inte vad som händer med detio miljarder som vi nu får till statskassan om vi skullegå med i valutaunionen. Vi kan självfallet inte säganågonting säkert om det. Även om artikeln kanske ärmissvisande finns det de som påstår att avgiften skullefördubblas just på grund av valutaunionen. Vi blirtvingade att avstå från de inkomsterna.Kommer finansminister att se till att detta materi-al, som jag förstår i hög grad utarbetas av UD, verkli-gen ger en saklig information om frågetecknen? Vikan aldrig vara säkra på hur det blir i framtiden.Sedan vill jag också gärna att finansministern änen gång förtydligar. Såvitt jag förstår är det fastslagetatt banken får tillbaka pengar också om vi skall varamed i valutaunionen. Då har vi alltså ingen möjlighetatt själva bestämma hur de skall användas. De kanlika väl användas i någon sorts allmän bankverksam-het. Har jag tolkat det rätt? Eller kan medlagstiftning besluta att överskottet skall gå tillbaka tillstatskassan ungefär som förut?Det viktigaste, som jag tror att vi är överens omoch som verkligen gör mig optimistisk, är att Sverigeskall visa en självkänsla här. Vi skall visa vad vi harkommit fram till - vår erfarenhet av att leva i ett landsom har beundrats över hela världen. Det har varitjämlikhet, full sysselsättning och en blandekonomisom har fungerat under årtionden.Vi har prövat en nyliberal ekonomisk modell.Den har varit förödande och skapat en långtidsarbets-löshet som vi inte har sett . Vi förbehål-ler oss rätten att i vårt självständiga land pröva andraekonomiska teorier. Vi skall naturligtvis i öppenhetoch vänskaplighet tala om vad vi tänker göra, menSverige är ett självständigt land också när det gällerEMU. Vi bestämmer själva vad som skall gälla vårtland för vårt lands bästa. Det skall självfallet inte skepå något annat lands bekostnad.Anf. 26 Finansminister ():Herr talman! Först vill jag kommentera frågan omhur det blir om skulle gå med i valutaunioneni framtiden. Frågan gällde om vi, om vi t.o.m. fårtillbaka mera än vad vi får från , kanföra in pengarna i statsbudgeten eller inte. Såvitt jagkänner till är det möjligt att vi fattar ett sådant beslut.Dispositionen av vinsten, den del som så att sägatillfaller , kan vi alltså själva bestämma över.Även på den punkten tror jag att vi kan känna osslugnade.När det gäller informationsaktiviteter vill jagskilja på två sorters aktiviteter. Den ena gäller någotsom vi aviserar i vårpropositionen. Det handlar om attmed statliga medel lämna en strikt saklig informationom de praktiska konsekvenserna av att en ny storvaluta etableras i vår närhet som även kommer attpåverka . Den kommer framför allt att rikta sigtill svenska konsumenter och till de mindre företagen,som inte har lika stora resurser som de större företa-gen att själva tränga in i dessa frågor. Det är alltsåingenting annat än en saklig upplysning om den nyasituation som uppstår när euron skapas.Den kommer ju att få vissa praktiska konsekvenserockså hos oss.En helt annan sak är den opinionsbildning somskall bedrivas framöver. Där har folk naturligtvisfrihet att agera både för och emot ett svenskt delta-gande i valutaunionen. Jag förutser att det kommer attbedrivas en omfattande opinionsbildning, och ävennaturligtvis vanlig information, under kommanderiksdagsperiod. Några skattemedel skall enligt minmening inte gå till de opinionsbildande verksamheter-na vare sig för eller emot. Det får partier och andragrupperingar själva svara för.Slutligen delar jag uppfattningatt vi skall känna en ökad självkänsla för att det nugår bättre för . Vi har fått ordning på statensfinanser. Vår ekonomi stärks. Sysselsättningen ökaroch arbetslösheten går ned.Vi kan också se en mätare på detta genom ränteut-vecklingen. Räntorna i har halverats under degångna tre fyra åren. Jämfört med andra länder, somju har legat under , har skillnaden blivit mind-re och mindre. Jag kan konstatera att den svenskaräntan nu är nere på dansk nivå. Vi hartidigare legat högt över.Det har ju kunnat sägas att andra länder, ävenDanmark i någon mån, lånar sin trovärdighet frånvalutaunionen. I fall sker detta genom har en växelkursanknytning. Det har inte vi. Detvi åstadkommer i genom lägre räntor gör vihelt och hållet av egen kraft. Vi lånar inte trovärdighetfrån någon stark ekonomi i vår närhet. Det vi haråstadkommit är alltså i sig ett tecken på framgångar iden ekonomiska politiken. Visst innebär det att jag,liksom , har en ökad självkänslainför den positiva utveckling som pågår.Anf. 27 ():Herr talman! I likhet med jag att det är en hel del lugnande besked somfinansministern ger. Men jag har en liten fundering. Itraktaten finns det vissa bestämmelser om att ECB:sråd kan fatta beslut som blir automatiskt verkande förSveriges del. Det rör sig t.ex. om den typ av beslutsom handlar om ECB:s eget kapital.Sedan skulle jag vilja understryka det som fi-nansministern säger om ränteutvecklingen och kro-nans läge i förhållande till EMU-länderna. Jagkan konstatera att de olyckskorpar som har framförtatt skulle bestraffas om vi står utanför EMUså här långt har haft fel. Och sannolikheten för att depå litet sikt kommer att få ännu mer fel är ganska stor.Anf. 28 ():Herr talman! Jag tror faktiskt att vi har anledningatt vara stolta och att agera med självkänsla i EU. Jagtror att det är så vi vinner respekt - inte genom ensorts ängslig anpassning och genom att försöka tareda på vad de andra möjligtvis vill att vi skall göra.Det handlar om att med självkänsla visa vad vi hargjort men också om att visa vår historia; hur vi fak-tiskt har skapat ett mycket gott samhälle med en an-nan ekonomisk teori. Jag undrar om vi inte så små-ningom kommer att bli väldigt överens om det också.När det sedan gäller den här upplysningskampan-jen som det står om i vårpropositionen, de20 miljonerna som alltså skall gå till att utbilda folknär det gäller euron, tror jag också att vi kan varaöverens om detta: Även om man försöker att varasaklig måste man alltid göra ett urval. Man kan aldrigta upp alla detaljer. Om man då är fast besluten att viunder överskådlig tid skall stanna utanför den härvalutaunionen informerar man antagligen på ett någotannorlunda sätt än om man tror att det bara är entidsfråga och säger: Just nu skall vi inte gå med, menså småningom kommer vi säkert att göra det.Då vill jag ställa min sista fråga: Ämnar finans-ministern se till att den här informationskampanjenverkligen visar de fördelar som det innebär för nä-ringslivet i och för privatpersoner att ha enegen valuta? Då är det inte bara valutan det handlarom. Det innebär att vi har en självständighet i landetnär det gäller att besluta och inte behöver traska pa-trull med de andra länderna. Kommer det också medså att vi kan stärkas i vår tro - de av oss som har den- att vi klarar oss mycket bra utan valutaunionen?Anf. 29 Finansminister ():Herr talman! Bortsett från de instämmande delar-na i inlägg fanns det en fråga somjag är litet osäker på den exakta innebörden i. Menjag tolkar det som att den gällde hur beslut om höjdkapitalandel fattas i den europeiska centralbanken.Jag måste erkänna att jag inte kan ge ett säkert svar påden frågan. Det är möjligt att det är det allmännarådet, som hänvisade till. Men jagskall inte stå här i talarstolen och säga att det är såeftersom jag inte är säker på detta. Jag föredrar att gåtillbaka och granska den här saken och återkomma tillBengt-Ola i annat sammanhang med det säkrasvaret på frågan.Sedan vill jag säga något till informationskampanjen, informationsinsatsen. Detär naturligtvis en grannlaga uppgift att så långt möj-ligt vara objektiv i det här sammanhanget. Det måstevara strävan. Uppgiften är helt enkelt att upplysa iförsta hand enskilda konsumenter och mindre företagom den praktiska innebörden av att det etableras enny stor valuta i vår närhet som inte gäller i ,alltså i en situation där den svenska kronan finns kvar.Det finns speciella hanteringsproblem som en hel delmänniskor behöver lära sig mer om. Det är det viskall använda pengarna till.En annan sak är att göra en bedömning av hur långtid detta varar. Är det så att eventuellt går in ivalutaunionen är det ju en fråga för poli-tiskt beslutsfattande. Enligt regeringens uppfattningskall detta avgöras av svenska folket i val eller folk-omröstning. Hur lång en period kan varaär omöjligt att uttala sig om.Själva poängen med informationskampanjen ärdock att just upplysa om förhållandena i ett läge därSverige står utanför valutaunionen. Det gäller atthantera euron trots att det är en främmande valuta.Det är det som uppgiften går ut på.Anf. 30 ():Herr talman! Det är säkert en viktig sektor för in-formation. Men om jag har uppfattat konstitutionsut-skottets skrivningar rätt, skrivningarna i vårproposi-tionen, så skall det också kunna bedrivas opinionsbil-dande verksamhet eller information omkring eftersom det är många politiskabeslut som skall fattas i ämnet innan vi är färdiga medden här frågan.Anf. 31 Finansminister ():Herr talman! Jag har inte tagit del av konstitu-tionsutskottets skrivningar. Däremot kan jag försäkraatt det är regeringens bestämda avsikt att pengarnaskall användas för strikt saklig information och ing-enting annat. Opinionsbildande verksamhet skall intebestridas med skattebetalarnas medel. Det är förvissoen viktig verksamhet. Men den måste finansierasgenom att partier, organisationer och andra intressen-ter står för kostnaderna.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:250 omUnescos kulturkonferensAnf. 32 Kulturminister ():Herr talman! har mot bakgrund avden avslutade om kulturoch utveckling frågat mig om jag avser att verka föratt målsättning enligt det till konferensenföreslagna handlingsprogrammet om att avsätta minst1 % av BNP till nationella kultursatsningar följs iSverige.Ewa har vidare frågat mig på vilket sättjag avser att följa rekommendation om en-procentsmålet.Slutligen har hon frågat mig om jag avser att verkaför att ekonomiska förstärkningar till konstnärer före-slås i tilläggsbudgeten.I likhet med är jag mycket glad överdet förtroende som visades när vi fick arran-gera om kultur och utveckling.Konferensen slog mycket väl ut, reaktionerna fråntillresta delegater har till stor del varit positiva, ochmånga stimulerande seminarier och samtal har ägtrum.Som framgår av den handlingsplan som antogs avkonferensen rekommenderas medlemsstaterna att"sträva efter att bibehålla eller öka de nationella in-vesteringarna i kulturell utveckling och att, där såbedöms lämpligt, avdela en viss procent av regering-ens budget till detta ändamål, i överensstämmelsemed övergripande utvecklingsmål, prioriteringar ochplaner". Någon låsning vid ett specifikt procenttaleller till bruttonationalprodukten finns således inte.För svenskt vidkommande är det dock viktigt attfortsätta att upprätthålla en hög ambitionsnivå i kul-turpolitiken. Totalt har också medlen till kulturområ-det ökat med under inne-varande mandatperiod från 4,18 miljarder /95 till . Till detta kan läggas de medel som fördelastill studieförbunden inom folkbildningens område omca . Sammantaget överstigersatsningarna av den totala statsbudgeten.När det gäller de ekonomiska förstärkningarna tillkonstnärerna aviserar regeringen i en särskild propo-sition om konstnärernas villkor att den återkommer ibudgetpropositionen med förslag om ökningar avkonstnärsstödet och medel till nya stödformer. Sats-ningarna inom konstnärsområdet har ökat med ca 32miljoner kronor , och ytterligare 34 miljonerkronor kommer att föreslås i budgetpropositionen förår 1999, sammanlagt alltså nästan 66 miljoner kronortill åtgärder för att permanent förbättra villkoren förkonstnärerna. Därutöver kommer 35 miljoner kronoratt fördelas till tidsbegränsade insatser för bl.a. för-söksverksamheter inom Arbetsmarknadsdepartemen-tets ansvarsområde.