prot · GL0971 · 1998-02-20 00:00:00 — De parter som tycker att det är braskriver på och de som inte tycker att det är bra låterbli. Än så länge är det rika länder som förhandlar.Men den dag de fattiga länderna kommer att inbjudas,när det här t.ex. hamnar i WTO, kommer de att fram-föra sina förhandlingskrav. De kommer att välja omde tycker att det är värt att skriva på eller inte. Det ärderas fria val. Ingen tvingas till detta.Anf. 8 ():Herr talman! Låt mig börja med det sista som Pag-rotsky talade om, dvs. utländska investerare i t.ex. . Jag funderar fortfarande över hur u-länderskall kunna värja sig mot detta. Vi kan försöka tänkaoss en situation där inte i-länderna utan i stället hade förhandlat fram den här typen av avtal.Jag undrar om det då över huvud taget hade sett ut pådet här sättet. Det kan vara en fråga att fortsätta attdiskutera.Jag tror också att utländska investerare drar sig föratt investera i länder som inte har undertecknat de häravtalen. Det blir därför mycket svårare för många avde som inte varit med om förhandlingarnaoch inte haft möjlighet till påverkan av avtalen att låtabli att skriva under. Men den diskussionen får vi medall säkerhet fortsätta.Jag tänker bara nämna några saker om den demo-kratiska debatten. Det har ju, som handelsministernsäger, varit en väldigt liten demokratisk debatt i Sve-rige. Det beror väl inte bara på handelsministern utanpå en mängd olika faktorer. Bl.a. har jag förstått utifrån de här förhandlingarna inte velat släppa utinformationen på ett tidigt stadium utan bara har pra-tat litet summariskt om vad som har hänt.Jag har lämnat en fråga till , som pekat på några tillfällen när fråganhar varit uppe i , bl.a. i den22 och i regeringens skrivelse 1996/97:71.Men såvitt jag kan utläsa har man aldrig pekat på denhär frågans vidd. Jag tycker att det är beklagligt attregeringen har tolkat de här frågorna som litet teknis-ka och därför inte har tagit upp avtalets politiskabetydelse.Jag är väldigt glad för att den här debatten nu hardykt upp, och jag hoppas verkligen att regeringensarbete med frågan kommer att leda till den demokra-tiska debatt som vi så väl behöver. Jag tror också attdet är helt nödvändigt att flera organisationer knytstill regeringens arbete.Anf. 9 Statsrådet ():Herr talman! Det är säkert flera av oss som haranledning till självkritik för att den här debatten intehar blivit bredare och för att kunskaperna inte harspritts mera. Vi har informerat . Vi har kan-ske inte gjort det på ett tillräckligt bra sätt och bordemåhända ha gjort det oftare - det tar vi gärna på oss -men vi har gjort försök, även om de möjligen har varittaffliga.Jag tycker för min del att det är bra med öppenhetoch vill gärna sprida det här bättre. Jag har därförtänkt att jag skall se till att hela texten tilldet avtalsutkast som föreligger och som alltså inteär ett slutligt avtal - inte ens ett förslag till ett slutligtavtal utan bara en förhandlingsmateria - kommer inpå min hemsida på Internet. Det är en mycket omfat-tande text. Alla som klickar på Information Rosenbadoch söker på namnet skall kunna hittahela denna text. Därefter hoppas jag att ingen kommeratt anklaga i varje fall mig för att försöka hemlighållaoch mörka något som vi i lönndom försöker lura påfattiga länder, som inte ens får veta vad som väntardem.Eftersom varken eller har någon repliktid kvar, skall jag inte ställanågra nya frågor. Jag härleder, som sagt, mycket avskillnaderna vad gäller våra värderingar - vår oroöver respektive våra förhoppningar om det här avtalet- till våra fundamentala bedömningar av om handeloch investeringar är något bra eller något dåligt. Därhar jag en mer positiv syn.Jag tycker mig dock spåra något av en sådan iHanna kommentar att om man inte skriverpå, kanske man går miste om investeringar. Tonlägetsade att det skulle vara något dåligt. Alltså kanskeockså tycker att det är bra meddirektinvesteringar i t.ex. fattiga länder. Om det häravtalet kan bidra till att sådana ökar, lämnar det kan-ske ett bidrag till att färre människor blir fattiga i defattiga länderna och till att fler människor kan utveck-la sin levnadsstandard och få ett drägligare liv.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1997/98:147 om rå-talloljaAnf. 10 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen skall verka för att råtallolja i första handskall användas som råvara till industriell förädlingoch vilka åtgärder regeringen avser att vidta för attförhindra att den kemiska industri som använder råtal-lolja som råvara slås ut. frågar ocksånär mina diskussioner med skallfortsätta.Frågorna är ställda mot bakgrund av att utform-ningen av energibeskattningen indirekt påverkarprisbildningen på råtallolja, vilket kan utgöra ett pro-blem för de företag som använder produkten somindustriell råvara.Råtalloljan är en biprodukt från framställning avpappersmassa. Oljan kan användas som bränsle men iförsta hand som en råvara vid framställning av färg,lim m.m. När råtallolja förädlas framkommer tallbecksom en avfallsprodukt. Tallbeck kan inte användassom råvara men fungerar liksom råtallolja utmärktsom bränsle i oljepannor. Beskattningen av eld-ningsolja höjer därför värdet på råtallolja och tallbecksom bränsle på den svenska marknaden.För att tillgodose efterfrågan på bränslen på vär-memarknaden har importeratbetydande mängder tallbeck. Företaget tillhandahållermer tallbeck på den svenska marknaden än denmängd råtallolja som man själv köper in. Det framstårinte som helt självklart att företaget verkligen harförlorat på den svenska energibeskattningen.Fram t.o.m. fanns det en spärrmot att använda råtallolja som bränsle genom att denkompensation, den s.k. nioöringen, som värmeverkenerhöll vid leverans till industrin förutsatte att råtalloljainte användes vid verket. På grund av att industrinlade om sin egen värmeproduktion för att få tillgångtill nioöringen ökade kostnaderna för den på ett sättsom inte var acceptabelt. avskaffade därförkompensationen och beslutade om en återgång tilltidigare regler på området.Riksdagen har därefter uttalat att ett särskilt stödbör skapas utanför skattesystemet i syfte att tillgodosebehovet av bibehållna konkurrensförutsättningar förbiobränslena och att detta system bör innebära att manfår en spärr mot användning av råtallolja som bränslesom är likvärdig med tidigare regler.En promemoria om beskattning av råtallolja somanvänds för uppvärmning har tagits fram inom Rege-ringskansliet (Fi97/2399). Promemorian har remiss-behandlats, och förslaget fick både positiv och nega-tiv kritik. Även på industrisidan var meningarna dela-de om förslaget.Enligt min uppfattning måste en samlad bedöm-ning göras av den skattemässiga behandlingen avbiobränsle. Jag är därför inte beredd attuttala mig om hur ett utvalt biobränsle - i detta fallråtallolja - bör behandlas skattemässigt i framtiden.Anf. 11 ():Herr talman! Artigheten påbjuder att jag tackar försvaret. Det är dock ett tack som framförs mer för denerhållna skrivelsen från statsrådet med anledning avmin interpellation än för beskedet från skatteminis-tern. Betraktat som besked på mina frågor till statsrå-det är svaret snarare en förolämpning mot oss riks-dagsledamöter.Ofta får vi intetsägande interpellationssvar, menför det mesta görs i alla fall försök att beröra vårafrågeställningar. I detta fall är nonchalansen i svaretså påfallande att jag anser att statsrådets missaktningav mig som riksdagsledamot inte är godtagbar.Jag har ställt tre frågor. Den första är: "Avser re-geringen verka för att råtallolja i första hand skallkunna användas som råvara till industriell förädling? "Något svar angående regeringens inställning till hu-ruvida biomassa i första hand skall användas sområvara eller som bränsle har jag inte fått. Herr talman!Jag tänker återkomma till detta senare.Min andra fråga var: "Vilka åtgärder avser rege-ringen att vidta för att förhindra att den kemiska in-dustrin som använder råtallolja som råvara slås ut? "Denna fråga är ställd mot bakgrund av att mer än 200arbetstillfällen hotas med utslagning i mitt hemlän.Statsrådet har inte berört detta i svaret.Min tredje fråga var: "När avser skatteministernatt fortsätta diskussionerna med ? "Frågan är ställd mot bakgrund av att statsrådet vidfrågestunden påstod att det pågåren diskussion med företaget. Något svar på dennafråga har inte givits.På mina tre frågor har jag alltså inte erhållit ettenda rakt svar. Grundläggande i debatten om skatteef-fekterna för råtallolja är regeringens inställning tillhur användningen av biomassa bäst gagnar tillväxtoch miljö. Jag vill ha ett rakt svar på hur regeringenser på frågan om råtallolja skall vidareförädlas elleranvändas som bränsle.Låt oss därför enbart diskutera denna fråga i förstaomgången och återkomma till övriga frågor senare.Inom ett år har det multinationella kemiföretagetArizona Chemical med industri i för av-sikt att besluta om investeringar av i storleksordning-en . har goda förutsätt-ningar att komma i fråga förutsatt att det klarläggs attråtallolja är en råvara och inte ett bränsle.Anser nu skatteministern att råtallolja i första handskall användas som bränsle kommer detta att få tillkonsekvens att förlägger sina in-vesteringar i något annat land än . Mer än 200arbetstillfällen kommer att försvinna från Söderhamn.Flerfalt fler kommer att drabbas av nedläggningen.Gävleborgs län är hårt drabbat av en starkbefolkningsminskning. Tänker regeringen ytterligarespä på problemen och minska arbetstillfällena? Urmiljösynpunkt uppstår ingen vinst. Produktionen förläggs bara i ett annat landsom inte har ojämförligt höga koldioxids-katt.Skall svensk exportindustri vara konkurrensdugligerfordras att vi harmoniserar våra skatter med om-världen. Vi förlorar såväl ur miljösynpunkt som urvälfärd om det svenska skattesystemet konkurrerar uttillverkande företag. Det är den höga koldioxidskattensom gör att vidareförädling av råtallolja blir olönsam.Jag ser att min taletid är slut. Jag ber att få åter-komma senare.Anf. 12 ():Herr talman! har i lokalpressenuppmanat övriga ledamöter på Gävleborgsbänken attställa upp i dagens interpellationsdebatt. Det gör jaggärna. Det ligger i hög grad i mitt intresse att slå vaktom de arbetstillfällen vi har i länet och i synnerhet iSöderhamn eftersom näringslivets strukturomvandlingunder en lång följd av år gjort att många arbetstillfäl-len gått förlorade där. Men och jaghar kanske något olika utgångspunkt och målsättningmed att delta i debatten.Råtallolja är som redan sagts här en bipro-dukt vid framställning av sulfatmassa. Den kan an-vändas dels som bränsle och ersätta tjock eldningsol-ja, dels som råvara i kemisk industri. När råtalloljananvänds som bränsle drivs också priset på råvaran tillden kemiska industrin upp. Det är det som ärproblemet för i Sandarne.Man producerar produkter som utgör bindemedel imålarfärg, lim, tryckfärger, vägmarkeringsfärger ochsåpa. Men man vet också att man kan vidareför-ädla råtalloljan för att användas inom livsmedelsin-dustrin och läkemedelsindustrin. Anläggningen iSandarne är den största i världen. Både processen ochprodukterna bygger på ett mycket högt teknikinnehåll.Helt avgörande för verksamheten är tillgången påråtallolja. Närmare från råvarulevarantö-rer i framför allt men även och Norgeförbrukas.Alternativanvändningen är att använda den sombränsle. Massaindustrierna är stora energiförbrukareoch kan använda råtalloljan i sina mesaugnar ochångpannor. Det leder till att massaindustrins energi-kostnader också påverkar priset på råtallolja. Detmåste vara av intresse för hela landet att en råvarasom råtallolja kan vidareförädlas i flera steg, vilketger många arbetstillfällen, i stället för att användassom bränsle.Som redan sagts är det i ca 200 personersom berörs. är inte detta något nytt problem. Jagär ny i . Men jag vet att riksdagsledamöterfrån länet oavsett partifärg under en lång följd av århar motionerat och interpellerat i frågan. Jag vet ock-så att det inte är helt lätt att komma med förslag tilllösning på problemet. Dagens regering är inte denförsta som har att brottas med frågan.Under årens lopp har olika förslag till lösning dis-kuterats. Det har handlat om att förbjuda bränning avråtallolja, att beskatta den som eldningsolja eller attlåta råtalloljeproducenterna, dvs. massafabrikernasom säljer råtalloljan till förädling, få skattebefrielseför motsvarande mängd eldningsolja.Min förhoppning är att regeringen med det snaras-te försöker att komma fram till en lösning på den härproblematiken. Råtallolja är en alltför värdefull pro-dukt att använda som bränsle. Vi har inte råd att förlo-ra fler arbetstillfällen i Söderhamn.Anf. 13 Statsrådet ():Herr talman! vill att regeringenskall använda sin och jag antar även makttill att reglera råvarumarknaden starkt i . Hanvill ha regeringens åsikt om i vilka proportioner enviss råvara skall användas antingen till uppvärmningeller till vidareförädling. Det låter inte som en särskiltmoderat synpunkt på hur industrin skall fungera iSverige.Hur menar att den regleringen skall gåtill? Skall regeringen ha en bestämd uppfattning ochsedan förbjuda användning, och gäller det i så fall påfler områden? har väldigt hög profil, menjag misstänker att det bakom resonemangfinns väldigt litet av konkret argumentation och fram-för allt inget som helst stöd, skulle jag gissa, i denmoderata riksdagsgruppen.Regeringen har fört diskussioner med företaget desenaste tio åren med jämna mellanrum. Det är klart attvi följer utvecklingen mycket noga. Grundproblemetär att i takt med att biobränslen blir alltmer populäraatt använda för uppvärmning höjs naturligtvis alter-nativkostnaden för att använda råvaror som kan sessom biobränslen till annat. Det problemet har vi ge-mensamt alla partier i riksdagen.Vi ser en strukturomvandling i , ochbiobränslen blir allt populärare. Vi har också starkamiljöpolitiska motiv att använda biobränslen. Då fårvi också en konkurrens om de bränslena. PatrikNorinder vet att det finns en lösning som förts fram idebatten . Det skulle varaatt införa en särskild skatt på användning av råtalloljaför uppvärmning.Parallellen är slående till det utredningsförslagsom kom för om att införa ensärskild skatt på användning av spån för uppvärm-ning. är nog väl medveten om att hansegen partiordförande, säkert med mycket starkt stöd iNorinders egen riksdagsgrupp, fullständigt avvisatskattemetoden för att förhindra användningen av spåneller råtallolja till uppvärmning.Där har problem. Det är det som gör attNorinder innerst inne är upprörd. Jag förstår PatrikNorinders engagemang. Han bor i området och repre-senterar människorna. Men han skall inte angriparegeringen innan han först har klarat ut frågan med sinegen riksdagsgrupp och sin egen partiledning. Eller ärdet så att vill införa en särskild skatt påråtallolja? Vad skiljer det i så fall från en särskildskatt på sågspån?Jag är beredd att dela argumentationen frånNorinders partiordförande att det är mycket olyckligtatt införa särskilda skatter på särskilda råvaror. Detförstör skattesystemet, och det kan vara en argumen-tation i sig. Men det förhindrar på lång sikt också godtillväxt i att använda skattesystemet för attreglera i minsta detalj hur industrin skall klara attöverleva i . I den delen tror jag att Norindermåste börja med litet grand av intern argumentationoch använda samma bubblande ilska där.Vad är det då föreslår för lösning? Detär klart att ett annat alternativ kanske skulle vara enkraftig sänkning av koldioxidskatten. Hur går det ihopmed att parti, och säkertsjälv på andra möten där man diskuterar miljö ochuppvärmningseffekten, säger att Moderaternasfrämsta profilfråga är just koldioxidutsläppen? Dethör vi gång på gång i och på många olikahåll. Hur minskar man koldioxidutsläppen om mansamtidigt skall kraftigt minska användningen avverktyget koldioxidskatt? Också i den meningen trorjag att får problem med sin argumentation.Regeringen har inte och kommer inte att ha enbestämd uppfattning om exakta proportioner för hurolika råvaror skall användas i olika industrier. Vi harockså en marknad som måste fungera. Den typen avplanmässig syn på industri och näringsliv är inte ac-ceptabel. Däremot är det viktigt att föra en dialog medföretaget. Precis som riksdagsledamoten sägerskall vi också ha den diskussionen. Det är en viktigindustri för det lokala näringslivet.Anf. 14 ():Herr talman! vet mycket väl att detär skatteeffekten som har gjort att råtallolja är olön-samt och att det är den mycket stora höjning av koldi-oxidskatten som den socialdemokratiska regeringenhar genomfört som har gjort att råtalloljan inte kananvändas för vidareförädling. vetockså mycket väl att vi var emot koldioxidskattehöj-ningen. Som statsrådet säger är det ingen särskilt braväg att höja skatterna. Det är inte heller den vägen viförordar, utan vi förordar en sänkning av skatterna.Det är ingen lösning att höja särskilda skatter förspån, råtallolja eller något annat, utan vägen att gå äratt sänka koldioxidskatten. Det finns också möjlighe-ter att sänka den för industrin. har in-dustrin en lägre koldioxidskatt än hushållen.Jag har fortfarande inte fått höra vilket beskedstatsrådet vill ge till de 200 människorna som jobbar iSandarne. Skall biomassan användas som råvara, ellerskall den vidareförädlas? Vad anser ?Vad är beskedet till de människor som är beroende avindustrin, till som är beroende av indust-rin? Skall industrin läggas ned eller inte? Jag harfortfarande inte fått något svar på den frågan.Det gläder mig däremot att skatteministern vill fö-ra en dialog med företaget - han talar också om att"följa utvecklingen noga", men det är en annan sak.Om nu skatteministern menar något med det han sä-ger, är han då beredd att åka upp till ochtala med de anställda och med företagsledningen? Jagmedverkar gärna till ett sådant besök. Det vore viktigtom statsrådet åkte upp till och bildade sigen egen uppfattning. Kan skatteministern tänka sig attbesöka företaget?Det är inte den väg som skatteministern förordade,med höjda skatter, som jag är ute efter. Det finnsandra vägar. I de diskussioner som förevar i höstaspekade industrin på tre olika vägar. En innebar enavveckling av koldioxidskatten för industrin. En and-ra väg var en möjlighet till restitution av exempelviskoldioxidskatten till , dvs. dethandlar om en kompensation direkt till företaget. Entredje väg är att ha en skattebefriad eldningsolja somersättning för råtalloljan, som levereras till förädlings-företagen.Det finns alltså lösningar som gör att man inte be-höver höja skatten på råtalloljan. Inte heller där behöver man gå den vägen.Är det någon av de vägar som jag har skisseratsom skatteministern anser vara framkomlig? Jagskulle vilja ha ett besked på den punkten. De 200människorna i är oroade för sin framtid.Får de inget besked vet jag inte hur det skall gå förföretaget och för de anställda. De måste ha ett beskedom ifall råtalloljan skall användas som råvara förvidareförädling eller om den skall användas sombiomassa, annars läggs företaget ned. Vill skattemi-nistern att det läggs ned, så att vi förlorar 200 arbets-tillfällen, bör han säga det, så att företaget kan planeraför en avveckling.Anf. 15 ():Herr talman! Problematiken kring råvarupriset påråtallolja behöver naturligtvis få en lösning. I denfrågan råder inga meningsskiljaktigheter mellan PatrikNorinder och mig. Svårigheten är ju att det inte finnsnågon självklar lösning på problemet. Det är litet syndatt vi gör det här till en partipolitisk fråga. Oljan ärockså från miljösynpunkt alltför värdefull för att viskall göra det här till en fråga som framför allt handlarom energibeskattningen.Det är viktigt att vi kan komma fram till en lös-ning, och jag hoppas att regeringen har möjlighet attgöra det under den närmaste tiden.Anf. 16 BO ():Herr talman! Det här förefaller bli en intressantdebatt om både det ena och det andra. Jag gick egent-ligen upp i debatten därför att jag tycker att det är litetolyckligt att skatteminister ägnar sig åt attraljera och föra en debatt nästan som om han hadevarit ungdomsförbundare. Han gör en diskussion ommänniskors framtid och deras jobb till en stridsdebattmellan partier. Att föra in resonemang om berättigade uppfattning att man inte bör införaspånskatt tycker jag inte hör hemma här. Det finnsandra sätt att lösa det här problemet.Under den tid jag var skatteminister tog vi hänsyntill detta, och vi skapade bättre förutsättningar än vadsom finns . är det att försöka lösa problemet, som interpellanten ochandra i debatten har påpekat. Det är det debattenborde röra sig om. Det kunde vara intressant att höraom också är beredd att diskutera medföretaget och på det sättet försöka bidra till en lös-ning.Thomas tar också i en allmänt svepandepolitisk diskussion upp koldioxidskatten. Den skatte-växlingsutredning som jag själv satt som ledamot ikunde visa att koldioxidskatten är en skatt som i reali-teten inte leder till så stor minskning av koldioxidut-släppen. Det har effekt i en mycket begränsad ut-sträckning. Det är därför en del, inte minst socialde-mokrater, vill använda skatten för att finansiera andraskattesänkningar. Om inte basen var någorlunda håll-bar skulle inte detta gå.Koldioxidskatten är alltså inte något särskilt braexempel på hur man hanterar koldioxidutsläppen.Man skall också vara försiktig med att ta upp dettanär man själv står bakom ett förslag som innebär enförtidsavveckling av , vilket innebär miljö-konsekvenser och kostnader för allmänheten. Hurmånga miljarder det rör sig om vet vi inte, men det ärmånga miljarder. Framför allt innebär det en väsentligökning av koldioxidutsläppen, som följd av den er-sättningsenergi som finns.Det vore kanske bra om statsrådet koncentreradesig på det som interpellationsdebatten gäller.Anf. 17 Statsrådet ():Herr talman! för nu samma argu-mentation som i sitt första inlägg. Det är självklart attindustrins framtid är viktig, inte minst i den bygd dethandlar om.Det är olyckligt att hitta särskilda lösningar försärskilda biobränslen inom skattesystemet. Därmedblir också parallellen till diskussionen om spånskattväldigt exakt. Det blir precis samma diskussion därsom i fråga om råtalloljan. Precis på samma sätt somdet är olyckligt att hitta en särskild skattelösning förspånet är det olyckligt att hitta en särskild skattelös-ning för råtalloljan. På så sätt kan vi inte ha ett ener-gibeskattningssystem som uppmuntrar tilltillväxt och investeringar.Därför ser regeringen, på basis av bl.a. betänkande, nu över hela energibe-skattningen. Det arbetet pågår inom Regeringskansli-et. Där ser vi just till den typen av frågor i ett bredareperspektiv. Hur skall vi få en samlad skattemässigbehandling av biobränslena ? Hur skall detfogas in i en allmän syn på energiskatter och miljösty-rande skatter? Hur reformerar vi skattestrukturen såatt det faktiskt blir tydligare vad som är skatter för attfinansiera offentliga utgifter och vad som är skatterför att styra om tillverkning och produktion i Sverigeoch stimulera till en ekologisk omvandling? Det arbe-tet pågår för fullt och kommer att bli klart mot slutetav året. I det sammanhanget behandlas naturligtvisockså den här typen av frågeställningar.Regeringen har vid många tillfällen haft en dialogmed företaget, så i den delen finns det inga problematt få kontakt med och resonera med regeringen. Jaghar själv också tagit emot uppvaktningar där bl.a.lokala riksdagsledamöter har deltagit och diskuteratföretagets ställning och skatteproblematiken.Enligt min mening är det inte någon bra lösningatt ge sig in i skattesystemet för att hitta en särskildlösning för råtalloljan, utan vi skall se på biobränslenai sin helhet. Det arbetet pågår i ochkommer att presenteras i form av en promemoria motslutet av året.Anf. 18 ():Herr talman! Det verkar inte som att jag får någotbesked av statsrådet. Som vanligt håller vi på ochutreder, diskuterar och förbereder, men ingentinghänder. Det har vi sett under hela mandatperioden.Det händer inte mycket, och det som händer är merskadligt för svensk industri.