prot · GL0982 · 1998-03-18 00:00:00 — Det kan ta ett tiotal år till, och då är vi mycketlångt efter omvärlden. Detta är djupt beklagligt.Fru talman! Jag skulle vilja säga bara en sak till iden här omgången. Vi har också att debattera studi-estödssystemet. Jag skall beröra bara en sak, och detär tidpunkten. Det har från tid till annan sagts att detskall komma ett nytt studiestödssystem. Det sistabudet, lämnat här i kammaren av utbildningsministerni en interpellationsdebatt med bl.a. mig själv, är attdet skall komma i så god tid att det kan träda i kraft år2000.Bara någon vecka senare läser man i tidningarnaatt CSN, som sköter studiestödssystemet, säger attdetta under nuvarande omständigheter är fullständigtotänkbart. Ett av skälen till att man inte kan göra detär att man har fullt upp med att klara alla de da-torproblem som finns inför millenniumskiftet. Detfinns inga förutsättningar för att införa ett nytt studi-estödssystem då. Jag frågar mig då: Hur länge skallstudenterna i vänta på att få ett relevant studi-estödssystem?Den ena utredningen efter den andra har genom-förts, och den ena fördröjningen efter den andra harskett. får regeringen ta sitt ansvar, sättaned foten och lägga fram ett förslag till studiestöds-system som är relevant för studenterna. Om ni inte gördet, kommer vi att få en situation där väldigt mångapå grund av brister i det nuvarande studiestödssyste-met inte vågar påbörja sina studier.Det här är allvarligt och oroväckande. Det finnsanledning att rikta stark kritik mot utbildningsminis-tern på den här punkten. Vi hade förväntat oss att ettsådant här förslag skulle ha varit framme redan idagsläget. Det har inte kommit. Jag vill rikta frågantill : När kommer det nyastudiestödssystemet? När kan det vara i kraft? Närkan vi lova att studenterna får ett system som är välfungerande och som de uppfattar som bra?Jag har själv ett förslag som jag tycker skulle varaalldeles ypperligt. Man behöver inte utreda så förtviv-lat mycket. Man kunde åka ned till och tittapå det system som med stor framgång introduceradesdär . Det är kanske inte till alladelar fullt kopierbart i det svenska samhället, men detär det i väldigt många avseenden. Det är också bråt-tom.Anf. 84 ():Fru talman! Vi märkte att vi höll påatt hamna på efterkälken när det gällde den högreutbildningen i . Högskolan byggdes ut för litet.Alltför få människor hade möjlighet att skaffa sighögskoleutbildning, och allför få hade möjlighet attkomma ut i näringslivet och arbetslivet med en hög-skoleutbildning bakom sig. Det är därför som det ärså viktigt att vi nu genomför en oerhört stor utbygg-nad av den högre utbildningen i och samtidigtser till att lägga grunden för att kunna utbilda på långtfler platser i landet än tidigare, med en riktigt kvalifi-cerad och forskningsanknuten undervisning.Jag tror att det är ett mycket stort framsteg för attutbildnings- och kunskapssamhället skall bli riktigtframgångsrikt. Jag tycker att det visas av hur de somför kritiserade det här så häftigt nu ärbland de första att ställa sig i hyllningskören och sägaatt det är rätt. Det är en riktig satsning som görs när vinu ser till att få mer av kvalificerad och forskningsan-knuten utbildning runt om i landet.Men det behövs en kvalitetsreform i detsvenska högskoleväsendet. Det måste bygga på någraolika delar.För det första måste det innebära en satsning påmer forskning vid varje högskola. Därför är det vik-tigt att bygga ut denna forskning i hög takt och att setill att den får hög kvalitet.Det behövs för det andra fler lärare med forskar-utbildning. Det är därför viktigt att har tagitbeslut om en ny forskarutbildning.Det behövs för det tredje rätt att examinera vidvarje högskola sedan man där kvalificerat sig ochblivit godkänd av för det. Det ärdärför viktigt att man vid de olika högskolorna får nyavetenskapsområden som ger rätt till examination iforskarutbildningen.Det behövs för det fjärde en kvalificeringstrappasom stimulerar högskolorna att utveckla sigvidare och kvalificera sig mer i forskningen, så tilldelas mer bidrag genom uppnådd kvalifice-ring.Centerpartiet vill också utveckla högskolorna ge-nom att se till att på samma sätt som vi lät några hög-skolor gå före och utveckla sig till universitet borde vinu också låta högskolor gå före för att bli profilhög-skolor på sina speciella områden. För det behövsförstärkta resurser och ytterligare möjligheter i fors-karutbildningen.Det är ett sätt att se till att man skall kunna bli enriktig spjutspets på sitt område och fungera mycketkvalificerat och utvecklingsinriktat på några områden.Man skall inte behöva satsa på att bli ett brett uni-versitet för att få de möjligheter som universiteten har. Däremot skall man ha kvalificerat sig för det.Det är det som ligger bakom vårt förslag om profil-högskolor. Ett exempel är somborde kunna utvecklas på det sättet.En annan viktig reform för att nu gå vidare och setill att vi verkligen lyfter landet när det gäller denhögre utbildningen är distansutbildningen. Därförtycker vi att det var riktigt att nu se till det blev flerhögskoleplatser med distansutbildning. Men vi villockså där gå vidare genom att se till att få utveckla enförändring av resurstilldelningssystemet för högsko-lorna så att det verkligen betalar sig att satsa på di-stansutbildning.Därför måste det finnas särskilda möjligheter tillresurser för de högskolor och de utbildningsanordnaresom satsar på distansutbildning. Det behövs också nyakonkurrerande organisationer när det gäller di-stansutbildningen. Jag tror att det är bra att man fårutveckla distansutbildningen vid de högskolor ochuniversitet som finns. Men jag tror också att det be-hövs nya organisationer som får utveckla ny pedago-gik anpassad för den teknik som finns. Ett exempelkan vara den verksamhet som finns vid i . Ett annat exempel kan vara openuniversity. Det är den typ av nya organisationer somjag tror måste växa fram.Skall vi på det här sättet kunna se till att den högreutbildningen verkligen blir möjlig för många männi-skor i landet måste vi också få andra möjligheter attfinansiera vidareutbildning för den enskilde. Har mankommit ut i arbetsliv och blivit beroende av inkomsterdärför att man naturligtvis också har en försörjnings-börda måste det finnas möjligheter att ekonomisktklara av vidareutbildning.Det är därför som vi i har utvecklatförslaget om utbildningskonton eller kompetensför-säkring. Det innebär att den enskilde sätter av pengarsom ett sparande för framtida utbildning samtidigtsom också arbetsgivaren sätter av pengar. Staten gördär en insats i första hand genom att ge skattelindring.Jag tycker att det är intressant och inspirerande attse det som New Labour gör i i dag.Där satsar man just på den formen av möjligheter förenskilda att vidareutbilda sig. Jag tycker att det ärsynd att inte motsvarande insatser görs i en moderni-sering här i . För del tycker viatt det är viktigt och att det är bråttom. Det är en vik-tig del i byggandet av ett kunskapssamhälle somverkligen ger människor dessa möjligheter.Det gäller också att vi utvecklar studiestödet förstudenterna i högskolan. Där har vi i Centerpartietkrävt att det skall ske genom att systemet görs om såatt blir en höjd bidragsdel. Det är inte rimligt att manskall behöva belåna sig så oerhört högt för framtidenoch ställa sig i så stor skuld att det tynger en för restenav livet i så hög grad. Därför behövs en förändring avstudiestödet. Vi har också sagt att vi inte vill ha detförslag lade fram om lånetakvid . Den delen tar vi avstånd från.Detta är några av de delar som vi i Centerpartietvill se genomförda för att vi skall kunna bygga ettkunskapssamhälle i med livslångt lärande ochmycket hög kvalitet. Med det vill jag yrka bifall till ibetänkande UbU12 reservation 6 under mom. 20 ochi betänkande UbU14 reservation 3 under mom. 2.Anf. 85 ():Fru talman! Vi har haft en utbildningsdebattsom har tangerat en allmänpolitisk debatt och enallmän utbildningsdebatt. Jag kommer mer att kon-centrera mig på de reservation som har tillde tre betänkanden som vi nu debatterar.Låt mig först i inledningen säga att högre utbild-ning och forskning är en strategisk fråga för Sverige.Vi ser tyvärr att vi inte kan tillgodose näringsli-vets behov av personer med högre utbildning ochforskningserfarenhet. Jag tycker inte att det är trevligtatt se hur den svenska läkemedelsindustrin får lov attetablera sig utomlands på grund av att vi inte hartillräckligt med kompetent personal som kan arbeta iindustrin inom gränser.Det är en rad olika delar som behöver förbättrasför att vi skall få en bättre situation. Det vi i Folkpar-tiet har tagit upp i en reservation är lärarförsörjning-en. Vi anser att frågor om kvalitet och kvalitetsut-veckling måste ställas inte minst inom grundutbild-ningen eftersom antalet studenter ökat i en tidigarealdrig skådad takt.Enligt uppgift kommer högskolan att behöva ca3 000 nya lärare under den kommande fyraårsperio-den. Därtill kommer stora pensionsavgångar. Dess-utom behöver industri, administration och andra ar-betsgivare personer med den här kompetensen. Vis-serligen fattade ett beslut om attöka antalet examinerade doktorer under de två kom-mande treårsperioderna, men det kommer inte atträcka.Därför vill vi på olika sätt säkra basen. Där ser visom en väg att använda invandrade akademiker. Manbrukar säga att vi i har världens mest välut-bildade lokalvårdare. Här finns en resurs att ta av. Viskulle också kunna spara lärarkraft i högskolan genomatt flytta över basåret till komvux så att basåret skerinom den kommunala vuxenutbildningen.Andra frågor som vi tar upp är handikappanpass-ningen av våra universitet och högskolor. Jag har idenna talarstol mest talat om sociala frågor. Jag kän-ner att det är oerhört viktigt att alla elever och ungamänniskor oavsett handikapp har en möjlighet tilltillträde till universitet och högskolor. Så är inte falleti dag. Detta borde kunna gå att ordna.En annan sak som vi tar upp och som vi har tagitupp i många vändor är kårobligatoriet. Man kan tyckaatt det inte är en så jättestor fråga. Men för oss libera-ler och folkpartister är det en principiellt väldigt vik-tig fråga. Det gäller principen om föreningsfrihet. Detär en av de grundläggande fri- och rättigheterna enligtregeringsformen. Den är ett skydd mot att genomtvång tillhöra politisk sammanslutning, trossamfund,förening, rörelse eller annan sammanslutning.Vi tycker därför att det är grundlagsstridigt attstudenter tvingas tillhöra en studentkår, nation ellerfakultetsförening som villkor för att få studera. Moti-vet när man fattade beslut om att kårobliga-toriet skulle bibehållas var att det var praktiska förde-lar med det som övervägde de principiella skälen. Dettycker inte vi i . Vi tycker precis tvärtom.Sedan några ord om uppdragsutbildningen. Kun-skap skulle kunna vara en bra exportvara för Sverige,t.ex. säljer utbildningöver hela världen för så där en 8-9 miljarder svenskakronor . är också framgångsrikt här.Vi noterar att regeringen , efter det attmotionen väcktes, kom ut med en förordning om attuniversitet och högskolor kunde åta sig uppdragsut-bildning inom EU, men inte i andra delar av världen.Vi i tycker att man kan lägga ansvaret föruppdragsundervisning i länder utanför EU på uni-versitet och högskolor. Men krävs ett regeringsbe-slut.Sedan har vi studiestödsfrågan. När jag nämnerstudiestödet hemma exploderar våra fyra ungdomar.Det är nu endast den yngste som studerar. Då och dåkommenterar han det hela: Det är tur att ni har så brainkomster, pappa och mamma. På det sättet har jagkunnat välja fritt när jag har velat vara Erasmusstu-dent och när jag velat studera hemma. Men hade niinte haft de där slantarna i plånböckerna, då hade intejag klarat att läsa i eller i Delft.Trots att denne unge man har sökt pengar ,kom nämligen besluten om studiebidrag så sent atthan hade måst tacka nej till platsen för att inte finan-sieringen var klar. Det var många som stod i kö tillutbildningarna. Hade vi inte haft pengar hade han fåttavstå helt. Detta tycker jag är fel. Det är en jämställd-hetsfråga att ungdomarna skall få veta vilkenekonomi det handlar om. De skall inte behöva låna avföräldrar, syskon eller andra för att klara sig i väntanpå beslutet.När den här unge mannen studerade utomlandsfick jag också personligen en hel del erfarenhet av attförsöka nå . Precis somRune nämnde, har vi väntat och väntat. Det ärnegativt för studenterna. Men det är också negativt förden personal som arbetar på CSN. Det kan inta varaen bra arbetsmiljö där man ständigt får höra att maninte är anträffbar på telefon och lyssna till alla argaunga människor och deras föräldrar.Under tiden vi väntar och väntar vore det bra omregeringen kunde ta fasta på våra förslag och detnytänkande som finns kring studiemedlen. Vi anser attfördelningen mellan lån och studiestöd bör ligga runt50-50 och att studenterna skall kunna göra medvetnaval när det gäller lånen.Vi har föreslagit att man skall ha ett kompetens-och utbildningskonto för det livslånga lärandet. Detpåminner litet om det som upp här. Man skall ha ett pensions- och utveck-lingssparande med avdragsrätt, som ökas med från etthalvt till ett basbelopp . Under livet skall mankunna ta ut pengar från systemet för utbildning ellerstart av eget företag. Det skall man göra när man är iåldern . Ålderspensionen skulle då minskasmed motsvarande belopp, men man skall också kunnaåterställa nivån om man vill göra inbetalningar ochkompensera för uttagen.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 5 i UbU12 och till reservation 6 under mom. 3 iUbU14. Givetvis står vi bakom alla reservationer därFolkpartiet finns med, men vi vill värna om kamma-rens tid och minska antalet voteringar.Anf. 86 ():Fru talman! Också jag skall hålla mig strikt till detbetänkandet handlar om. Jag skall börja med studi-estödet, som jag tycker är den kanske mest angelägnafrågan för väldigt många.Vänsterpartiet har påtalat att det nyaaviserade studiestödet borde ha samordnats med denkraftiga utbyggnaden av antalet utbildningsplatser,både inom och den högre utbildningen.Vi har också pekat på den uppenbara risken för attmånga som deltar i kommer att tvingasavbryta sina studier om de inte får behålla sinasärskilda utbildningsbidrag längre än . Vi avsattepengar för detta i vår budgetmotion i höstas.Nu verkar det glädjande nog som att statsministernoch regeringen också har insett att de här problemenfinns. Vi hoppas nu att det kommer att avsättas pengarför detta ändamål i vårpropositionen. Det vore jätte-roligt för alla deltagare i . Men jagundrar om de också kommer att få möjlighet att läsaäven en fjärde termin med särskilt utbildningsbidrag.Nu är det oerhört viktigt att regeringen är tydlig isina budskap. Den hittillsvarande bristen på framför-hållning har skapat mycket osäkerhet och otrygghethos många, speciellt bland deltagare.Jag har besökt många grupper under de senaste måna-derna, och jag blir glad och rörd över den glädje ochoptimism som deltagarna känner inför studierna ochden självkänsla som studierna ger dem.Men det finns ett orosmoment - man är orolig förhur man skall klara ekonomin . Det gällerframför allt kvinnorna, speciellt de som är ensamstå-ende. De och deras lärare kan berätta att väldigtmycket av energi har gått åt för att bekymra sig förden framtida försörjningen. Mycket tid och energispills också på ideliga kontakter med CSN. På CSNhar man också varit mycket oklar i sin information ombl.a. återbetalning av tidigare studieskulder.Det är mycket viktigt att vi löser problemet medden höga belastningen på CSN, och det bör görasskyndsamt. Handläggningstiderna är på tok för långa.CSN måste få tillräckliga anslag för att kunna utförasitt uppdrag. Även för CSN:s del är det bråttom meddet nya studiefinansieringssystemet. Det faktum attdet finns så många slags studiestöd har gjort attsituationen har blivit ohållbar. Det är de enskildastudenterna som blir lidande. Jag har fått många för-tvivlade brev från studenter som tvingas låna pengarfrån kompisar, föräldrar och släktingar för att kunnaöverleva, därför att beskeden och pengarna kommerså sent. Detta är inte rimligt, och jag tror att det kanförstärka den sociala snedrekryteringen till studier.Vi väntar alltså med spänning och undran på detnya studiestödssystemet, och vi har kommit allt längrei våra egna funderingar kring detta. Det är viktigt attdetta blir en fråga inför valet - hur skall ett sådant härsystem utformas? Vi är beredda att lägga fram ett egetförslag . Vi vill se en trappstegsformationmed väsentligt ökade bidragsdelar. Även vi har talatom fördelningen 50-50 om man läser på högskola. Ettsådant system som vi funderar på blir både rättvistoch lättadministrerat.Vi tror också att det kommer att ge goda rekryte-ringseffekter. Det är ju mycket bättre att studenternafår bidragen i början av livet, när man studerar, än attbidragsdelen flyttas till dess de är fyllda och intehar möjlighet att betala tillbaka studieskulderna, somdå avskrivs. Vi är angelägna om att utformningen avdet nya studiestödssystemet skall bidra till att motver-ka den sociala snedrekryteringen.Jag vill så säga litet grand om studenternas rätts-säkerhet. Enligt min mening är frågor som rör studen-ternas rättssäkerhet alltför viktiga för att riksdagenskall invänta resultatet av den verksamhet som nu planerar. Rätten för en student somblivit underkänd att genomgå nya prov bör inte längrelämnas oreglerad. Det oklara rättsläget i fråga omlokala föreskrifter som lärosäten meddelat utan atthänvisa till något bemyndigande kan inte få bestå.Högskoleförordningen bör uttryckligen bemyndigahögskolorna att meddela föreskrifter på vissa områ-den.Utskottsmajoritetens hållning i frågor som gällerstudenternas rättssäkerhet är alldeles för passiv. Det-samma gäller rådgivning till studenterna. Enligt ut-skottsmajoriteten finns det inte underlag för en be-dömning av huruvida föreskrifterna är otillräckliga.Jag vet att det finns brister här. Jag hoppas och vill attutskottet medverkar till att ta fram en sådan här be-dömning.När jag pratar om studenterna, deras rättssäkerhetoch deras situation vill jag också betona vikten av attsjuka studenter får stöd för att återgå till sina studier.Det är lika angeläget att sjuka studenter snabbt kanåtergå till studier som att förvärvsarbetande kan åter-gå till sitt arbete. De utbildningsansvariga borde ta enbetydligt mer aktiv del i rehabiliteringen av de som ärsjuka.Synen på studenterna måste ändras. De har bliviten grupp som nästan känner utanförskap. Det är ocksåen grupp som har fått sin standard sänkt och sinamöjligheter kraftigt minskade under de senare åren.Lagstiftningen måste förändras.Frågor som kräver ett snabbt svar är dels den omden framtida studiefinansieringen, så att vi verkligenvet vad som händer, kan ha framförhållning och pla-nera. Men det är också frågan om bostadssituationen.Vi har ett otroligt högt hyresläge för studentbostäder-na.Detta gäller också föräldraförsäkringen, rehabili-teringen vid sjukdom, som jag pratade om, och ar-betsskadeförsäkringen.Till sist vill jag säga att också harmotionerat om att det är viktigt att öka antalet stude-rande på C- och D-nivåer. Vi tror att detta kan höraihop med en satsning på distansutbildning. Resurstill-delningssystemet är utformat på det sättet att det blirolönsamt för högskolorna att erbjuda många platserpå C- och D-nivå, speciellt på de enstaka kurserna.Vänsterpartiet tycker att frågan om hur man skaparincitament för högskolorna att öka antalet utbild-ningsplatser på C- och D-nivå borde utredas.Jag har en reservation som gäller dramapeda-gogutbildningen på några av våra folkhögskolor. Viskulle vilja ha en utredning om att göra dramapeda-gogutbildningen vid en folkhögskola till en högsko-leutbildning.Man pratar mycket om det vidgade språkbegrep-pet i skolan. Man pratar om musiken, dansen ochbilden och om det icke-verbala språkets betydelse förkommunikationsförmågan. Då är det viktigt att detfinns människor som har de här kunskaperna. Det hardramapedagogerna, och det råder brist på dramapeda-goger. Folkhögskolan har en mycket god tradition närdet gäller denna utbildning. Utbildningen håller enhög kvalitet, och lärarna är duktiga och engagerade.Folkhögskolemiljön är också lämplig för denna typ avutbildning.Dessutom tror jag att dramapedagogerna ocksåskulle kunna vara en lämplig rekryteringsbas för vissatyper av lärare på om de skulle få tillgo-doräkna sig vissa delar av den tidigare genomgångnadramapedagogutbildningen.Med detta vill jag yrka bifall till reservation 4 un-der mom. 11 och 32 i UbU12, till reservation 5 undermom. 16 i UbU13 samt till reservation 4 under mom.2 i UbU14.Anf. 87 ():Fru talman! Jag skall precis som föregående talarehålla mig till de motioner som vi har lämnat in, ochvälja några av motioner som berör någraav de litet mer övergripande frågorna.En motion gäller hur resursfördelningen till un-dervisning och forskning sker via statsbudgeten. Efteravregleringen och decentraliseringen av ansvaret uttill universitet och högskolor slipper vi den gamladetaljstyrning som fanns i det förra tilldelningssyste-met. Då tog man i stort sett hänsyn till varje enskildelev och lärare när man beräknade underlaget föranslagen.Nu har vi i stället hamnat i ett läge där vi använderuppgifter om antalet undervisningsplatser i olikagrupper av ämnen vid en högskola. Detta blir under-lag för beräkningen av anslaget storlek i statsbudge-ten.Anslaget går sedan som en klumpsumma till uni-versitetet och fördelas på vetenskapsområden. I denmån det finns fakulteter inom vetenskapsområdetfördelas pengarna vidare till fakulteterna. Fakulteternabeslutar sedan i sin tur hur fördelningen sker på deolika institutionerna inom fakulteten. På institutions-nivå kan man fatta beslut om fördelningen på olikaavdelningar, och inom avdelningarna kan man slutli-gen fatta beslut om hur mycket pengar som skall gåtill olika kurser.Detta är alltså en lång beslutskedja med mycketstor frihet. Det som har hänt vet man inte så mycketom. Systemet är inte genomlyst. Vi i seren nackdel med systemet när det gäller den fortsattaplaneringen, utbildningspolitiken som förs här i riks-dagen och hur vi skall hantera budgetprocessen. Manborde veta litet mer om frågan hur medlen används.Stämmer det med de intentioner som ursprungligenfanns i budgeten?Vi i föreslår att man gör en under-sökning av hur fördelningsflödet ser ut, och vi tror attundersökningen bäst görs av revisorer.En annan fråga av litet mer genomgripande bety-delse har jag tagit upp här i riksdagen.Regeringen har ännu inte vidtagit några som helståtgärder för att lösa problemet. Det gäller den dåligarörligheten bland lärare och forskare vid svenskauniversitet. är unikt när det gäller trögheten isystemet. Lärare och forskare är ofta kvar livet ut pådet universitet eller den högskola där de började.Detta är naturligtvis inte bra vare sig för återväxten -möjligheten för unga forskare och lärare att komma ini systemet - eller för möjligheten för kvinnor attkomma in.Miljöpartiet har föreslagit att man i allt större ut-sträckning skall ha visstidsförordnade tjänster, elleranställningar som det heter numera, både för lektoreroch för professorer. Tyvärr har det kommit förslagfrån regeringen som faktiskt går åt rakt motsatt håll.Det gäller t.ex. förslaget att lektorer som har skaffatsig professorskompetens skall kunna ansöka om att blianställda som professorer. eller högsko-lan kan då anställa dem som sådana. Detta bidrarnaturligtvis till en ökad tröghet. Tendensen att viljaflytta till ett annat ställe blir ju ännu mindre hos dehär lärarna.Jag skall också ta upp en annan fråga. En stor delav svensk forskning binds numera upp i EU:s olikaforskningsprogram. Det handlar om . Villkoren är sådana att den som fårett anslag inom ett forskningsprogram från EU skallbetala ungefär lika mycket från svensk sida som mot-prestation. Detta betyder alltså att pengar i storleks-ordningen skall anslås från olikaanslagsbeviljande myndigheter för att stötta denforskning som sker inom EU:s program.