prot · GL0961 · 1998-02-04 00:00:00 — Underpraktiskt taget harriksdagen haft att överväga frågor om älvskydd. Iriksdagen finns numera också ett brett stöd för upp-fattningen att det nuvarande älvskyddet bör stärkasoch omfatta fler älvsträckor än . Det finns an-ledning för att även stryka under denuppfattningen. Jag yrkar bifall till reser-vation 4 under mom. 11.Till sist skall jag ta upp synen på national-stadsparker. Jag har förhoppningen, och jag tror, attalla inser betydelsen av grönområden även i städerna.Dock tycks inte alla ha insikten att man måste se tillatt de i större utsträckning än vad som sker fårett verkligt skydd i vår lagstiftning.Centerpartiet anser att det relativt nya begreppetnationalstadspark skall få en vidare användning änvad det har . Vi hoppas att det kommer till flerparker i fler städer som får den benämningen.Jag vill dock tillägga att jag anser att det är oer-hört viktigt att regeringen är lyhörd och tillmötesgårde synpunkter som kommer från de kommuner somvill satsa på att få en grön oas i sin stad, annars trorjag att detta blir förfelat. Redan i förberedelsearbetetmåste man ha ett nära samarbete mellan regeringen,länsstyrelser och kommuner. I annat fall tror jag inteatt vi kommer att få se fler nationalstadsparker i Sve-rige, och det vore trist för städernas, människornasoch miljöns skull.Jag ser mycket positivt på den skrivning som ut-skottet har i betänkandet när det gäller att ta hänsyntill de synpunkter som jag har anfört i min motion omnationalstadsparken i , men det är absolutnödvändigt att man för en nära dialog med Uppsalakommun i den här frågan.Jag avstår därför från att yrka bifall till min reser-vation i det ärendet och nöjer mig med att yrka bifalltill reservation 12 under mom. 21 angående national-stadsparker.Anf. 106 ():Herr talman! Naturresurslagen syftar till att främjaen långsiktigt god hushållning med mark och vattenoch även den fysiska miljön i övrigt.Vi inom liberalerna värnar särskilt omden biologiska mångfalden vid älvarna. Jag vill därförkraftfullt och entydigt slå fast att vi anser att epokenmed utbyggnad av vattenkraft i outbyggda älvar ochandra i huvudsak orörda vattendrag skall vara avslu-tad. Vi vill att gör ett tillkännagivande omdetta. Det har vi också yrkat på i vår partimotion.Utskottets majoritet tycker att det är onödigt. Någonutbyggnad utöver skulle inte vara aktuell.Men vi är ändå inte övertygade, eftersom det vid ettflertal tillfällen förts på tal att bygga ut vattenkraften.Folkpartiets partimotion stöds i utskottet av Krist-demokraterna, . Vi har alltså en fempartireservation i betän-kande, nämligen reservation nr 4. Jag yrkar bifall tillreservation nr 4.I bostadsutskottets betänkande finns det ocksåkonkreta förslag på ökat skydd för Sölvbacka ström-mar och . Vi stöder dem också. Det sombeskrivs i reservationerna 9 och 10 är också bra för-slag, och det är fem partier som står bakom de försla-gen. Vi tycker också att ett ökat älvskydd behövs påett flertal sträckor. Regeringen borde lägga fram så-dana förslag.Jag vill också kommentera frågan om national-stadsparker. Vi i har valt att nöja oss medett särskilt yttrande om inrättande av ytterligare natio-nalstadsparker. Vi konstaterar att det finns goda skälatt fatta beslut om flera parker, men eftersom detpågår överväganden i om detta harvi inte något konkret förslag . Signalen från vårsida är att det finns goda skäl att fatta beslut om fleraparker. Vi väntar oss alltså förslag om det.Herr talman! För att inte ta kammarens tid i an-språk i onödan nöjer jag mig alltså med mitt yrkandeom bifall till reservation nr 4. Jag stöder självfallet deövriga reservationer som har markerat ibetänkandet.Anf. 107 ():Herr talman! Det verkar som om vi har fått en nyblockpolitik när det gäller frågorna om naturresursla-gen, nämligen Socialdemokraterna och iett stort block mot övriga partier med en större viljaatt bevara och skydda grundläggande naturvärden.Det märks tydligt på de reservationer som lagts frammed anledning av detta betänkande.Det finns tre fempartimotioner om vattenkraften.De är mycket viktiga för synen på vattenkraften. Epo-ken med en utbyggnad av vattenkraften måste varaslut av minst två viktiga skäl. Vi har ett ansvar och enskyldighet att se till att kommande generationer fåruppleva orörda älvar och en levande vildmark i minstden omfattning som vi har i dag.Dessutom måste vi inse att vårt sätt att användaenergi inte är ekologiskt hållbart eller rättvist gente-mot andra delar av världen. Vi måste spara energi ocht.ex. använda elenergin på ett effektivare sätt. Ele-nergi till uppvärmning är ett slöseri med en förädladenergiform.I det läge som vi nu fått, i och med beslutet om attavvecklingen av kärnkraften skall inledas, finns detmånga som vill utnyttja situationen för egna syften.En part är t.ex. som naturligtviskraftfullt kommer att verka för en utbyggnad av vat-tenkraften för att ersätta den el som faller bort i taktmed kärnkraftverkens utfasning.Därför är det viktigt att tala om att det är ett mark-nadsföringsknep att kalla vattenkraft från t.ex. Klip-pens kraftstation för miljöanpassad. Det är ett vilsele-dande begrepp. Det skall naturligtvis få folk att tro attden typen av vattenkraftsanläggningar är miljöanpas-sade och inte särskilt farliga för den omgivande mil-jön. Men där finns, som i alla andra anläggningar, ettstort regleringsmagasin som påverkar miljön likamycket som ett traditionellt kraftverk. Det finns trös-keldammar för att upprätthålla vattennivån liksomregleringar av flöden i de olika forsarna som påverkarbåde öring- och rödingbestånden samt övrigt växt-och djurliv.För den oinvigde ser det hela inte så farligt ut, ef-tersom vattnet flödar och det finns liv i älven, men detär ett förföriskt skådespel och ett liv långt ifrån nor-maltillståndet med högvattenflöden och lågvattenflö-den om vartannat. Det är bra om uttalar sinmening om dessa projekt. Tyvärr medverkar staten tillfortsatt legitimitet för sådana här projekt eftersomNUTEK är med och finansierar utvecklingen av des-sa. Tyvärr är inte forskningen runt det hela tillämpligpå redan utbyggda älvar, vilket kanske skulle kunnaha haft ett värde. Syftet är dock en fortsatt utbyggnadav s.k. miljöanpassad vattenkraft, vilket jag bestämtmotsätter mig.Ett projekt skulle kunna vara Sölvbacka strömmar.Regeringen har sagt nej till en försäljning av fall-rättigheterna till kommun, och det är bra. Detsom är mindre bra är den fortsatta oviljan från Social-demokraterna och att föra in Sölvbackaströmmar i naturresurslagen för att en gång för alla fåslut på diskussionen om utbyggnad eller ej. Det har ingen budgetpåverkande effekt, och detpassar nog in i EU:s konvergenskrav, de krav som såstarkt styr all politisk vilja och innehållet i politiken.Regeringen tänker inte begära hos att fåsälja fallrättigheterna i Sölvbacka strömmar, ochriksdagen tänker inte heller föreslå detta i nuläget.Varför då inte få slut på tvivelsmålen om utbyggnadeller ej genom att föra in älvsträckan i 3 kap. 6 § föratt ge den ett normalt älvskydd? Ni som inte vill detmåste ju inse att misstanken fortfarande finns omavsikten i frågan. Vad vill ni egentligen med Sölv-backa strömmar och dess framtid?Ett älvskydd i naturresurslagen skulle säkert ocksåvara till fördel för tankarna på att återställa älven idess ursprungliga skick, något som är väl förankrathos lokalbefolkningen och inte minst hos länsstyrel-sen i . Det skulle naturligtvis underlätta möj-ligheterna att gå vidare med ett sådant projekt.Gideälven bör också skyddas i naturresurslagen.Ett misstag under den förra mandatperioden gjorde attden inte blev skyddad. Detta borde denna riksdagkunna rätta till, och chansen finns ju i och med det härbetänkandet.Till slut, herr talman, vill jag kommentera fråganom det kommunala vetot i planfrågor, liksom fråganom en eventuell likströmskabel till Polen.Vänsterpartiet har medverkat till att regeringenkan lägga fram en proposition om en miljöbalk somstöds av en riksdagsmajoritet tillsammans med Miljö-partiet. Detta innebär att man får kompromissa i vissafrågor, vilket gör att en förstärkning av det kommuna-la vetot inte var möjlig. Dock innebär miljöbalkensskrivningar klara krav på aktsamhet och varsamhetsamt att kraven på miljökonsekvensbeskrivningarutökas. Detta stärker miljöhänsynen som helhet ochskärper kraven på de undantag som får göras utifråndet kommunala vetot. I sak har dock inte min inställ-ning förändrats, utan kommunens ord skall naturligt-vis väga tungt i frågor som berör projekt inom kom-munens egna gränser.När det gäller Polenkabeln kommer skrivningarnai att kräva större hänsyn, vilket gör att enprövning den vägen blir möjlig. Däremot bör man idet framtida arbetet med och naturre-surslagen se till att även sjökabel blir en del av denprövning som skall göras och kan göras och som harbyggts ut med krav när det gäller t.ex. större vägpro-jekt, järnvägar, m.m.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tionerna 6 och 9.Anf. 108 PER ():Herr talman! anser att regeringen haranledning att ta förnyad ställning till koncession förden s.k. Polenkabeln eftersom det blir fråga om nysträckning och nya landfästen. De aktuella kommu-nerna både på den polska och på den svenska sidanhar sagt nej. Därför måste kabelns miljöpåverkanövervägas på nytt, anser vi. Någon prövning enligt4 kap. naturresurslagen har inte genomförts och inteheller någon miljökonsekvensanalys.Den nya övergripande principer bor-de få genomslag när det gäller ett projekt med såoklara miljökonsekvenser. Försiktighetsprincipen ochkraven på att använda den bästa och mest miljöriktigatekniken finns där lagstadgade och en förnyad pröv-ning enligt 17 kap. 3 § skulle möjliggöra beaktandeav just dessa principer.Jag yrkar bifall till reservation 1.Till det här betänkandet, herr talman, har Miljö-partiet fogat ett antal särskilda yttranden. Det handlarom möjligheten till prövningsplikt om skyddsvärdanaturvärden skulle riskeras med en viss flexibilitetsom vi kan acceptera. Vi talar också om att miljö-domstolarna skulle ha möjlighet att sköta till-ståndsprövningarna fullt ut om det visar sig att detskulle behövas. Sedan har vi en fundering om vemsom skall upprätta miljökonsekvensbeskrivningar. Viskulle vilja att en oberoende instans ansvarade för det.Detta om de särskilda yttrandena just i det här avse-endet.Det här betänkandet handlar ju också om älvar ochvattenkraft. utgångspunkt är att inga nyautbyggnader får ske oavsett om de är stora eller små.Något helt annat är att effektivisera de nuvarandekraftverken, som bl.a. utgörs av gamla kvarnar ochsågar, utan ytterligare miljöpåverkan. Det är givetvisönskvärt.Men det tycks råda en osäkerhet om vad ombygg-nad respektive utbyggnad betyder i samband medinvesteringar i vattenkraftverk. Begreppens innebördblandas ofta ihop. En utbyggnad är en utbyggnad, låtoss vara överens om det. Vattenområden och älv-sträckor som omfattas av skyddet i naturresurslagenmåste förbli skyddade och inte kunna byggas ut pågrund av att vattenföretaget då sägs medföra endastobetydlig miljöpåverkan.För övrigt anser vi att de sista stora orörda älvar-na, , , och Torneäl-ven skall grundlagsskyddas.Häromdagen fick vi reda på att ett forskningspro-gram som skall utreda vattenkraftens miljöeffekter varpå gång. Programmet bekostas av staten bl.a. genomNutek och vattenkraftsföretagen. skall hålla i projektet.Men och är ocksåintressenter. Det startar , har det sagts, och skallpågå men bör också ses som ett långsiktigtprogram. Det skall handla om den redan befintligavattenkraften, säger man. Men resultatet skall kunnaanvändas om politikerna beslutar sig för att bygga utvattenkraften. Bl.a. LO driver frågan om utbyggnadav älvarna i Norrbotten.Bland många har detta inneburit nya hot. Mananar att det är en ändring på gång i inställningen tillvattenkraften. Utbyggnadsbeslutet enligt naturre-surslagen 1987 är så svagt att ett parti i politisk ma-joritet lätt kan riva upp beslutet, och sedan kan detvara kört.I en gemensam motion med Vänstern, Centerpar-tiet, , och Miljöpartietpåpekas att en utbyggnad av en älv eller ett vattenom-råde är oåterkallelig och kan i princip inte försvarasmed att en vattenkraftsutbyggnad skall kunna betrak-tas som miljöanpassad. Möjligen kan man göra detmer eller mindre skonsamt, det vet vi. Men att tro kan bygga miljöanpassat har inte med verklighe-ten att göra.Vi ledamöter i bostadsutskottet hade för inte sålänge sedan möjlighet att på ort och ställe studeraKlippens kraftstation och den miljöanpassning mandär ansåg sig ha lyckats med. Det är viktigt att vi intelåter oss förföras av ett ytligt språkbruk och det lättastsynliga. Skall man använda begreppet mijöanpassninghar man skyldighet att i detalj förklara anpassningentill den fauna och flora som har sin naturliga hemvist ioch kring älven.Jag yrkar därmed bifall till reservation 6. Jag villockså tala om att jag stöder reservation 4.Trots att Sölvbacka strömmar ser ut att ha räddatsanser jag att det än en gång är viktigt att markeraståndpunkten i den gemensamma reservationen påflerpartimotionen. Det är dags att älvsträckan tas in,precis som sade, i 3 kap. 6 § förstastycket i naturresurslagen. Frågan måste få ett slut.Jag yrkar därmed också bifall till reservation 9.Även uppströms har vi tidigarevarit överens om i Vänstern, , ,och . Sträckan bordeundantas från utbyggnad, det är vi alla överens om.Men det är ju självklart egentligen. Inte en meter tillav utbyggnad gäller åtminstone för oss i Miljöpartiet.Frågan om nationalstadsparkerna återkommer. Jagvill bara här understryka att jag stöder mo-tion om fördjupat underlag som utgångspunkt förbeskrivningar av den befintliga nationalstadsparkensnatur- och kulturvärden och förslaget om en utredningom miljöförbättrande åtgärder. Det är viktigt att den-na den första lyckas och får enutformning och ett innehåll värt att ta efter och attanvända som referenspark för de kommande natio-nalstadsparkerna. Det är extra roligt för mig eftersomjag vet att det en gång var en mil-jöpartist, nämligen , som var initiativtagaretill parken i Stockholm.Till sist det kommunala vetot. har all-tid velat ha en utvidgning av det kommunala vetot.Det har vi velat ända när det luckradesupp. Detta är man också överens om från tre partier,nämligen , Vänstern och Miljöpartiet.Att vi inte yrkar bifall till motionen utan i ställetskriver ett förklarande yttrande beror på att det närmotionen utformades fanns förhoppning om att detunder miljöbalksförhandlingarna skulle kunna görasförändringar i naturresurslagen. fanns inte ensådan möjlighet, och därför är motionens koppling tillmiljöbalken inte relevant. Självklart kommer vi dockatt jobba för det här framöver. Jag tror att en diskus-sion härom speciellt kommer att tas upp i sambandmed att kommer upp till behandling iriksdagen.Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja höra hur Per ifortsättningen tänker arbeta i frågan om det kommu-nala vetot.Anf. 110 PER () replik:Herr talman! Vi kommer, , att gö-ra det på alla de sätt som är möjliga härefter. Vikommer aldrig att ge upp den här tanken. Jag hoppasatt vi kan föra den politiken gemensamt framöver.Vi skall kanske inte nu föra en debatt om miljö-balken, men jag vill påminna om attutvidgningen av det kommunala vetot inte heller fannsmed i det borgerliga förslaget till miljöbalk.Anf. 111 () replik:Herr talman! Jag tycker faktiskt att ni från Miljö-partiet har sålt er ganska enkelt när ni i det här betän-kandet inte ens klart har sagt ifrån utan i stället harhänvisat till något som skall komma. Miljöbalkenfinns ju ännu inte på vårt bord.Anf. 112 PER () replik:Herr talman! Nej, vi har klart tagit ställning, vilketframgår av det särskilda yttrandet. Att det inte fram-förts i en reservation tror jag att . Det var fråga om en förhandling om en miljö-balk, där naturresurslagen inte behandlades särskilt.Anf. 113 ():Herr talman! Naturresurslagen trädde liksom förövrigt också i kraft den 1 juli1987. Bestämmelserna i syftar till att främja enur ekologisk, social och samhällsekonomisk synvinkellångsiktigt god hushållning med marken, vattnet ochden fysiska miljön i övrigt.Till lagen har knutits ett tiotal olika lagar somreglerar ianspråkstagandet av mark och vatten förolika ändamål. Genom den konstruktionen har NRLfått en central roll, och den brukar betraktas som ens.k. paraplylag.Jag skall här begränsa mig till det avsnitt som be-rör utbyggnad av vattenkraften och älvskyddet. Dethandlar om att skydda älvar och älvsträckor från ut-byggnad av vattenkraft, enligt 3 kap. 6 § naturre-surslagen.Vid riksdagsbehandlingen handladesett förslag om utökat älvskydd som innebar att sam-manlagt 13 älvsträckor och älvar skulle skyddas enligt3 kap. 6 § NRL. Utöver dessa fanns ett antal älv-sträckor som ansågs kräva ytterligare överväganden.Bland dessa fanns bl.a. älvsträckan vid Brunnsberg iÖsterdalälven, uppströms ochSölvbacka strömmar i . Av dessa liggerfrågan om utbyggnad av sträckan vid Brunnsberg iÖsterdalälven på regeringens bord. De övriga tvåföreligger för beslut här i dag.Vi har väntat nog på ett besked från re-geringen när det gäller Brunnsberg i . Ärregeringen beredd att trotsa den överväldigande ma-joritet av befolkningen i kommun somkräver att sträckan skall skyddas? Detta är den sistarest av som fortfarande har något kvarav sin forna glans. Att sträckan skall skyddas kräver,utöver den stora folkomröstningsmajoriteten, ocksåkommunen, , , den samlademiljörörelsen m.fl. remissinstanser.Nu är det för beslut. Min vädjan till rege-ringen och miljöminister är:Dra inte den här frågan i långbänk! Folket i Älvda-len har väntat nog. Säg nej till en utbyggnad,och rädda med hjälp av naturresurslagen den sistaspillran av i dess forna glans! Låt de-mokratin och folkviljan segra.Herr talman! Egentligen hade vi förväntat oss enproposition från regeringen angående skyddet av våravattendrag. En sådan tycks inte komma, och tur ärkanske det. Remisskritiken mot Vattendragsutred-ningens slutbetänkande är ju total.Miljöminister har för övrigt ocksågjort tydliga uttalanden, bl.a. i nr 5 1997, om att regeringeninte vill bygga ut några vattendrag. Om regeringensamlar sig och lägger fram en proposition om stärktskydd av våra vattendrag, är allt gott och väl. Det ärdags för ett tillkännagivande av att epoken av vatten-kraftsutbyggnad är avslutad. Vi väntar på fler förslagtill skydd enligt NRL.Det är dock i dagens läge oklart vad som egentli-gen sker. Talet om miljöanpassad vattenkraftsutbygg-nad oroar men är bara vackert prat. Det är vatten-kraftsindustrins sätt att försöka rättfärdiga fortsattexploatering av våra få återstående bevarade älvaroch älvsträckor.Det är , herr talman, angeläget att understrykavikten av att man inte öppnar för vattenkraftsutbygg-nad i de älvar, vattendrag och strömsträckor som harett omistligt värde. Särskilt viktigt är att ettbeslut fattas om uppströms ochSölvbacka strömmar i Härjedalen.När vi nu har en lagstiftning som ger möjlighet tilllika hantering av alla skyddsvärda älvar och älv-sträckor är det naturligt att använda den lagstiftningenoch således besluta att skydda båda dessa älv-sträckor enligt 3 kap. 6 § i naturresurslagen.Herr talman! Med detta nöjer jag mig med att yrkabifall till reservationerna nr 9 och 10.Anf. 114 ():Herr talman! Det skall kunna göras personval,och det är kanske då lämpligt att göra några personli-ga reflexioner kring det som här har sagts. begär replik redan innan jag ens har börjat tala,och det är kanske lika bra med tanke på det som jagnu kommer att säga. och att det har uppstått ett nytt block bestående avsmåpartier och att Socialdemokraterna och Modera-terna skulle utgöra ett annat block. När man ser påreservationerna blir man dock inte speciellt impone-rad i varje fall av det nya blocket.Man kan också göra litet personliga reflexionerkring det som här har sagts av ochVänsterpartiets representanter. Man hävdar att manhar varit med om en uppgörelse om en proposition omen miljöbalk, som man tycker är en kompromiss. Mantycker dock inte att kompromissen är bra utan skallarbeta vidare utifrån att få ännu mer.Detta föranleder mig att fundera litet kring hurbräckligt det kan vara i politiken med bundsförvantersom och i sådana här frå-gor. Först ställer man sig bakom någonting, men se-dan vill man förändra det mesta av det som man hargjort upp om.Jag skall nu inte diskutera här, herrtalman. Den får vi anledning att återkomma till både iutskottsarbetet och här i kammaren, men jag hyserändå farhågor för att man kanske inte kan lita på varesig eller när man gör uppom någonting i de här frågorna.Inte minst vår kanslichef, som har varit med imånga år i , men också jag själv har upprepade gånger fått ta ställning tillsamma motioner och lyssna på samma argument.Riksdagen fattade , alltså , beslut om vattenkraften vad avser tera-wattimmar, älvsträckor osv.Varje år återkommer en del partier och uppreparmisstänkliggörandet av att regeringen inte är att litapå - socialdemokratin är inte att lita på.Förste vice talmannen och jag var med på den ti-den när Sölvbacka strömmar diskuterades. Det kosta-de mycket pengar för statskassan. Det var väl en av debästa affärer som någonsin gjort - hundratalsmiljoner.Då fattade beslut om att det inte skallske en utbyggnad. Sedan upprepas år enmisstanke om att något skall ske. Vi politiker bordeibland kunna tro på de beslut som fattas i riksdagen.Det verkar inte så, och det får vi väl leva med. Det ärdärför jag hyser mina misstankar om tvivelaktigapartner.Därför kan det vara bra att det uppstått ett nyttblock med en del reservationer. De är egentligenganska onödiga. Vi har diskuterat det kommunalavetot i , . Självfal-let har kommunerna en bestämmanderätt i vårt land.Det kan ju alltid inträffa saker i denna värld sominnebär att , de folkvalda, måstefatta ett beslut. Jag kan inte se att en kommun sominte vill ha en verksamhet skulle bli överkörd utan attalla möjligheter som finns har prövats. Ytterst måstenågon fatta ett beslut - om man ställs inför faktum attbeslut måste fattas. Vem skall annars fatta beslut?En del av reservationerna - bl.a. om Polenkabeln- tangerar ett regeringsbeslut . Det ärklart att den frågan kan diskuteras från olika utgångs-punkter. Om man diskuterar med utgångspunkt i attregeringen på olika grunder har fattat ett felaktigtbeslut, får man vända sig till förste vice talmannenoch hans kamrater i konstitutionsutskottet.När man läser och lyssnar på - ochdet kanske även gäller - får man in-trycket av att det är domstolar som skall avgöra allthär i livet. Jag minns en debatt om fri- och rättigheteri . Jag konstaterade att en av de mestdetaljerade författningarna i fråga om fri- och rättig-heter fanns i . Där fanns en lång radpunkter om fri- och rättigheter för människor. Men deföljdes ju inte.Det är viktigt att politiken skall styra över juridi-ken. Det är riksdag och regering som stiftar lagar. Omdet är fel på lagarna skall de förändras. Politiken skallstyra de politiska överväganden som skall göras iolika aspekter. Det är inte något slags domstol somskall fälla de avgörandena.Det är litet märkligt att i en reservation diskuteraatt kraftverksföreträdare kallar någonting för"miljöanpassad vattenkraft". När skulle det vara för-bjudet, herr talman, för organisationer, myndigheteroch företag att utnyttja rätten att tänka och tala omvad de tycker i olika frågor?Det är sant, som Per säger, att vi har besöktKlippens kraftstation. Jag tycker att det är alldelesutmärkt att den redan finns där. verkar det somom att de som har fattat beslut om- om möjligheter att utnyttja vattenkraften - egentli-gen skall rivas upp. Det är klart att det påverkar mil-jön. All mänsklig verksamhet, all utbyggnad av vat-tenkraft, vad vi än pysslar med, påverkar miljön iolika former. Men vi måste alltid göra andra avvä-ganden. Det har stiftats lagar för att klara den situa-tionen - naturresurslagen, vattenlagen osv.Herr talman! Jag är inte speciellt imponerad av denya reservationerna i det nya blocket. Därför yrkar jagnaturligtvis avslag på reservationerna och bifall tillutskottets hemställan i betänkandet.Anf.