prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — generationer byggde det härlandet. Min generation får inte bli den som sålde det.Det finns de som säger att vi i Vänstern inte stårpall när det blåser. Men när det gäller att säga nej tillsänkt a-kassa handlar det om rättvisa, om att stå fastvid de löften man gett i valet. Förra gången gick vi iVänstern till val med förslag om iskattehöjningar. Det sade vi för att sanera den offent-liga ekonomin. Vad blev resultatet? Där håller välCarl med mig? Det blev 67 miljarder iskattehöjningar. Det blåste inte medvind när vi sadedet i valet men vi fick rätt. Under den här periodenhar vi gått Socialdemokraterna till mötes och stöttdetta med höjd fastighetsskatt. Det har inte precisblåst medvind i den frågan heller. Det vet jag som ärfrån . Men vi i Vänstern har stått pall, ocksånär det blåste från Bildt den där dagen på torget. Menregeringen vek sig. Jag måste, herr talman, säga attjag nästan känner mig som han på , han som stod surrad till rors och glömdeskvar ombord.Nåväl, nu har vi också gått i land. Vi motsätter ossinte sänkt fastighetsskatt om sänkningen kan finansie-ras på ett vettigt sätt. Men som statsministern ochskatteministern så har påpekat är intesänkt fastighetsskatt den fördelningspolitiskt mestmotiverade skattesänkningen. Sänkningen med tvåtiondelar löser ju inte krisårgångarnas problem ochundanröjer inte hotet om kraftigt höjda hyror. Skulleman sedan komma tillbaka med en finansiering sominnebär att man drar ned på bostadsstödet, ja, då blirdet direkt dåligt.Herr talman! Från denna talarstol behöver jag inteberätta vad alla vet. Det gäller vården. Också vi somär friska vet hur vården mår. God och nära vård fårinte bli verklighet bara för dem som sett på Skär-gårdsdoktorn i TV men så håller det faktiskt på att bli.Då har det gått snett. Och vad lär man på lärarlösalektioner? Jag vet inte det men eleverna lär veta. Se-dan har vi äldreomsorgen. Vi som besöker våra näravet vilka resurser som finns och vilka som inte finns.Somliga säger då: Tillbaka med Bildt och borgar-na! Men, herr talman, den modellen är ju redan prö-vad och förkastad. I resten av kvartetten som spräng-des finns det inte mycket nytt, om ens något, för attmöta framtidens utmaningar. Där finns just ingentingför att främja jämställdhet och kvinnorna som kraft iekonomin - bortsett från förslaget om skatteavdragför hemtjänster, som de tror skall ge 100 000 nyajobb. Det skall tydligen bli den stora sektorn i svenskekonomi. Det finns ingenting för att driva på en mil-jöomställning av produktion och konsumtion. Det härär dåligt!Herr talman och ni som lyssnar i denna kammare!En rimlig del, och detta vet vi alla, är principen ettproblem, en lösning. har en annan me-tod: Alla problem kan botas med en medicin - den blåpatentmedicinen, som är bra både mot gikt och hjärt-besvär. För är skattesänkningar i grun-den inte ett medel. För är skattesänk-ningar ett mål i sig, eller hur, ? Det ärväl alltid bra med skattesänkningar, oavsett hur depåverkar sysselsättningen? Det är ju den moderataprincipen.För är det målet så viktigt att de ärvilliga att skära så hårt i utgifterna att många med småinkomster förlorar väldigt mycket. Det gäller särskiltkvinnorna. Att föreslår det är en sak menjag måste fråga och : Har niverkligen gett upp både socialliberalismen och jäm-ställdheten bara för att vara sams med m? Ni brukarsäga att ni vill förbättra vården, omsorgen och skolanoch tala om det glömda , om eget rum i lång-vården osv. Det är ingen ände på alla vackra paroller.Men vilka pengar vill ni satsa?Herr talman! Varför förlorade en halvmiljon jobb ? Blev det så på grund avModeraternas misstag? Ja, men naturligtvis inte en-bart därför. Var orsaken i stället Socialdemokraternasförsyndelser? Ja, men naturligtvis inte bara det. Vardet alla politikers fel - det var väl det sade - när det gäller inflationen, devalveringenoch överhettningen? Ja, vi bär nog alla vårt ansvar,även vi i Vänstern. Ingen är nog helt skuldfri.Men vi politiker skall inte klä oss i säck och askatotalt. Allt elände är vårt fel och allt gott tack vareoss. Det är inte så. Glöm inte marknaden, fallskärms-folket, yuppisarna, alla ekonomer som hade råd att getill dem som har råd, yuppisarna som spelade Mono-pol med riktiga pengar, köpte och sålde till varandra: det får du, det får jag. Det är kanske de människorna som bär enstörre skuld än vi politiker. Kanske är det självamarknaden - varför inte ta ordet själv kapitalismensom system - som ger kriser. Den är inte krisfri. Rå-kar den bli en kris är det inte alldeles säkert att det ärpolitikernas fel.Att förstå orsakerna gör inte att man självklart harnågon lösning. Det är kanske dags för oss politikererkänna att inte någon av oss har den stora lösningen.Det finns ingen stor ratt här i borta i någonkorridor som man kan vrida åt höger eller åt vänster,och så ordnar sig jobben automatiskt. Det finns ingensådan ratt. när man läser moderata och folk-partiförslag får man intrycket att de tror att det finnsen sådan stor ratt. Om man rör den blir det 300 000nya jobb. Man skulle kunna tro att det var represen-tanter för något gammalt sovjetsamhälle där politikerstyr och dirigerar så blir det 200 000, 300 000 eller400 000 nya jobb. Det är inte så ekonomin fungerar.Även om det inte finns något helt säkert recept för flerjobb finns det några nödvändiga ingredienser. Tre avdem kan sammanfattas i orden: betala, bygga ochdela. Betala för välfärden, satsa på vård, omsorg ochskola, låt bli att låna till konsumtion. Man kan låna tillinvesteringar, men det är en annan sak. Sedan kan vibetala tillbaka till långivarna men också till skattebe-talarna. Enkelt uttryckt: Höj skatten när vi måste, sänkden när vi kan. Det är en väldigt enkel och lättbegrip-lig princip.För vänsterprofilen bestäms inte av höjden påskatten. Den bestäms av hur man tar ut den - efterbärkraft eller på annat sätt. Vänsterprofilen syns omman vill och vågar ta striden med makten, med demsom styr över kassavalven och fonderna, och detoavsett om de sitter i börspalats eller Bryssel.Herr talman! Det är dags att sätta en politik för ar-bete i främsta rummet, att börja bygga landet. För ilängden är det bara arbete, arbetade timmar som intebetalas genom skatter som bestämmer hur mångaskattebetalda timmar vi kan ha och som avgör vilkenvälfärd vi kan ha.Så vad behöver är fler arbetade timmar,, delade timmar. Fler timmar och ökadproduktivitet gör oss ekonomiskt starkare. Kortarearbetstid pressar ned arbetslösheten.För att nå det här målet måste vi vara beredda attdela rättvisare så att det finns en vettig efterfrågan.Det här är ingen avancerad socialistisk teori. Dettasade också svenska socialliberala ekonomer som KnutWicksell, och runt sekletsförsta decennier. Det är dags att vi politiker vid sek-lets slut åter börjar förstå vad varje ICA-handlare vet:butiken kräver kunder.Då är det klokt att inte i EMU-anpassningensnamn koncentrera alla pengar på att nå en bruttoskuldom av BNP eller på målet att varaskuldfri . Därför säger vi i Vänstern: Satsa 60miljarder fram på kampen för jobben.Därför säger : Ge kommunerna ett ökat fi-nansiellt utrymme på för, somHamilton sade, vi måste vara beredda att möta nästalågkonjunktur med en stark ekonomi. Det är en starkekonomi när fler människor är i arbete. Det är det somavgör om vi klarar nästa lågkonjunktur.Gör en röd skatteväxling för rättvisans och job-bens skull. Sänk skatten på låga inkomster och förmindre företag. Det är rätt. Men höj då skatten till30 % för dem som tjänar mer än i månaden.Det är många här i salen som gör det, ni har råd. Höjskatten till EU-nivån för börsbolagen. Låt oss ivart fall behålla värnskatten till dess att också de somtjänar litet kan få en liten skattesänkning.Det kan inte vara en vettig fördelningspolitik attslopa värnskatten och ge en skattesänkning på drygt8 till dem som tjänar mer än i måna-den, som de som tjänar mindre än 19 000 krinte får en enda krona i sänkt skatt. Det är inget bra!Gå vidare och gör en skatteväxling, sänk skattenmed 4 miljarder för tjänsteföretagen och låt de mindreföretagen slippa sjuklöneperioden. Det är kanske detenskilt viktigaste förslaget för att öka lusten att nyan-ställa i de mindre företagen.Satsa på utbildning och kompetenshöjning förökad produktivitet och . Inrättaframtidsfonder och ge skatteavdrag för de företag somlåter sina anställda utbilda sig. Det är en framtids-satsning som ger möjlighet för nya grupper att fåfotfäste på arbetsmarknaden.Se till att miljöanpassa produktion och konsum-tion. Låt energiomställningen bli en satsning för nyajobb. Låt skatterna fungera som styrinstrument ochgör en grön skatteväxling: höjd skatt på det som ska-dar miljön och sänkt skatt på arbete. Trygga riskkapi-talförsörjningen och låt AP-fonderna investera friare.Se till att trygga en rimlig finansiering för byggsek-torn så att vi åter kan få fart på byggmotorn. Satsa påen lågräntepolitik.I reservation 5 i betänkandet kräver vi just detta.Men vi var ensamma i utskottet att föreslå en lågrän-tepolitik. Det var fel att prata om det, sade man iutskottet, tyst på er. återställde äntligenBäckström - det var inte jag utan min namne borta iRiksbanken - reporäntan till . Det var en braåtgärd, en direkt stimulans för folkhushållet på 2-3miljarder. Det är den direkta effekten. Men varför vari Vänstern så ensamma om att våga säga det somborde sägas?Herr talman! Det är dags att besluta om skattelätt-nader för de avtalsparter som vågar gå före och kortanormalarbetstiden. I och har manredan i parlamenten lagt fast en plan . Det som är möjligt och riktigt där är likamöjligt och riktigt här. Det är dags att inleda proces-sen för kortare arbetstid.Detta är några av de beslut som vi kan fatta här iriksdagen för att få fart på jobben. Därför yrkar jagbifall till reservationerna 3 och 29.Om vi i beslutar om en sådan här politikdå ökar rättvisan och det skapas bättre förutsättningarför fler jobb. Men de avgörande besluten kommer attfattas ute på arbetsplatserna, direkt av det svenskafolket. När väljarna känner att de kan lita på sinavalda politiker då vågar de satsa . När detfinns ett tryggt välfärdssamhälle då vågar svenskafamiljer och löntagare möta framtidens utmaningar.Det är det här som vi i Vänstern kallar den produktivarättvisan.Herr talman! har möjlighet att möta ettnytt århundrade med tillförsikt. Det är dags för rättvi-sa och jobb.I detta anförande instämde , , , , och (alla v).Anf. 9 BO () replik:Herr talman! Det framförde varmer en rapsodi i rött än ett traditionellt anförande. Jagskall nöja mig med att kommentera hans synpunkternär det gäller skatterna.Det finns två huvudsakliga skäl till att sänka skat-ten. Det ena skälet, som är lika viktigt som det andra,är att människor är överbeskattade. Låg- och medel-inkomsttagare betalar av sin samlade ar-betsersättning i skatt. Det innebär att de blir beroendeav att politiker här i och ute i kommuneroch landsting klarar alla de uppgifter de tar på sig.Erfarenheten är den att de gör inte det. Vi betalarvärldens högsta skatt men har inte världens bästavälfärd. Det innebär att det är bättre att sänka skatter-na och se till att vanliga människor normalt klarar sigpå sin lön och reservera de offentliga insatserna tilldet som måste skötas offentligt.Det andra skälet är också att skapa förutsättningarför fler jobb och bättre tillväxt, minska snedvridning-ar. Alla skatter snedvrider. Ju högre skattesatser,desto mer snedvridningar. Vissa skatter snedvridermer än andra i ett samhällsekonomiskt perspektiv.Det är ett av skälen till att man skall avvisa tankenpå ännu högre marginalskatt, som om - jag nämner det bara som ett exempel. Detleder till att många svenskar efter sin utbildning iSverige kommer att bli ännu mer intresserade av attarbeta någon annanstans där man har lägre marginal-skatter.Det för mig fram till ett tredje skäl för att sänkaskatten, och det har samband med de bägge andraskälen. I den internationaliserade värld som vi lever ihar vi noterat att skattereglerna gör att Storas ochEnsos huvudkontor ligger i , vilket vi på flerasätt förlorar på. Men den måstesänka skatterna för utländska höginkomsttagare för attde skall kunna arbeta i . Man tar bort förmö-genhetsskatten för miljardärer och låter pensionärerbetala sådan skatt. Det är vad den svenska regeringenägnar sig åt. De som råkar illa ut i ett sådant perspek-tiv är de som har normala inkomster och som inte ärflyttbara. Därför måste man också sänka skatten.Anf. 10 () replik:Herr talman! tror att om man barasänker skatten, så blir det fler jobb. Det är sant, omdet var allt som hände i ekonomin. Men om manfinansierar skattesänkningen antingen med lån ellermed nedskärningar, då händer saker i ekonomin ochdå är inte allt annat lika.Om jag får en skattesänkning och ser attmin sociala försäkring blir sämre och jag själv fårbetala min sjukdom och arbetslöshet, jag får sämrestöd av samhället och högre avgifter, då måste jagspara mer. Det blir ingen ökad efterfrågan i ekonomingenom skattesänkningar. Det blir kanske t.o.m. ennegativ effekt, en åtstramande effekt på efterfrågan,därför att människor blir så rädda och försiktiga att deslutar att efterfråga.Vi genomförde skattesänkningar i samband medskattereformen, men efterfrågan sjönk. ,det finns mig veterligen ingen ekonom som hävdar attdet finns ett rakt samband mellan skattesänkningaroch mer sysselsättning. , - kända forskare som vi båda tvåkänner till - avvisar teorin om det raka sambandetmellan sänkt skatt och ökad sysselsättning. Ökadsysselsättning får man vid ökad efterfrågan, men sänktskatt ger inte det.Er teori går ut på att det är bättre att dela orättvistpå en tårta än rättvist på en bakelse. Men er politikger inga tårtor. Den ger på sin höjd knäckebröd.Anf. 11 BO () replik:Herr talman! Från rapsodi i rött till matlagningsre-cept. Det är inte så att det bara är skattesänkningarsom hjälper. Det krävs flera åtgärder, avregleringaroch mycket annat. Men frågade omskälet till varför vi vill sänka skatten. Det är att män-niskor är alltför beroende av politiker . De bordebli mer självständiga och mindre bidragsberoende.Det innebär att det är bra att växla lägre skatt motmindre behov av bidrag och subventioner. Det är braför människorna och det är bra för ekonomin.Det finns också snedvridningar, och de bör undvi-kas. , som finns här i kammaren , harvarit tvungen att acceptera den som anse fördelningspolitiskt mycket sneda effektenav att ta bort förmögenhetsskatten för miljardärer.Man tänker sig att lägga fram förslag om skattesänk-ningar för utländska höginkomsttagare. Det visar påsnedvridningar som måste hanteras.Som jag sade ser jag också ett behov av att tänkapå vanliga människor. I ett högskattesamhälle är detannars de som får bära hela skattebördan. Då blir detskatt efter flyttkraft snarare än skatt efter bärkraft.Vi kan hålla på att tvista fram och tillbaka om ex-perter hit och dit. Jag har många tungt vägande syn-punkter från ett antal Uppsalaekonomer. Jag kanockså hänvisa till Lundaekonomer. Men jag noterarfrämst de OECD-ekonomer som har gått igenomfrågan om arbetslöshetsutveckling och arbetsmark-nadspolitik i . De har konstaterat att det krävssammanslagna åtgärder, bl.a. sänkta skatter på arbete ikombination med flexibilitet på arbetsmarknaden. Sådet är inte en sak som krävs, det är många saker sommåste göras. efterlyste ju skälet försänkt skatt.Jag inser ju väl att , liksom ErikÅsbrink, gillar hög skatt. Ni vill bestämma åt männi-skorna. Vi tycker att de i första hand skall bestämmasjälva och att vi skall ge dem det som de inte kanklara själva, nämligen en god sjukvård och det har juregeringen misslyckats med.Anf. 12 () replik:Herr talman! Det finns en stor ideologisk skillnad,det är alldeles riktigt. För den som har mycket pengarär det bra med en stor frihet utan några politiker somstyr. De klarar sig själva och är sig själva nog. Fördem som har litet pengar är det alltid ett stöd att vetaatt vi har en bra skola, mycket billig barnomsorg,kostnadsfri sjukvård. Man behöver inte köpa tilläggs-försäkringar. Det ger frihet för den som har litet. Vihar en skild syn på demokrati och välfärdspolitiken.Ni vill inte sänka skatten i första hand för att ökasysselsättningen utan för att få genomslag för er ideo-logiska syn att få bort den typ av välfärdssamhällesom vi byggt upp i . Det är därför som ni är såensamma i politiken.Ni säger att ni har lärt er att sänka skatterna på etträttvisare sätt än . Men på finansieringssidan meden kostnad på 60 miljarder slår det illa. Kvinnordrabbas oerhört hårt av era nedskärningar. Det kanjag förstå, för ni har aldrig varit bra på det där medjämställdhetspolitik. Ni har kanske inte heller varitbra på många andra saker, men i fråga om jämställd-hetspolitik är ni särskilt svaga.Det är viktigt att få fart på jobben, där har ni rätt.Sänkt skatt på arbete är bra, men det skall finansierasgenom en bra fördelningspolitik. Det är en parallellprocess att ge hushållen mera pengar och öka syssel-sättningen. Det går att genomföra. harangett både ett recept och ett politiskt program fördet. Det är inget fel med recept. skall vi bara lagatill dem.Anf. 13 () replik:Herr talman! Att lyssna på får migatt tänka på en person i Fänrik sägner som heterKulneff. skriver att han älskade och hanslog ihjäl med samma varma själ. Det är det som LarsBäckström gör när han talar. tror jag nästan attdet pajasartade draget tar överhanden litet och döljeratt det kanske finns en allvarligare sida under.Lars , ni vänstersocialister talade omkapitalismens kris som ett stort hotoch ett stort problem. glömde ni bort attockså planekonomin hade sina kriser. Det var ju denmotsatsställningen som ni talade om. vet vi attplanekonomin har havererat helt och hållet. Visst harmarknadsekonomin sina konjunktursvängningar, mendet innebär att man får gardera sig för dessa. därför som jag talade så mycket om marginaleroch kravet på stabilitet, inte bara vid en enda tidpunktutan under en följd av år, såsom en förutsättning förfinanspolitiken och den ekonomiska politiken.Det är också kapitalismens och marknadsekono-mins kris som gör att namne sänkerräntan. Det är egendomligt att här höra olika talaretillgodogöra sig räntesänkningarna som något gott.Men tänk på att anledningen till räntesänkningen är jukrisen i . Det är en kris i . Anta att denkrisen sprider sig till och , då kommervi att få superlåga räntor här. Men är det bra? Vi harvant oss vid att det är så enkelt som att när räntan gårned, då går det bra i . Vi måste också tänka påvarför räntan går ned. går räntan ned därför att detär kris på annat håll. Men realräntan, den går inte ned.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag får tacka för de vänliga orden.Carl B påminner kanske mer om . Han vill säkert gott, men det är alltid samma stan-dardrecept: avreglering och skattesänkning. Men manmåste variera med konjunkturerna. Det vore nog kloktav att tänka på det.Vad som är ännu värre än att tala med lätt ton äratt tala med torr ton och ägna sig åt politiskt pajaseri.När man i torr ton säger att socialdemokraterna bärdet fulla ansvaret för att 500 000 personer går utanarbete, då är det politiskt pajaseri. När man säger för en politik som garanterar 300 000 nya jobb,är det ett exempel på en extrem tro på social ingenjör-skonst i politiken, och det är en form av politisktpajaseri. Det finns inte minsta underlag för det somman säger. När man talar om att vill satsa mer pengarför att få en bättre skola utan att anvisa en enda kronaoch - som vill - vill höja lärar-nas löner, då är det ett politiskt torrt pajaseri. Mankan inte höja lärarlönerna utan att ge mer pengar tillskolan. Det är den dyraste åtgärd som man kan vidta iskolan.När ni talar om alla satsningar på vården och skallsamregera med , som vill skära ned påvården, då är det torrt politiskt pajaseri och falskspel.Detta, , bör ni rätta till. En gång taladeni om socialliberalism och jämställdhet.Anf. 15 () replik:Herr talman! Vi kan naturligtvis gå igenom figu-rerna i Fänrik sägner, och det finns några kvar,men jag skall avstå från att nämna den som just nuföll mig i tankarna.Arvet kan jag säkert få återkomma till när jag harhört och tala.Men låt mig väldigt tydligt säga att de 300 000nya jobben är inget löfte, utan det är en sedvanliguppskattning med en normal tillväxttakt för Sverigeoch med en normalt fungerande arbetsmarknad genomde åtgärder som bl.a. föreslår. Om vi hardetta och vi har på oss är det inte fråga omnågon planekonomi när man säger att 300 000 nyajobb bör ligga inom räckhåll.Det är litet egendomligt, nästan ett skämt, att somliberal bli beskylld för social ingenjörskonst och pla-nekonomiskt tänkande av och Väns-terpartiet.Anf. 16 () replik:Herr talman! Det kan väl bero på att vissa politi-ker förmår att förnya sig, vissa kanske också i nyariktningar. Kanske ni hemfaller åt politisk populism idesperata försök att vinna röster. Ni vill ge intryck avatt ni har en politik för 300 000 nya jobb, som nisedan säger inte är något löfte eller ens en målsätt-ning, utan en beräkning av vad som skulle kunnahända vid en normal utveckling i landet. Men en poli-tisk debatt förlorar ju nästan sin mening om man sägeratt man gör en beräkning av vad som händer om detär normalt. Jo, jo, men då behöver man ju inte politi-ker. Då kan vi ersätta politiker med fackekonomer,och det kanske är det problem som har.Men, , ni har sagt att det är social-demokraternas fel att vi har förlorat 500 000 nyajobb. Det är vad ni har sagt i er debattartikel, somCarl säkert har läst. Var det inte politisktpajaseri att hävda något sådant?Nej, jobben försvann huvudsakligen under denborgerliga regeringstiden. Litet ansvar borde ni hatagit. Det är mycket värre att med torr röst ägna sig åtlågvattenmärken i politiken än att med lätt röst göraen seriös analys.Folkpartiet liberalerna, vad vill ni göra för jäm-ställdheten? Det finns möjlighet att redovisa det iandra inlägg här. Vad vill ni göra för vårdens skull?Ni skall ju regera ihop med . Det kanskeblir som förra gången när var statssek-reterare, att får igenom skattesänkningaroch de andra får säga nej till de nedskärningar somModeraterna föreslår. Då blir det återigen detta stats-finansiella moras.Moraset var inte bara ert fel. Men ni hjälpte till att skapa det stats-finansiella träsket, som vi i Vänstern faktiskt har fåttta ett stort huvudansvar för att hjälpa till att rätta till.Nej, , det är bättre att presentera enpolitik som håller än att presentera löften.Anf. 17 ():Herr talman! I går besökte jag De arbetslösas hus iSundsvall, där jag samtalade med de arbetslösa undernågra timmar. Det var en ganska typisk bild jag fickav dagens . Där satt den arbetslöse byggnads-arbetaren som hade tröttnat på raden av, som hankände det, meningslösa arbetsmarknadspolitiska åt-gärder. planerar han att starta ett bageri och bliföretagare, "för något vettigt måste man ju företa sig",sade han. Där satt också det arbetslösa vårdbiträdet,som var tveksamt till att gå tillbaka till det underbe-talda slitet, om det nu skulle bli tillfälle att göra dettill sommaren. Där satt många, många fler.Vad som slog mig under vårt samtal var två saker.För det första var de fullständigt eniga i att denmagra nedgången i den öppna arbetslösheten, som vinu upplever, är ihålig - inte långsiktig och hållbar. Devar säkra på att den öppna arbetslösheten kommer attstiga igen , kanske redan till hös-ten. De trodde definitivt inte på regeringens prognosatt arbetslösheten skall komma ned till år 2000eller . Det löftet uppfattar de som valfläsk ochingenting annat.För det andra har skattehöjningarna för lågin-komsttagarna slagit väldigt hårt mot dem själva och mot demde känner som har små eller inga marginaler. Särskiltorättvisa upplever de att egenavgifterna är, för de slårju framför allt mot låginkomsttagarna. Höginkomstta-garna kommer billigare undan på grund av att de harhögre marginalskatt och avdraget därför blir värt mer.De får ju göra avdrag för egenavgifterna i inkomst-skatten.