prot · GL0978 · 1998-03-11 00:00:00 — Men å andra sidan vill man inte ge försöksverk-samheten för stor omfattning. Det är inte så utförligargumentation, kan man tycka. Men det är trots alltfler argument än vad regeringen brukar kosta på sig. Itidigare propositioner under min horisont har manförst hänvisat till att frågan kanske kan tas upp i ensenare proposition, och sedan bara konstaterat att maninte låter ingå i försöksverksamhetenhelt utan argument.Jag har också debatterat den här frågan med nä-ringsministern just i samband med hur man skall ska-pa bättre förutsättningar för människor när det gällerjobb, företagande och utveckling i vår region i Stock-holm. Jag fick då svaret att det är bra om regionen fårverktyg så att man själv kan ta tag i problemen. Statentänker nämligen inte ta tag i problemen med ojämlikaförutsättningar. Å andra sidan svarar även AndersSundström att man inte vill ge just någotutvidgat regionalt självbestämmande, utan den möj-ligheten har man gett till andra regioner.Man hamnar här i moment 22. Rege-ringen vill lägga över ansvaret på Stockholmsregio-nen att själv lösa sina problem i nästan alla frågor.Men man vill inte ge redskapen.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation1, som alltså handlar om utvidgat regionalt självstyreför Storstockholm.Anf. 62 PER ():Fru talman! Även jag skall ta upp ochLjungskileortens intresseförenings överklagande. Mantog upp frågan i kommunfullmäktige, kanske denviktigaste instansen, och fick ett klart besked om attdet fanns ett intresse för en utredning av Kammarkol-legiet. Vad som sedan hände var att Kammarkollegietgjorde en preliminär analys som inte, vad jag förstår,grundade sig på de uppgifter som lämnade över, om hur man skulleklara av den kommunala servicen, om vilket starktfolkligt stöd man hade, osv. Man fick ett blankt nej.Detta innebar att Ljungskileortens intresseföreningöverklagade till regeringen.I det sammanhanget blev jag engagerad och in-tresserad av frågan ur demokratisk synpunkt, förstås.Jag ställde en fråga till inrikesministern, . Jag frågade om det inte var graverande attKammarkollegiet gjorde en snabbanalys när manegentligen borde ha gjort en betydligt djupare utred-ning. Jag fick ett svar från inrikesministern som varmycket förbryllande. Han sade: Man får dock integlömma bort att kommunmedlemmarnas främstaföreträdare är fullmäktige. Ett nej från fullmäktigeinnebär att en kommundelning inte kan komma tillstånd med mindre än att det finns synnerliga skäl fördetta.Han svarar så att säga tvärtom. Man hade ju justfått ett ja till en sådan här utredning. Det här tyckerjag är väldigt allvarligt. Jag tycker inte att det får gåtill på det viset. Problemet som uppstod strax däreftervar att regeringen just fattade ett sådant beslut om attett överklagande inte kunde bli aktuellt. Man gick påKammarkollegiets snabba beslut.Det här är som sagt var ett problem. Skall man tafolkets mening på allvar, de lokala intresseföreningar-nas intressen på allvar, där det finns ett starkt folkligtstöd, skall man inte hantera en fråga på det viset. Detär det som jag vänder mig mest emot. Jag vänder migemot själva hanteringen av frågan. Man skulle givet-vis låta utreda den här frågan ordentligt från Kam-markollegiets sida. I det kunde mycket väl, tycker jag,också ligga en folkomröstning. Att bara avfärda dethär med att säga att det inte är lämpligt med en del-ning, att det inte finns underlag, eller vad man nuanger som anledning, utan att verkligen ha utrett dettatycker jag är snudd på skandal, om inte skandal. Detär ett sätt att behandla människors intressen ochmänniskors demokratiska rättigheter på ett slarvigtsätt.Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Anf. 63 ():Fru talman! En grundläggande utgångspunkt är attmedborgarnas ökande kompetens tas till vara inomolika verksamheter. Enskilda människors kunskap,engagemang och erfarenheter är en positiv kraft närdet gäller att vidareutveckla demokratin i Sverige.Därför måste inriktningen i allt förändringsarbete varaatt just stärka medborgarnas möjligheter till inflytan-de, medansvar och valfrihet.En viktig grund för maktfördelningen i samhälletär att beslut skall fattas på lägsta möjliga effektivanivå så ofta det är möjligt av den som befinner signärmast den uppgift som skall lösas. Om ansvar ochbefogenheter fördelas efter den principen garanterasmedborgarnas valfrihet och trygghet på bästa sätt.Fru talman! I detta betänkande behandlas ett mo-tionskrav om en utredning av förutsättningarna förLjungskile att bilda egen kommun. kom-mun bildades genom samman-läggning av stad, , Forshälla,Lane-Ryrs och Skredsviks landskommuner samt motBokenäs och Dragsmarks församlingar svarande delav landskommun.I början på 1997 grundades i en fristå-ende intresseförening utan partipolitiska bindningarmed syfte att utifrån socknarna , Grinneröd,Resteröd och Forshälla bilda egen kommun medLjungskile som centralort.Skälen som intresseföreningen anförde i sitt arbeteför en kommundelning var bl.a. att avståndet mellantjänstemän, förtroendevalda och medborgare blirkortare i en mindre kommun, att en stark lokal när-demokrati blir viktigare vid bildandet av storregionerinom länsförvaltningen och att den kommunala servi-cen blir effektivare i en mindre kommun.Efter opinionsmöten och livlig diskussion undervåren 1997 beslöt kommunfullmäktige i attinte motsätta sig en utredning om kommundelning.Bohuslandstinget bedömde att en delning inte skullepåverka ekonomi. i Göte-borgs och län ville inte motsätta sig en utred-ning men anförde bl.a. vikten av att en nybildadkommun uppfyller rimliga krav i fråga om befolk-ningsunderlag.Ljungskileortens intresseförening ansökte sedanhos Kammarkollegiet om en utredning och en folkom-röstning i frågan. Skälen som angavs var en önskanom att stärka den lokala demokratin och öka möjlig-heterna att påverka sin bygds framtid och utveckling.Som vi har hört här avslog Kammarkollegietframställningen utan att ett ordentligtbeslutsunderlag presenterades, och saderegeringen nej vid överklagandet av Kammarkollegi-ets beslut.Fru talman! Jag menar att det är viktigt att inta enpositiv attityd till möjligheten att dela kommunerutifrån initiativ som i fallet kommer under-ifrån. Samhället bör eftersträva en flexibel hållningvad avser kommuners storlek och ge möjligheter tillkommundelning för att undvika ett allt för stort av-stånd mellan väljare och valda. Aktiva medborgare ären förutsättning för en väl fungerande demokrati.Trots att det finns stort intresse för kommundel-ningar runt om i landet sker inte så många. Det kanfinnas starka skäl emot en kommundelning, men detär viktigt att grundliga utredningar får genomförassom tydligt kan visa medborgarna vilka för- ochnackdelar som föreligger vid en eventuell kommun-delning. Om dessutom kommunmedlemmarnasfrämsta företrädare, de förtroendevalda i kommun-fullmäktige, inte motsätter sig en utredning bör ensådan komma till stånd.Enligt lagen om ändringar i indelning ikommuner och landsting får en ändring i indelning ikommuner genomföras om ändringen kan antas med-föra bestående fördel för en kommun eller en del aven kommun. I en motion föreslog jag att detborde införas en bestämmelse att Kammarkollegietskulle bemyndigas att företa en utredning om denkommun som berörs inte motsatte sig en sådan. Riks-dagen avslog detta yrkande i höstas.Fru talman! Den lokala demokratin måste ständigtvitaliseras och fördjupas. På det lokala planet handlardet om människors vardagliga problem.Även om det kan diskuteras hur omfattande en kon-sekvensutredning bör vara är det viktigt att hitta vägarför att förbättra den lokala demokratin. Genom attuppmuntra så många människor som möjligt att självadelta i samhällsdebatten och engagera sig i den of-fentliga sektorns uppgifter och verksamhet gagnas densamhällsgemenskap som är nödvändig i en levandedemokrati. Det finns därför, menar jag, skäl att utredaförutsättningarna för att ånyo bilda en egenkommun. Jag yrkar bifall till reservation 3 undermom. 6 i detta betänkande.Anf. 64 ():Fru talman! Vi debatterar nu ett utskottsbetänkan-de som behandlar motioner från allmänna motionsti-den om länsförvaltning, indelning och denregionala organisationen av vårt samhälle. Vid betän-kandet finns tre reservationer, som jag något skallkommentera.Den första gäller förslaget om att skallingå i försöksverksamheten avseende ändrad ansvars-fördelning i länen. Jag vill påminna kammarens leda-möter om att vi 1997 fattade beslut om att vissa länskulle få ingå i denna försöksverksamhet. Den1 oktober kommer en delredovisning av en totalgenomgång av vad denna försöksverksamhet kommeratt leda till. Man har naturligtvis litet bråttom om mantycker att skall besluta att ocksåStockholm skall omfattas av denna verksamhet.Jag tycker i och för sig att argu-mentation för att det här skulle vara bra för Stock-holm är god, men det kan också anföras goda argu-ment för att alla län skulle behöva ingå i försöksverk-samheten. Någonstans måste strecket dras, och ut-skottsmajoriteten har fastnat för att vi inte nu skallutvidga det här. Vi får se vad utvärderingen kan ledafram till.Nästa reservation handlar om de statliga myndig-heternas regionala organisation. Jag bor i ett län somhar drabbats ganska hårt av den regionalisering somhar gjorts av de statliga myndigheterna, och jag har enhel del förståelse för kritiken mot det som har skett.Men läggs det fram en propositionsom innehåller ett förvaltningspolitiskt program. Ock-så i den regionalpolitiska propositionen finns detskrivningar som tar fasta på den problematik sommånga av oss, speciellt i de glesare befolkade delarnaav landet, har upplevt. Kammaren kommer alltså snartnog att få tillfälle att i ett samlat grepp ta ställning tilldetta med två regeringsförslag som underlag.I en annan reservation behandlas frågan omLjungskiles vara eller icke vara som självständigkommun. Vi har en lagstiftning som reglerar hur dethär skall gå till. Kammarkollegiet har kommit fram tillslutsatsen att ett genomförande av en utredning inteleder till den nytta som föreskrivs i lagstiftningen.Huvudargumentet är att det kommer att bli svårt attupprätthålla service till medborgarna i den tilltänktakommunen på den nivå som det finns anledning attkräva.Den här frågan är dock inte på något vis avfärdadför Ljungskileborna. Jag tycker att man lokalt skalljobba betydligt grundligare innan man sätter i gångden rättsliga proceduren. Det kan väl inte vara PerLagers mening att skall besluta om folkom-röstning i den här frågan. Det är ett instrument somkommunen behärskar. Finner man det lämpligt, kanman gå den vägen.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 65 PER () replik:Fru talman! menade att det inteännu är , och det låter ju bra. Man har körten runda via Kammarkollegiet, med överklagande hosregeringen, och man har fått ett avslag, som dockenligt min uppfattning bygger på för lösa grunder.Man har helt enkelt inte tagit till sig det underlag somintresseföreningen faktiskt har lagt fram. Den har tagitreda på möjligheterna att ordna den kommunala ser-vicen osv.Anledningen till att jag påstår att behandlingen harvarit slarvig är att ministern svarade mig på det sättetatt ett nej från kommunfullmäktige innebär att fråganär avfärdad. Han hade alltså helt missuppfattat saken.Det gavs ett ja från fullmäktige.Det tråkiga i historien är att Kammarkollegiet harfattat ett beslut och att regeringen efter överklagandefattade precis samma beslut, trots den missuppfattningsom jag menar att man har gjort sig skyldig till när detgäller kommunfullmäktige.Jag kan kanske hålla med om attdet här inte är en riksdagsfråga, men det viktiga är attdet har väckts en motion där behandlingen av lokalademokratisträvanden ifrågasätts. Jag menar att vialdrig får låta bli att backa upp den processen. Tar detsig sådana här uttryck måste vi för att visa var felenligger föra upp frågan på bord.Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag skall inte recensera inrikesminis-terns hantering av den här frågan, men jag tycker kan konstatera att om Ljungskileborna hade varitlängre framme i processen och om opinionsvillkorethade varit bättre manifesterat, hade den här frågannog varit i ett annat läge. Jag uppskattar att Per Lagerkonstaterade att detta inte är något som riksdagenskall ta ställning till i det här läget.Anf. 67 PER () replik:Fru talman! Jag skall bara snabbt beröra vad de-partementet svarade mig när jag tog upp frågan varförman från regeringens sida har uttalat sig så som mangjorde. Det framhölls att det snarare var fråga om engenerell tolkning. Jag uppfattar det som att man interiktigt tar befolkningen i på allvar.Det finns flera motsvarande strävanden i vårt land,bl.a. i , och . De kommunde-lar som har sådana här strävanden har bildat ettnätverk för att stärka sina möjligheter att påverka sinaintressen. Det är bra att så sker. Anledningen till attjag tycker att det är viktigt att ta upp det här i kamma-ren är att alla de här frågorna måste behandlas mycketseriöst. Om man känner att så inte har skett, skallfrågorna upp på bord.Anf. 68 PER ():Fru talman! I det här betänkandet tas två viktigafrågor upp. Den ena gäller kommunsammanslagningoch kommundelning. Den andra gäller länstillhörig-het.Jag är övertygad om att de kommunsammanslag-ningar som har gjorts harvarit felaktiga. De har gjort att vi har för storakommuner och strukturfel. Vi har i nyalokalpolitiska idéprogram skrivit ganska mycket omatt vi ser väldigt positivt på att det underifrån växerupp opinioner för uppdelning av dagens storkommu-ner i mindre kommuner, där medborgarna känner enstörre samhörighet med de övriga invånarna i denegna delen. I sådana fall bör man kunna bilda en egenkommun.Det andra ärendet handlar om länsindelningen.Majoriteten av den svenska länsindelningen har väl-digt lång tradition, och mycket av det är intesärskilt relevant. Ett exempel som jag tar upp i minmotion är . Det lär bero på att det i Hebykommun fanns väldigt mycket skog som man behövdeatt elda med när man skulle utvinna silver ur silver-malmen i Sala silvergruva.Att kulturellt, näringspolitiskt och ar-betsmarknadsmässigt tillhör tycks man intebry sig särskilt mycket om. Jag tycker att det är väl-digt bra att Hebyborna nu i samband med valet kom-mer att ha en folkomröstning om huruvida man villtillhöra län eller län.Jag skrev en motion där jag hoppades att rege-ringen skulle skyndsamt se till att man verkställde detresultat som folkomröstningen kom fram till. har då i sin vishet skrivit en formuleringsom det tog mig en ganska lång stund att förstå vadden innebar, eftersom den var skriven på riktig"politiska".Utskottet säger: "Det finns enligt utskottets me-ning grundad anledning förutsätta att tillbörlig hänsynkommer att tas till den lokala opinionen vid en sådanprövning utan något tillkännagivande omdetta. Motionen avstyrks sålunda." Det är verkligenen ganska knölig "politiska" där man väl ändå för-hoppningsvis säger att man utgår från att regeringenbryr sig om folkomröstningsresultatet.Men många av Hebys kommuninvånare har förlitet varit med om en annan folk-omröstning. Med mycket stor majoritet sade Östervå-las kommuninvånare - är en del avHeby - att de ville tillhöra kommun och attde ville tillhöra län. Men det brydde sigpolitikerna då inte alls om. Mot sin vilja blev Östervå-la en del av kommun.Jag skall nöja mig med detta lilla tal. Menjag lovar att återkomma ifall den framtida regeringen,som vi hoppas är klokare än den nuvarande, intekommer fram till att hebybornas vilja skall följas. Jagtror att det vore bra ifall vi kunde vända den trendsom t.ex. talade om. hade vidrygt 2 500 kommuner. har vi 288.Jag hoppas att de senaste kommundelningarna ären vändning och att vi kommer att få alltfler nyamindre kommuner. Det skulle göra betydligtbättre. Tack, fru talman.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag tror att det är nödvändigt att Sve-rige styrs på ett sådant sätt att man har en litet mernyanserad syn på vad demokrati och närdemokratiinnebär. Jag tycker faktiskt att Per skall varaalldeles oerhört nöjd med den skrivning som utskottethar åstadkommit. Det är ett klart erkännande av attutskottet ser positivt på detta. Per har varit i riks-dagen för att kunna uttyda den for-men av skrivning.Anf. 70 PER () replik:Fru talman! Jag har varit här föratt kunna förstå detta sätt att skriva. Det hindrar inteatt jag hoppas att vi allihop kan bli litet tydligare såatt även våra väljare som t.ex. läser detta på Internetenkelt kan förstå vad det är vi tycker och skriver.Jag tar ändå inlägg som att detär väldigt positivt, att man ser positivt på hebybornasvilja och att man kommer att följa folkomröstningensresultat. Det är mycket glädjande.Anf. 71 ():Fru talman! Jag hade inte anmält mig till den härdebatten, men efter en del intressanta inlägg tyckte jagatt jag var tvungen att lägga mig i.Först vill jag rikta mig till . Jagvill gärna hålla med mycket av det . Det är dags att upprätta politikens roll och be-stämmande när det gäller myndigheter i . Detgäller inte bara myndigheter. Det måste också gällaaffärsverk och bolag.Jag har ett praktexempel på det i den regionalpo-litiska proposition som har kommit. villi enlighet med gävleborgsbornas och jämtlänningar-nas vilja bygga ut snabbtågsförbindelsen . Men SJ säger: Det är inte säkert att vi skallköra några tåg där. Så får det naturligtvis inte gå till.Ägardirektiven till bolag och affärsverk måste natur-ligtvis förtydligas, och det måste göras klart hur detskall fungera regionalt.Jag har en sak till att säga när det gäller det Rig-mor sade. Jag tror att man också måstekoppla organisationens funktion och utseende tilllänsfrågorna. Jag är inte så övertygad om att det ärjust den nuvarande länsindelningen som kommer attgälla och skall gälla i i fortsättningen. Detmåste vi titta på samtidigt.Vänsterpartiet delar uppfattning attvi skall utveckla regionala parlament. Det är viktigt.Det är en utveckling som kommer framöver. Jag ärhelt övertygad om det. Men det var väldigt svårt ibostadsutskottet att få igenom försöksverksamheten.Det satt långt inne.Det är inte bara som har ansöktom att få vara frilän i fortsättningen, utan det gällerockså , och andra.Men inriktningen på flera av deras försök är att stärkalänsstyrelsens och landshövdingarnas makt. Det villinte Vänstern vara med om. Det är litet svårt att sittahär och välja. Vem skall man ge ett utökat utrymmeför utöver dem som redan är bestämda att få varaförsökslän? Vad skall man ha för premisser för det?Eftersom jag sitter i den regionala kommittén -- vet jag att det delbetänkande somkommer inte handlar om utvärderingen av försökslä-nen. Det handlar om länsstyrelsernas organisation ochvilka uppgifter de skall ha. Det är en väldigt viktigoch central fråga i sammanhanget och i samband medhur man skall organisera och bedriva verksamhetenregionalt på den politiska nivån. Det är vad delbetän-kandet handlar om.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Socialförsäkringens administrationFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1997/98:SfU8Socialförsäkringens administration (prop.1997/98:41)Anf. 72 ():Fru talman! Rubriken på det här betänkandet ärmåhända inte den mest upphetsande. Men likafulltinnehåller betänkandet viktiga förslag rörande eneffektiv administration av våra socialförsäkringar, ennog så viktig fråga. Dessutom behandlar betänkandeten rad motioner i anledning av propositionen ochäven en del motioner från den allmänna motionstiden.Dagens socialförsäkringssystem är nationellt. Dethar diskuterats och utretts om inte administrationen avsocialförsäkringarna också borde vara nationell. Menregeringen och utskottet har kommit fram till att nuva-rande associationsform bör gälla vad beträffar för-säkringskassorna även fortsättningsvis, dvs. en ganskafri ställning för kassorna med möjlighet till bibehål-lande av som intresse-,service- och arbetsgivarorganisation. Förslaget inne-bär emellertid klarare och tydligare ansvarsfördelningoch en klarare rollfördelning mellan de olika delarnaav administrationen. ges alltsåen förstärkt roll när det gäller tillsynsansvaret ochsom systemägare av IT-verksamheten.Regeringen föreslås i fortsättningen utse hela sty-relsen för i förhållande till partier-nas representation i det landsting eller den kommundär kassan är belägen. Regeringen tillsätter och ent-ledigar också kassans direktör. Kassastyrelsens ansvarstärks, och styrelsen ges nu också ansvaret att utseledamöter i socialförsäkringsnämnderna. Utskottet harmed anledning av en motion av gjortett tillägg, nämligen att kassastyrelsen också har an-svar för ett bra bemötande av allmänheten.Fru talman! I de övergripande frågorna råder alltsåganska stor enighet i utskottet. Det finns emellertidinte mindre än 17 reservationer och fyra särskildayttranden. Jag vill redogöra litet närmare för de mode-rata reservationerna, som vi står ensamma bakomeller har gemensamt med andra partiers representan-ter.I reservation 1 påtalar vi tillsammans med Folk-partiet liberalerna och försäk-ringskassornas helt ohållbara situation. Den har upp-stått genom att vi har lagt allt större och allt tyngreuppgifter på kassorna i och med förändringar av för-säkringen och genom att kassorna fått helt nya uppgif-ter som de fått vidkännas stora besparingarpå administrationssidan. Jag behöver bara nämna t.ex.arbetet med underhållsstödet och bostadsbidragen,liksom de nya bedömningsreglerna för sjukförsäkringoch förtidspension.Nu har kassorna temporärt fått 200 miljoner kro-nor genom att anslag från rehabiliteringen har flyttatsöver till administrationen. Men detta är naturligtvisingen rimlig lösning, och den är helt ohållbar i läng-den. Vi anser att regeringen nu måste komma med ettförslag till långsiktig lösning av problemen med kas-sornas administration. Inte minst vid utskottets hea-ring blev vi av JO uppmärksammade på attalltfler överklaganden gjorts av kassornas hanteringav ärenden, både när det gäller den sakliga behand-lingen av ärendena och när det gäller bemötandet avallmänheten. Personalen är helt enkelt nedsliten.Jag anser att det inte är rimligt att spara på denlilla del som avser administration av försäkringen -och som vi vet är mycket kostnadseffektiv - samtidigtsom vi riskerar att den verkligt dyra delen, nämligensjälva försäkringssystemen, tenderar att växa sig stör-re. Det är den verkligt dyra delen. Vid mina besök påkassorna har jag fått klart för mig att antalet förtids-pensioner liksom antalet långtidssjukskrivningar nuökar, på grund av att kassapersonalen inte har ork ochmöjlighet att arbeta aktivt med t.ex. rehabiliteringsä-rendena. De är ju oerhört viktiga. Vi kan inte fortsättaatt sila mygg och svälja kameler, fru talman!I reservation 7 reserverar vi oss tillsammans medCentern och mot att arbetsmark-nadens parter skall utse två representanter till social-försäkringsnämnderna. Vi anser att det är försäkrings-kassornas styrelser som skall utse samtliga ledamöter,i förhållande till de politiska styrkeförhållandena iregionen. Vi anser att korporativism i alla dess formerskall undvikas. Den kompetens som behövs finns medall sannolikhet att tillgå bland de politiskt valda leda-möterna. Dem kan vi också avkräva politiskt ansvar.I reservation 12 understryker vi moderater rege-ringens ansvar för IT-omställningen inför år 2000.Alla har vi i färskt minne hur Riksförsäkringsverketsgeneraldirektör i en debattartikel i detta år skrev: "Stoppa i ettår! bördet råda moratorium på socialförsäkringsområdet.Inga nya beslut om reformer för pensionärer, sjuka,barnfamiljer och andra grupper kan tillåtas underdetta år. Förändringar får inte träda i kraft förräntidigast . "Denna uppgivenhet berodde på att arbetet med attanpassa datorsystemen till millenniumskiftet kommeratt bli så omfattande att nya reformer omöjligen kanprogrammeras . Detta är alltså vad generaldirektör menade. Vi harinte tidigare, inte heller av Statskontorets redogörelse,fått klart för oss att situationen är så allvarlig som dentydligen är.