prot · GM0933 · 1998-12-10 00:00:00 — Jag kan ändå inte riktigt förstå detinlägg som här gör om hon verkligenmenar att detta är en så viktig fråga som jag anser attden är.Den handlar ändå om de mänskliga rättigheterna.Det handlar om människovärde, och det handlar omdemokrati. Det är en grundläggande bult i FN:s de-klaration om just mänskliga rättigheter. Varför då inteta tag i frågan och föra den vidare inför ?Visst är det en jämställdhetsfråga, och visst harman talat om jämställdhet här i kammaren både enoch . Men det här är ändå en mycket djupfråga som handlar om människors lika värde ochmänskliga rättigheter. Det är ett litet snäpp högre ochtyngre än enbart jämställdhet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUU2 Utgiftsområde 7 Internationellt biståndMom. 1 (de övergripande målen och en biståndspoli-tisk utredning)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:208 för utskottet83 för res. 110 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 37 kd, 14 c, 5 mpFör res. 1: 70 m, 13 fpAvstod: 1 v, 9 mpFrånvarande: 16 s, 12 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpPer () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 3 (de biståndspolitiska målen)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:219 för utskottet13 för res. 470 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 39 v, 37 kd, 14 c, 14 mpFör res. 4: 13 fpAvstod: 70 mFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpMom. 4 (biståndsramen och enprocentsmålet)1. utskottet2. 5 (v)3. res. 6 (kd)4. res. 7 (c)Förberedande votering 1:38 för res. 614 för res. 7250 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Förberedande votering 2:39 för res. 538 för res. 6224 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:115 för utskottet40 för res. 5147 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 1 mFör res. 5: 39 v, 1 kdAvstod: 1 s, 69 m, 36 kd, 14 c, 13 fp, 14 mpFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpMom. 11 (en probleminriktad anslagsstruktur)1. utskottet2. 12 (m, c)Votering:216 för utskottet84 för res. 121 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 39 v, 37 kd, 12 fp, 13 mpFör res. 12: 70 m, 14 cAvstod: 1 fpFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 21 (världens vattenförsörjning m.m.)1. utskottet2. 15 (mp)Votering:285 för utskottet16 för res. 1548 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 69 m, 38 v, 37 kd, 14 c, 13 fpFör res. 15: 1 v, 15 mpFrånvarande: 17 s, 13 m, 4 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 1 mpMom. 35 (bistånd till )1. utskottet2. 20 (v, kd, fp, mp)Votering:198 för utskottet104 för res. 201 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 69 m, 14 cFör res. 20: 39 v, 37 kd, 13 fp, 15 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 1 mpMom. 42 (utvärdering och uppföljning)1. utskottet2. 23 (m, kd)Votering:196 för utskottet107 för res. 2346 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 39 v, 14 c, 13 fp, 15 mpFör res. 23: 70 m, 37 kdFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 1 mpMom. 53 (insatser för barn inom östsamarbetet)1. utskottet2. 27 (kd, fp)Votering:253 för utskottet50 för res. 1746 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 70 m, 39 v, 14 c, 15 mpFör res. 17: 37 kd, 13 fpFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärende på dagens föredrag-ningslista fick avgöras vid arbetsplenum fredagen den11 december.9 § Totalförsvarets budget för 1999FöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1998/99:FöU1Totalförsvarets budget (prop. 1998/99:1delvis)Anf. 165 ():Fru talman! Det är med ovanligt tungt hjärta jagställer mig i denna talarstol . De senaste veckor-nas tumult har inte bidragit till respekten för det de-mokratiska systemet. Vart tog det sunda förnuftetvägen? Var finns det rationella i den politiska be-slutsprocessen? Varför utsätts svensk försvarsförmå-ga för detta narrspel på allra högsta nivå? Och varförsprids lögner och halvsanningar kring vad fråganegentligen handlar om på ett helt okontrollerbart sätt?Svaren står tyvärr att finna på andra sidan vattnet- dvs. i och dess olika delar. I årblev de en myndighet, men har väl enstrid mellan delarna skett inför så öppen ridå. Aldrighar väl motsättningarna mellan två ministrar framståttsom så tydliga och handlingskraften sällan så begrän-sad.Det är lätt att förstå finansministerns trängda läge.Men det är oursäktligt att dennes rigiditet tillåts få såstora konsekvenser på statsbudgetens enskilt störstaverksamhetsområde. kommeröver 9 miljarder att fattas för att kunna göra det somavsågs i försvarsbeslutet och som denna kammare harfattat beslut om. Och det är inte ÖB:s fel. Felet stårhelt - fullt och fast - inte att finna på Lidingövägenutan på . efter valet lade de-partementet fast planeringsförutsättningarna för denärmaste åren, och det skedde i ett handbrev från entjänsteman.Minskade resurser går att hantera i försvaret lik-som i all annan verksamhet, men det går inte med 14dagars framförhållning. Försvarets kostnader är medså kort varsel till fasta. De anställda kaninte sägas upp och bör inte heller sägas upp, eftersomden långsiktiga inriktningen saknas. , anlägg-ningar och lokaler kostar vad de kostar, och de börinte säljas utan samlade överväganden.Och leveranserna av den materiel som redan ärbeställd tickar på. Nästa års beräkningar är att ansla-get A3 inte ens räcker till för det som redan är be-ställt. Bara där fattas 750 miljoner. Till det kommerallt det smörjmedel som behövs för att över huvudtaget bedriva någon verksamhet i Försvarsmakten.Och det här, fru talman, går inte ihop.Försvaret kan inte svänga snabbt, och det är riks-dagen som har beslutat att försvarsplaneringen skallvara långsiktig. Den bör inte heller tvingas att svängasnabbt på grund av budgettekniska omläggningar. Jagvill påminna kammarens ledamöter om att alla partierenhälligt - gång på gång - uttalat att övergången tilldet nya sättet att finansiera förskott till försvarsin-dustrin skall vara verksamhetsneutral. Varför står niandra inte fast? Varför lägger ni i praktiken om förut-sättningarna på ett sätt som får omvärlden att skrattaåt oss och Försvarsmakten att stanna? Och varför såfullständigt strunta i de tidigare fattade eniga riks-dagsbesluten?Det är klart att vän av ordning eller mer ellermindre tillkämpad vän av regeringens budgetpropoo-sition kanske svarar: Javisst skall vi göra det, men dethär går inte att utvärdera förrän efter försvarsbeslut-sperioden.Det kanske är sant, men i så fall fall går systemetegentligen att utvärdera förrän solen slocknar elleråtminstone när Försvarsmakten eventuellt läggs nedoch det sista bokslutet görs. Problemet här är att varjesådan läpparnas bekännelse till verksamhetsneutrali-tet blir helt meningslös, eftersom den verksamhet somkompensationen skall möjliggöra inte kommer attkunna genomföras.Försvarsmateriel för kanske 9 miljarder kommerinte att kunna köpas . Be-ställningar på framtidsprojekt som skulle ha gjorts fårläggas på hyllan, eftersom ÖB inte - mot riksdagsbe-slutet - längre kan planera med teknikfaktornefter 2001. Det gör ytterligare 7-8 miljarder som intekan satsas på framtidens kvalificerade försvarsmate-riel.Den - och det finns många sådana - somhävdar att den här kompensationen skall beräknasförst använder samma argument som den somhävdar att en sjukdom inte till fullo kan diagnostise-ras innan patienten obducerats. Det är möjligt attoperationen rent tekniskt lyckas då, men patienten - iden här bemärkelsen den förmåga omläggningenskulle vara verksamhetsneutral mot - kommer inte attha överlevt. Principen som skall gälla är tydligenkompensation först efter obduktion. Jag avslöjaringen hemlighet om jag säger att det då inte spelarnågon roll. Då har nya försvarsbeslut fattats, ny verk-samhet planerats och alla ansvariga befattningshavare- inklusive de flitiga medarbetarna på Finansdepar-tementet - slutat.Jag vill påminna kammaren om att när riksdagen1996 fattade beslut om oförändrad köpkraft för För-svarsmakten var det aldrig tal om att utvärdera förstefteråt. Tvärtom ligger det i kompensationens naturatt den måste ske efter hand. Annars drabbas ju denpågående verksamheten.När omläggningen gjordes fick Försvarsmakten14,6 miljarder i kompensation för att man tvingadesstå som betalningsansvarig för ett lån i riksgälden påsamma summa. Varför ersattes man med de härpengarna? Jo, Försvarsmakten hade ju redan en gångtidigare över sina anslag, beviljade av denna kamma-re, betalat ut just 14,6 miljarder i förskott till indust-rin. När anslagsfinansiering i enlighet med anslags-förordningens 16 § skulle ersättas med lånefinansie-ring förvandlades Försvarsmaktens tillgångar - deuteliggande förskotten - i stället till skulder.Allt hade väl varit väl om de pengar som man fickt.ex. satts in på Försvarsmaktens checkräkning i riks-gälden. Men så blev det inte. Försvaret behövde juinte pengarna . Man blev i stället offer för ens.k. likviditetsindragning under förespegling att manskulle få tillbaka pengarna när de behövdes för attbedriva verksamheten just på det sätt som bestämdes i1996 års försvarsbeslut.Den här indragningen ledde ju till att statens fi-nanser förbättrades, åtminstone på papperet. De låna-de pengarna uppfördes av dåvarande finansministernGöran på inkomstsidan i statsbudgeten. Utanjämförelser i övrigt framstår som ensmåhandlare i sammanhanget, och Trustorhärvanbleknar i den bemärkelse som det gäller. Här handlardet om lånade 14,6 miljarder som bokfördes som eninkomst. Det är helt i enlighet med statens regler -ingen har gjort något formellt fel - men Försvar-smakten blev sittande kvar med springnotan beståen-de av materielleveranser för samma summa som mannu skall betala en gång till, fast den här gången i formav amortering på lånet.Jag förstår fullt ut att de som bär ansvaret för dettavill flytta domens dag så långt fram som möjligt itiden. På det sättet kanske vi andra kan fås att glöm-ma och ansvaret kan suddas ut. De som mot allaöverenskommelser försett sig vill naturligtvis inte blitagna på bar gärning med fingrarna i syltburken.Bättre då att låta tiden läka såren och den lyckosam-ma men djupt oetiska operationen falla i glömska. Låtalla hinna byta ansvarsområde så att spåren kallnaroch nya beslut om försvaret gör det omöjligt att bevi-sa vem som var förövaren - det är tyvärr den principsom regeringen följt.Fru talman! Den gångna höstens hantering av frå-gan om försvarets ekonomi är ovärdig. De akutaproblemen går inte att lösa genom att man försökerdölja det. Inte heller döljs ansvaret av provkartan avskenargument som "överplanering och räntekompen-sation" eller häftiga men felaktiga utfall om "ständigafördyranden och överskridanden" och "oförmåga atthålla sig inom de ekonomiska ramarna". Jag citeradei allt detta finansministerns väl avvägda ord.Det akuta problemet, att det finns en brist på drygt9 miljarder mellan den verksamhet regeringen harföreslagit och de anslag och utgiftsramar som före-slagits, kan inte heller döljas av den skenmanöversom presenterats som lösning på problemet. Om ensen 10-procentig anslagskredit vore möjlig att utnyttjanästa år, så innebär det inte annat än att kostnadernaskjuts över . Då skall Försvarsmaktenbetala tillbaka. Eftersom närheten till utgiftstaket ärskrämmande liten, kan ingen tro att ens detta lillateoretiska andningshål skulle vara möjlig att utnyttja.Utskottsmajoritetens förslag till lösning på detta storaoch grundläggande problem är alltså ett icke-förslag.En ökning av anslagskrediten är ett slag i luften isyfte att markera politisk handlingskraft. Jag menar att regeringen bör ges en tydligsignal att det inte är på det sättet problemet kan lösas.Därför bör avvisa förslaget.Hanteringen av försvarsekonomin är särskilt all-varlig, eftersom de genomgripande och oförbereddakonsekvenserna är så stora. Försvarsplaneringen blirsom den blir, eller som en enig militärledning påpe-kar i ett brev till samtliga 35 000 försvarsanställda -ett resultat av budgettekniska förändringar i stället förett beslut efter öppen och seriös debatt. Menar någonledamot av denna kammare - vid närmare eftertankeens bland de mest extrema nedrustarna - att det är såbeslut om försvarets framtida styrka egentligen skallfattas?Hur kan en regering fungera på ett sådant sätt attsvansen tillåts vifta på hunden, oavsett om man defi-nierar eller såsomvarande just detta organ?Nu sätts kortsiktigheten helt i förarsätet. Viktigkunskap i en livskraftig industrigren går förlorad när istort sett varje nyutvecklingsprojekt måste ifrågasät-tas. Det internationella samarbete som försvarsmi-nistern så förtjänstfullt drivit riskerar att i det när-maste helt gå om intet. Hur skall gemensamma pro-jekt drivas när det som skall utvecklas riskerar utplå-nas i ett svep? Hur skall den omstrukturering ochinternationalisering som är oundviklig och nödvändigkunna ske i de "ordnade former" som försvarsminis-tern och näringsministern, förmodligen utan att seironin i sina egna ord, skrev på i går? "Ordnade former"? Hur skall detta kunna ske närriksdagens majoritet tycks vara beredd att ryckaundan mattan för allt vad långsiktig materielplaneringheter?Dagens debatt är slutpunkten på den stora oredansår i försvarspolitiken. De flesta av oss minns hurintensiv debatten om försvarets ekonomi och verk-samhet var vid . Då som lågett betänkande på bord. Då, som , är vipå det klara med att riksdagsmajoriteten fattar ettbeslut som är omöjligt att genomföra. Då, som ,döljer inte retoriken mer än vad kejsarens nya klädergjorde i saga. Då, som , framstårbehovet av ett nytt försvarsbeslut som helt klart ochtydligt. Det är omöjligt att hanka sig fram längre.Varför kan inte regeringssidan medge det? Varförinte göra upp med fiktionen av en säkerhetspolitiskkontrollstation och få fart på en reell be-slutsprocess i stället för att fortsätta med den nuva-rande?Vad som behövs är en fullständig översyn, enbottom up review på svenska, där vi konfronterar osssjälva med verkligheten. I stället för att fokusera allkraft till medlen - värnpliktssystemet, industrin ochfredsförbanden - bör regeringen, och vi övriga, ta ossi kragen och göra vårens beslut om försvaret till detförsta steget i ett nytt försvarsbeslut. Läget är så all-varligt att försvaret snarare är i behov av en haveri-kommission för att reda ut problemen än en bered-ning. Det krävs en tydlig process där vi börjar med attreda ut vilka nationella intressen som skall värnas förmilitära medel. En ny process med ett nytt mandat, nyledning och nya direktiv är vad som behövs.Det är glädjande att försvarsministern - extra tyd-ligt i dagens frågestund - så tydligt valt sida i för-svarspolitiken. Självfallet skall inte säker-hets- och försvarspolitik drivas tillsammans medpartier som i grunden har extrema uppfattningar ifrågan. Men hur skall detta gå till, försvarsministern?Hur skall detta långa farväl till Vänstern och Miljö-partiet - och kanske också till finansministern - ske?Att försvarsministern valt sida räcker ju inte så längeregeringen som helhet inte kommit ur det grepp somMiljöpartiet och Vänstern kopplat på alla ärendensom har ekonomiska implikationer.Det är ju eld och vatten som skall förenas omMiljöpartiet och borgerliga partier skall bli överensom pengar. Jag dristar mig till att säga att det äromöjligt. Det är bra att försvarsministern bränt allabroar till extrempartierna i försvars- och säkerhetspo-litiken - i teorin. Men hur skall det gå till i praktiken?Hur skall regeringen få , som fått blodadtand av segern , att nöja sig med åskå-darplats i en av hjärtefrågorna - militär nedrustning?Alla måste vara öppna för diskussion om de storaoch viktiga frågorna. Men någon ordning måste detfinnas i processen. Någon grad av ärlighet, ordhållig-het och struktur måste skapas. framtidaförsvars- och säkerhetspolitik är för viktig för attgöras beroende av svansviftningar. Frågan är omregeringen också i praktiken är beredd att ta konsek-venserna av försvarsministerns övertygelse.Fru talman! är på väg att fatta heltorimliga beslut. Att skjuta på kompensationen ärorimligt i sak. Att fatta beslut om anslag och innehållsom föga eller inget har med varandra att göra ärkonstitutionellt orimligt.Det finns fortfarande god tid för Socialdemokra-terna att dra tillbaka sitt stöd till den goddag-yxskaft-politik som propositionen präglas av. Det finns ocksåtid att byta fot i frågan om att kompensera Försvar-smakten och skapa verklig verksamhetsneutralitet.Därför yrkar jag bifall till reservation 1, som ärden praktiskt framkomliga vägen för den som villreda ut detta problem. Den socialdemokrat som är liteosäkrare på sin sak, men ändå ser det barocka i attlåta budgetpropositionen gå igenom ograverad, kanjag rekommendera att stödja reservation 2, som åt-minstone skapar rådrum för den rådville.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.9 § (forts.) Totalförsvarets budget (forts. FöU1)Anf. 166 ():Fru talman! Ni är intemånga, men ni är naggande goda.Jag kommer i min plädering att hålla mig till för-svarets ekonomi och de värnpliktigas situation.Min kära kollega kommer senareatt ta upp inriktningen av försvaret med sikte påframtiden.Under de senaste veckorna har medierna varitfyllda av diskussioner kring försvarets ekonomi. Varoch har vi fått läsa om det i tidningen.Orsaken är den s.k. anslagsförordningen och effekter-na av den på försvarets köpkraft. Argumenten harhaglat, åsikterna har gått isär och påståendena harkorsat varandra! Och vem som har ljugit eller ej,, återstår nog att reda ut.Det låter som om kassan är tom, men det är deninte. Det finns 20 miljarder till investeringar,dvs. materiel i första hand, och det finns nästan 40miljarder till det militära försvaret.Man har i debatten kunnat tolka in att problemenmed ekonomin kommit som en fullständig överrask-ning. Men det framgår klart i budgetpropositionen attproblemen med ekonomin och uppföljningen av eko-nomin har kunnat konstaterats både 1997 och 1998.Regeringen säger vidare att den nya organisationenav högkvarteret kommer att ge förutsättningar för ettbättre ekonomiskt underlag och större säkerhet i pla-neringen. Regeringen har tillskrivit Försvarsmaktenatt den skall vara mycket restriktiv med kostnadsdri-vande åtgärder och reducera sin verksamhet inombl.a. Det är klart att kunskapenom brister i ekonomin har varit en realitet. Vi har iutskottet tagit initiativ till uppföljnings- och utvärde-ringsprojekt, som jag tycker är väldigt viktigt. Jaganser att det är mycket viktigt att ha ett bra ekonomi-system som ger möjlighet till kontroll och uppfölj-ning. i det politiska livet vet jag att detär A och O.Utskottet har arbetat hårt och seriöst med proble-men kring anslagsförordningen - den anslagsförord-ning som skall gälla såväl Försvarsmakten somalla andra statliga funktioner. Man skall alltså betalamateriel via anslaget vid leverans, mot att man tidiga-re betalade i förskott till försvarsindustrin via sinaanslag. är det i stället somtar lån och gör dessa förskottsinbetalningar om mananser att det är ekonomiskt försvarsbart när man be-ställer materiel.I början när vi diskuterade det här i utskottet fickman uppfattningen att det bara handlade om att mate-riel som redan var betalt via anslaget i förskott när detlevererats skulle betalas en gång till. Men frågan ärinte så enkel, även om detta problem var av det merkomplicerade slaget. Det handlar om överbeställning-ar. Det handlar om att Försvarsmakten av erfarenhethar märkt att leveranserna från försvarsindustrin varitförsenade och att man tog till i överkant när manbeställde varor. När försvarsindustrin nu skärpt sinavillkor och leveranserna kommer kostar det na-turligtvis mer. Det finns också en diskussion omräntor, som kan vara till fördel för försvaret, som maninte heller vet hur det påverkar.Vi har arbetat med frågan. Flera förslag har kom-mit fram, diskuterats och förkastats. Det som varitinriktningen är att hålla lösningen på problemet inombudgettaket. Det är viktigt.Socialdemokraterna, inledde ju sina förhandlingar efter valet. Inomvissa områden skall vi utveckla politiken tillsam-mans. Vi enades om ett budgettak och en avbetal-ningsplan för statsskulden. I denna överenskommelseinkluderades inte innehållet - märk väl! - iförsvarsbudgeten, men taket var helt klart. Vänster-partiet kan aldrig acceptera mer pengar till försvaret.Det finns många viktiga områden som handlar ommänniskors liv och livsvillkor som är mycket ange-lägna att satsa på när ekonomin tillåter det.När jag säger att innehållet i försvarets budget varför 1999 kommer vi naturligtvis att med kontrollsta-tioner få möjlighet att diskutera innehållet framgent.Henrik säger att det är 9 miljardersom fattas. Men i den budget som ligger för modera-terna är det ungefär 2 miljarder för 1999.Den lösning som våra tre partier Socialdemokra-terna, och har blivit över-ens om innebär att försvaret vid behov får låna upptill i en anslagskredit. Denna kredit innebär ca 2miljarder kronor som man vid behov får disponera.Men skall försvaret se över vad som ärviktigast för att behålla kompetensen som erfordrasför det militära försvaret, aktuella försvarsprojekt ochmateriel.I samband med överenskommelsen lade Social-demokraterna in ett extra yrkande i texten. Det står pås. 69 i handlingen:"I en situation med en vikande internationell för-svarsindustrimarknad och skärpt konkurrenssituation,främst från , anser utskottet det an-geläget att regeringen vidtar ytterligare åtgärder isyfte att skapa bättre förutsättningar för angelägnaexportframgångar för våra viktigaste materielprojekt,däribland JAS 39 . "Denna uppfattning delas inte av oss. Vi har till-sammans med reserverat oss mot detta. Ireservationen säger vi: Vi anser inte att försvaretförutsätter ett europeiskt vapenindustrisamarbete somdärmed hamnar utanför den svenska vapenexportlag-stiftningens kontroll. Vi anser inte heller att regering-en aktivt skall främja svensk vapenexport.Både i vår motion om krav på ett nytt försvarsbe-slut och i denna reservation ger vi uttryck för våråsikt. Det nuvarande försvaret är alltför materieltyngtoch mycket uppknutet till försvarsindustrins intres-sen. Vi tar i vår motion speciellt fram JAS 39 Gripen.Detta flygplan kostar per år.De här kostnaderna har blivit som en gökunge imaterielanskaffandet, och vi från rea-gerade t.o.m. när ägget lades i boet. Vi har sett attgökungen är ett stort problem framgent.Med en minskad värnplikt och en annan om-världsanalys som grund för försvarspolitiken kommerdessa plan att flygas minimalt eller sättas in i hangar-er. Det hävdas ju från militärt håll att materiel har enbegränsad livslängd och att den tekniska utvecklingengår fram oerhört fort. Jag undrar vad som händer medde här planen om tio år.Björn och säger i enartikel i :"Vårt totalförsvar är fortfarande till stora delar ut-format utifrån hot om en storskalig inva-sion från före detta och . Vi måste ändra på det! "De orden håller jag fullständigt med vonSydow om.Att då binda upp sig för långa serier och tung ochdyr materiel är otaktiskt. Det begränsar vår handlings-förmåga och anpassningsförmåga. Vi ser oerhörtmycket större och bättre användning för dessa pengar,naturligtvis.