prot · GL09114 · 1998-05-28 00:00:00 — Det samlade paket med åtgärder som manfunderar på mot utgår jag från nu också kom-mer att gälla . Vad det konkreta utfallet blirfår vi vänta med till.HyrornaAnf. 50 ():Herr talman! Jag är litet osäker på om jag skallställa frågan till statsministern, skatteministern ellerinrikesministern. Det handlar om hyrorna i det bo-stadsområde som jag själv bor i. Vi har just fått be-sked om att det inte kommer att bli någon hyressänk-ning. Det har varit en del spekulationer om det. Manskall komma ihåg att hyrorna i allmännyttan i Göte-borg har ökat oerhört starkt i förhållan-de till den allmänna inkomstutvecklingen.Nu har hyresgästerna kunnat se på TV och läsa itidningarna om att ägare av villor i attraktiva områdenutanför och skall kunna få enskattesänkning med i storleksordningen imånaden.Då skulle jag gärna vilja att någon av de trenämnda ministrarna gav mig ett litet råd: Vad skalljag svara dem när de frågar mig hur riksdag och rege-ring kan bedriva en så oerhört orättvis fördelnings-politik att man sänker bostadskostnaderna starkt förägare, också rika ägare, av stora villor men inte görnågonting åt hyrorna?Anf. 51 Inrikesminister ():Herr talman! Först och främst skulle jag vilja sägaatt regeringens framgångsrika ekonomiska politik somhar lett till oerhört låga räntor, de lägsta , harbidragit till att även de hyresförhandlingar som harskett rätt ofta landat på oför-ändrade hyresnivåer. har vi sett exempel påsänkta hyresnivåer.När det sedan gäller den åtgärd som vi har kommitöverens om med och som refererade, sänkningen av fastighetsskatten, ärdet så att det är parterna på hyresmarknaden som skallförhandla om hyrorna. Jag har noterat att det finns ettantal allmännyttiga företag som har sagt att detta skallfå genomslagskraft på hyrorna. Det tycker jag är rättnaturligt, eftersom man också motiverar förändringaruppåt på motsvarande sätt. Jag tror att det kommer attfå genomslag, men det är parterna på hyresmarknadensom skall förhandla.Det hade naturligtvis varit bra om också Vänster-partiet hade ställt upp så att vi hade fått en full effektpå krisårgångarna när detta diskuterades i bostadsut-skottet. Med det förslag som ni var beredda att anslutaer till skulle endast två tredjedelar av krisårgångarnavara hjälpta, en tredjedel skulle stå utanför.Anf. 52 ():Herr talman! Jag måste medge att jag blir ganskaupprörd över svar. Det var faktisktVänsterpartiet som tillsammans med regeringen gjor-de upp om den större delen av budgetsaneringen. av detta var en höjning av fastighetsskatten. Detvar inte vårt förslag. Motvilligt gick vi med på höj-ningen av fastighetsskatten för att klara det stora bud-getunderskottet.Vi lade fram nya förslag i bostadsutskottet och påandra sätt tydligt talade om att vi är beredda att göraansvarsfulla förändringar inom skattepolitik och bo-stadspolitik, så att man i första hand ser till att detkommer hyresgästerna till godo. Vi hade förslag somvar billigare än de som ni nu har gjort upp med Cen-terpartiet om och som hade en fördelningspolitisktlångt riktigare inriktning. Sedan anklagar ni tydligenoss för att på något märkligt sätt ha tvingat er till enuppgörelse med om att åstadkommamycket stora sänkningar av skatten för de allra rikastei det här samhället, ovanpå de stora skattesänkningarsom höginkomsttagare dessutom skall få . Jagtycker att det är upprörande.Anf. 53 Inrikesminister ():Herr talman! Faktum, , är att ni la-de fram förslag som anslöt sig till den borgerligaoppositionens förslag i bostadsutskottet och sominnebar att endast två tredjedelar av krisårgångarnaskulle bli hjälpta. En tredjedel skulle inte bli hjälptavid infasningen av fastighetsskatten. Vårt förslag omatt trappa av räntebidragen i långsammare takt skullehjälpa alla krisårgångarna. Det är fakta.Ni fick också ett förslag om att göra ytterligare förkrisårgångarna, men ni försatte er i en situation där niskulle hämta hem förslagen både från den borgerligaoppositionen och från oss. Det var en helt omöjligtsituation. Därför skulle ni ha valt sida, men ni hadeinte förmågan att göra det.Anf. 54 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Innan vi går vidare vill jag meddela, för den hän-delse kammarens ärade ledamöter inte känner till det,att systemet med följdfrågor från andra ledamöterenligt ett beslut i talmanskonferensen har upphört attexistera.FöretagshälsovårdenAnf. 55 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet om något som kanske är av något mindre dignitetän EMU och fastighetsskatt men som icke destomindre är viktigt för alla dem som får jobb. Detgår ju bra för . Det gäller företagshälsovårdenoch vad som händer med den framöver.Det fina i har varit att vi har haft en före-tagshälsovård som arbetat mycket med förebyggandearbete och skyddsingenjörer som har sett till att vi harhaft en god arbetsmiljö och en god arbetsorganisation.Men min erfarenhet har varit attdetta har urholkats kraftigt. Vi har fått en försämringav företagshälsovården och i stora delar en förvand-ling till sjukstuga eller till att man snarare koncentre-rar sig på undersökning av nyanställda i stället. Dethar varit en utredning om detta som presenteradesrelativt nyligen.Mot bakgrund av det vill jag fråga statsrådet omhon avser att ta några initiativ till att stärka företags-hälsovården och se till att vi återigen i får enföretagshälsovård av bra kvalitet som arbetar före-byggande för att stärka skyddet på arbetsplatserna.Anf. 56 Statsrådet ():Herr talman! Tyvärr är det så, , attden här frågan har ansvar för. Jagkan den därför inte i detalj. Däremot vet jag att det ären departementspromemoria ute på remiss, och jagvet att anser att den här frågan ärväldigt viktig. Vi skall bevaka den och naturligtvis setill att det skall fungera bra . Jag tar medmig frågan till min kollega på Arbetsmarknadsdepar-tementet.PropositionsavlämnandetAnf. 57 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.En av regeringens viktigaste uppgifter är att lämna braförslag till i form av väl genomarbetadepropositioner. Det är också viktigt att förslagen kom-mer i utsatt tid. För frågade jagstatsministern angående de många försenade proposi-tionerna, men tyvärr måste jag återkomma i dettaärende.Det verkar inte som om regeringen har förstått vil-ken skadlig osäkerhet som skapas för nä-ringsliv när regeringen aviserar förslag som intekommer. I den plan som gav ut ijanuari förutskickades att 44 propositioner skullelämnas . I själva verket kom bara 17. Manmåste fråga sig om det råder oenighet inom regering-en eller varför man annars väljer att riskera att minskaarbetstillfällena i vårt land.Jag vill då fråga: Är statsministern beredd att göranågot för att minska den osäkerhet som regeringen harskapat, eller måste vi byta regering för att få nya jobbi näringslivet?Anf. 58 Statsminister ():Herr talman! Det var litet svårt att förstå poängen ifrågan, måste jag säga. Om det var någon särskildproposition som Fremling tänkte på kanske den i såfall skall pekas ut. Men det faktum att regeringen intedrabbar med 44 propositioner utan i stället17 tror jag inte påverkar sysselsättningen i svensktnäringsliv.Vi hade däremot en regering sompåverkade sysselsättningen. Det var den mest kompe-tenta som detta land någonsin skådat, för att användaden regeringschefens omdöme. Det var nog snararehandlingarnas art och inte antalet propositioner somavgjorde utfallet i näringslivet.Nu är investeringsklimatet gott. är räntorna lå-ga. Då kan man nog levamed att det blir litet färre propositioner från regering-en.Anf. 59 ():Herr talman! Det finns många exempel som visaratt mitt resonemang inte bara är teoretiskt. Jag kannämna ett. Regeringen avsåg att lägga fram ett förslagden om bemanningskostnader inom sjöfarten.Förslaget har inte kommit, och riskerar attförlora många sjöfartsjobb.Riksdagens kammarkansli har presenterat siffrorsom visar att regeringen har blivit allt sämre på attfölja sina egna tidsplaner. Antalet propositioner somplanerades men inte alls lämnades ,och var 12, 23 respektive34. Antalet propositioner som faktiskt lämnades i tidvar 61, 35 respektive 23. Båda kurvorna pekar såledeskraftigt åt fel håll.Jag vidhåller att denna osäkerhet ger negativa sig-naler till näringslivet. Dessutom skapas svårigheterför myndigheter som skall skriva föreskrifter. Kon-kurrensen blir bristfällig och färre jobb skapas i Sve-rige än om regeringen kunde planera bättre.Anf. 60 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att svenskt näringsliv ser attdet just nu går litet lättare. Det kan man nog noteraom man tittar på detaljhandeln, och man kan se det iantalet nya jobb. Man kan se det i den fantastiskainvestering som GM gjorde - apropå diskussionen ominvesteringsklimatet här i kammaren för några måna-der sedan. Man kan se det på att vi har lägre ränta ändanskar och norrmän och att vi snart är ifatt tyskarna.Allt detta är vad företagsklimat handlar om. Omsedan en och annan proposition inte lämnas skallvi rätta till det. Det skall vi inte nonchalera. Men jagundrar, , om inte detta sätt att dravåldsamma växlar på just det faktum att propositionerkommer för sent är ett uttryck för att det trots allt stårganska bra till i , när man får använda det somexempel på att företagsklimatet är dåligt.Vi skall inte bara lägga fram propositioner ifortsättningen. Jag hoppas också att vi skall bibehålladen typ av politik som har gett jobb och framtids-tro i landet igen.Den ekonomiska politikenAnf. 61 (m):Herr talman! Enligt ett TT-referat ytt-rade statsminister bl.a. följande: Bildtsutspel att ta bort hela fastighetsskatten, insikten om attvi är en minoritetsregering och den våldsamt upp-skruvade atmosfären var anledningen till den härkompromissen. Kompromissen var den som avsåg attsänka fastighetsskatten från till , ochGöran ansåg sig vilja undvika en auktion påytterligare sänkningar.Insikten om att Socialdemokraterna har en minori-tetsregering är i och för sig bra om än kanske någotsent påkommen. I en ganska uppskruvad atmosfär kanman dessutom säga, herr talman, att medBildt i spetsen och andra partier bl.a. har krävt enverklig vårdgaranti tillbaka och lägre inkomstskatterför låg- och medelinkomsttagare, och således intebara som Socialdemokraterna vill sänkt skatt för ut-ländska experter och sänkt förmögenhetsskatt förinhemska miljardärer.Min fråga är nu: Är statsministern, för att ommöjligt återvinna några förlorade socialdemokratiskaröster detta valår, inte villig att söka tillmötesgå någraav dessa oppositionens och opinionens krav?Anf. 62 Statsminister ():Herr talman! är en av våra bästavalarbetare, och det har jag tyckt . Om han fickhålla på här i kammaren och räkna upp allting somModeraterna föreslår skulle man snart sluta i det tota-la budgetmoraset. Här var det lägre inkomstskatt, merpengar till vården och lägre fastighetsskatt.Visst kan man lova det, om man inte tror att manskall få regera. Men gör man regeringspolitik av det,, hamnar man i stigandeinflation, högre räntor, konkurser och förlorade jobb.Det är vi ur nu i . Vi tänker faktiskt från rege-ringens sida hålla fast vid den hårda politiken, efter-som vi vet att det bäst gagnar vanligt folk.Att Högern aldrig har haft några svårigheter medatt köra sönder offentliga finanser vet vi. Ni har alltidvarit motståndare till den offentliga sektorn och väl-färdspolitiken. Men när det gäller att stå här i kamma-ren och försöka slå blå dunster i ögonen på någon attdetta skulle vara en politik som kan samla en majori-tet, vet att om man frågar i valmanskå-ren är Högern isolerad. Möjligen kan den locka Folk-partiet och att ställa upp här ikammaren, och det tycker jag är trist.Anf. 63 (m):Herr talman! Det är faktiskt somslår röda dunster i folkets öron genom att påstå att vihar fått fler jobb. Vi hade färre jobb än vad vinågonsin har haft i det här landet. Vi har en för lågtillväxt. Vi har en för liten skattebas därför att männi-skor inte i tillräcklig grad är i sysselsättning för attkunna betala skatter. Det vet lika brasom jag.Min första fråga var mer motiverad av de reträttersom den socialdemokratiska regeringen under GöranPerssons minoritetsledning har tvingats till och för-modligen kommer att tvingas till innan vi har settvaldagen randas.Anf. 64 Statsminister ():Herr talman! Jag hoppas att kammaren noteradeatt det var sysselsättningssiffror som HenrikJärrel använde. Utifrån dem kanske han kan få stödför sin synpunkt. Men det är 1998 , Järrel. Det ärett nytt år, och utvecklingen går snabbt åt rätt håll.Mot bakgrund av de aktuella siffrorna, den situationsom vi just nu upplever, håller inte Järrels resone-mang.Visst har vi gjort reträtter. Det har vi gjort. Från500 % ränta till - det var ingen dålig reträtt,. Det var ingen dålig reträtt för dem medlån på villor, för dem som hade småföretag och fördem som planerade att göra investeringar.Visst har vi gjort reträtter, från arbetslöshettill . Det var ingen dålig reträtt för dem somville ha ett jobb.Visst har vi gjort reträtter, från hög inflation tilllåg.Visst har vi gjort reträtter, från 240 miljarder kro-nor i budgetunderskott till ett överskott på gott ochväl 10-20 miljarder.Så kan jag fortsätta att räkna upp de socialdemo-kratiska reträtterna, och folk kommer att begripa attdet handlar om att inte retirera från välfärdssamhälletutan att hävda grunderna för en gemensam trygg sek-tor för alla de människor som vet att om vi inte hållerihop blir det de svagaste som kommer i kläm. Från detta retirerar vi inte, . Påandra sidan står ni i högern relativt ensamma.Studerandes försörjning under sommarledighetenAnf. 65 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsminis-ter . Det är möjligt att även andra ministrar skallägna sig åt den, men det får regeringen själv avgöra.Min fråga gäller hur studerande försörjer sig undersommaren. Det finns ett ganska stort antal studerandesom har haft arbete. De har börjat en utbildning medtjänstledighet från arbetet, och som de harstuderat har de fått uppgifter om att företaget är ned-lagt och att det inte finns något att gå tillbaka till. Deär inte berättigade till a-kassa. De får inte studiemedelunder sommaren. De är på många ställen inte berätti-gade till socialbidrag, och sommarjobb av annat slagfinns inte att få tag i.Jag läste om detta problem i , och jag har även träffat på det i min egen bekant-skapskrets. Det här är alltså en Moment 22-situation.Hur de än bär sig åt finns det ingen som hjälper dematt klara av sommarmånaderna. Det handlar om kvin-nor som har försörjningsplikt för sina små barn, ochdet finns också andra som drabbas.Har utbildningsministern något svar på hur deskall klara sig och vad man kan tänkas göra åt situa-tionen? Det är nämligen rätt allvarligt för dem somdrabbas nu.Anf. 66 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag skall gärna svara på den merallmänna frågan. Frågan om regler för a-kassa liggerdäremot inte inom mitt ansvarsområde utan hör tillarbetsmarknadsministerns.Allmänt sett har studenter här i landet aldrig fåttstudiemedel , utan i allmänhet har deflesta studenter tagit jobb . Genomden lyckosamma utveckling som vi nu kan se på ar-betsmarknaden är det oerhört mycket lättare attfå jobb än vad det var och ännu mycketlättare än året innan. Studenterna har alltså nu lättareatt få sommarjobb, och det har alltid varit den väsent-ligaste försörjningen för studenter under sommarmå-naderna. Så förblir det också.Det är klart att det i vissa fall kan finnas svårighe-ter. Det är jag helt på det klara med. I de allra mestträngande fallen kan det naturligtvis bli fråga omsocialbidrag, men det gäller ju inte för det absolutaflertalet av de studerande, som alltså har möjlighet attskaffa sig jobb eller har andra möjligheter till för-sörjning under sommarmånaderna.Anf. 67 ():Herr talman! Jag tror att det här kan vara ett störreproblem än vad vi nu direkt kan se. Jag tror inte attungdomsstuderande har drabbats i så stor utsträckningsom de som genomgått första året på kunskapslyftetoch de som har haft en anställning och kommer attfortsätta med någonting annat. Dessa befinner sigalltså senare i livet och har kanske, som man har närman har kommit upp en bit i ålder, redan etablerat sigmed stora kostnader för bostad och annat. I jämförel-se med för bara studerar dessa istörre utsträckning vidare, kanske upp till eller ännu senare.Anf. 68 Utbildningsminister ():Herr talman! Självfallet har vi nu en ny situationgenom att fler äldre har börjat studera, inte minstinom ramen för . Men de som går ikunskapslyftet och fortsätter studera där får ju behållasin a-kassa - hela systemet är ju konstruerat på detsättet. Detta är den stora satsning som regeringen hargjort för att möjliggöra för arbetslösa att skaffa sig enbättre utbildning, i första hand en gymnasiekompe-tens. Genom beslutet att också ge utbildningsbidragför år två säkerställes möjligheterna för dessa arbets-lösa att gå vidare med sina studier, och försörjningenför dem är redan från början klar.Det finns naturligtvis även andra individer somstuderar på högskolan och för vilka det kan uppståsvårigheter. Men som sagt, i de allra flesta fall finnsmöjligheten att få jobb. I de fall där det visar sigmycket svårt blir det naturligtvis ytterst fråga omsocialbidrag.Miljöproblem i västerhavetAnf. 69 ():Herr talman! Jag önskar ställa min fråga till mil-jöminister den nya i är viansvariga för miljöplanering och kartering av mil-jöproblem. Vi arbetar mycket med vattenfrågorna ivästerhavet. Vi har mycket bekymmer med vikar ochfjordar, och det kommer också en del från somär bekymmersamt. Miljöministern känner säkert si-tuationen.Det överskuggande problemet är att vi inte tyckeratt vi har ett riktigt starkt nationellt intresse kringvästerhavet. Väldigt mycket kraft har gått åt till . Jag har ingen kritik mot det på något sätt, menvi känner att vi också behöver mer uppmärksamhet påvästerhavet.Hur ser miljöministern på detta?Anf. 70 Miljöminister ():Herr talman! Jag har försökt sätta mig in i bådeproblemen och möjligheterna när det gäller västerha-vet med syfte även att få uppmärksamhet på västerha-vets speciella problem. Jag har tidigare under vårenbesökt aktuella platser. Jag kommer också i början påaugusti att ha en speciell träff med föratt tillsammans med dem gå igenom situationen ochvad man kan göra åt de problem som finns.I det här fallet är det också bra att påminna om attvi tack vare det förbättrade ekonomiska läget harmöjlighet att öka de ekonomiska resurserna dels tillövervakning, dels till länsstyrelsernas miljötillsyn.Därför var det för mig och, förutsätter jag, också förandra väldigt glädjande att jag kunde föreslå en rejälökning av anslagen både till miljöövervakning och tilltillsyn, som naturligtvis kommer till del.Anf. 71 ():Herr talman! Statsministern har ett stort personligtengagemang i , och det uppskattar vi.Skulle vi möjligen kunna få miljöministerns uppmärk-samhet på västerhavet för att få litet balans i regering-en, skulle vi uppskatta det väldigt mycket.Anf. 72 Miljöminister ():Herr talman! Jag tror inte att vi skall ställa väster-havet och mot varandra, men jag garanteraratt jag kommer att fortsätta att engagera mig även ivästerhavet.Förenklade skatteregler för småföretagareAnf. 73 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet pratar om krångel och dumma regler i EU, menvi är ju inte heller i befriade från sådana, utandet finns också dumma inhemska regler. I början avdet här året aviserade regeringen att man skulle läggafram en proposition som handlade om förenkladeskatteregler för småföretagare och enskilda näringsid-kare. undrar jag: Varför kom inte denna proposi-tion?Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig börja med att hålla med IsaHalvarsson om att det även i finns regler sombehöver förenklas. Det är ett arbete som måste pågåbrett och kontinuerligt. har regeringen påen rad punkter lagt fram förslag om förenklingar. Försmåföretagens del har det inte minst handlat om heladet pensionsavdragssystem som har varit mycketkomplicerat och i vilket det har funnits stora osäker-heter. Regeringen har lagt fram en proposition somförenklar och gör det mer likformigt och rättvist mel-lan olika företagare.Vi har också samlat ett antal förenklingsförslagsom fanns i vårpropositionen. Förbättringar av skatte-kontot är ett sådant. Där finns också förslaget omförenklingar för enskilda näringsidkare.Det utredningsarbete som pågår riktar nu in sig påde allra minsta företagen. Utredarens frågeställning,som också har getts i ett tilläggsdirektiv,är: Går det att radikalt förenkla reglerna inte bara påskattesidan utan också på redovisningssidan för deminsta företagen? Dessa befinner sig ju ofta i service-sektorn, som är en expanderande sektor i framtiden.Jag förväntar mig att denna utredning inom kortkommer att kunna lägga fram förslag om väsentligaförenklingar för de minsta företagen.Anf. 75 ():Herr talman! Det har här och tidigare talats om attdet är tryck i olika frågor. Det är faktiskt ett väldigttryck i de här frågorna om förenklad redovisning ochförenklade deklarationer för just de mindre och en-skilda näringsidkarna. Därför var det synd att interegeringen orkade komma fram med en proposition ivår tillsammans med alla de andra som har kommit iveckan.Anf. 76 Statsrådet ():Herr talman! Att just den särskilda propositioneninte lades fram innebär inte att förslagen inte har lagtsfram till . Dem har ni fått i form av vårpro-position och särpropositioner. De har handlat om detsom jag beskrev. Det är dock viktigt att vi fortsätterarbetet för att göra livet enklare för de enskilda nä-ringsidkarna.I dag har enskilda näringsidkare ganska komplice-rade regler inte minst av en orsak: Under den förramandatperioden lade den dåvarande regeringen framett förslag som syftade till att göra reglerna för en-skilda näringsidkare så lika aktiebolagens som möj-ligt. Man fick ett antal möjligheter till periodiseringaroch annat som gjorde systemet väldigt krångligt. Nuhar detta varit i kraft , och det är dagsatt utvärdera det för att se om det verkligen var nöd-vändigt att gå så långt som att skapa dessa krångligamöjligheter som de flesta inte kan använda sig av.Detta tittar utredningen på.Jag hoppas att vi kan samarbeta med Folkpartietom att förenkla det här regelsystemet. Det skall ocksåvara stabila regelverk, som vi kan komma överens omöver blockgränserna i , så att de håller underlång tid.Anf. 77 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Tack! Därmed är frågestunden avslutad. Jag tack-ar regeringens ledamöter för att de har velat kommahit och svara på kammarens frågor.6 § (forts. från 4 §) Kvinnofrid (forts. JuU13)Anf. 78 () replik:Herr talman! och kristdemokra-terna har en reservation där de anser att man bör kri-minalisera både den prostituerade och kunden. Ser dåinte skillnaden mellan situationernaför den prostituerade och för könsköparen? Det ärganska naturligt, när man diskuterar kriminaliseringoch vad som skall anses vara brottsligt, att man ocksåser på brottsofferfrågan och vem som är offret. I frågaom förslag att kriminalisera deprostituerade, och utifrån den diskussionen som harförts om den sociala situationen, är det åtminstoneVänsterpartiets uppfattning att även den prostitueradeär ett offer och är den som är utnyttjad i prostitutio-nen.Hur ser på denna fråga? Krist-demokraterna driver i vanliga fall frågorna ombrottsoffer och deras skydd i samhället väldigt starkt.Just när det gäller prostitutionen gör man dock ingendefinition eller någon skillnad på vem som utövarförtrycket och vem som egentligen är offer i den härrelationen.Anf. 79 () replik:Herr talman! Det är riktigt att det finns anledningatt se en skillnad här. Det tar sig i vårt förslag uttryckpå följande sätt: Dels vill vi inte införa den här lag-stiftningen förrän man har byggt upp en bra rehabili-teringsmöjlighet, dels ser vi kriminaliseringen när detgäller kvinnorna i första hand som en möjlighet attlåta dem underkasta sig någon form av social om-vårdnad. Vi vill inte stå helt passiva utan redskap attgripa in i den här situationen.Stockholmspolisens prostitutionsgrupp har varitpositiv till förslag, och detgäller även .