prot · GL0962 · 1998-02-05 00:00:00 — Undantagen kan röra sig om ett en-skilt fall. Det kan vara en person som har bott länge iett land som är i ett slags gråzon, dvs. som inte harundertecknat . Denna person harbott länge i det landet, har anknytning där, och harändå av olika skäl kommit till och ansökt omasyl. Man har funnit att personen eller familjen i frågainte har skyddsbehov här. Man gör bedömningen attde kan fortsätta att leva i det land där man har an-knytning, där ingenting har hänt tidigare och där manhar släkt och familj.Det är exempel på ett sådant fall.Anf. 78 ():Fru talman! Jag undrar om anser i bedömningen från amerikanska UD:s sida pånågot sätt har missuppfattat den asylpolitik vi för iSverige.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Amerikanska state departments kritiki det här fallet är skev och missvisande. Vi har ingenrestriktivare politik än . Om man exempelvis ärförföljd eller hotas av dödsstraff får man asyl i Sveri-ge. Man avrättas inte.Avverkning av skyddsvärda naturskogarAnf. 80 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag har en fråga till miljöminis-tern.I dagarna har det utkommit ett dokument som be-rör ett paketmöte inför gemenskapens miljölagstift-ning. Där finns upptagna en del av de punkter somEU kritiserar för att inte ha levt upp till. I EU-omröstningen var ett av argumenten att vi skulle varapåtryckare på miljöområdet inom EU. ser det utsom om vi har hamnat i svansen och inte ens leverupp till de krav som EU ställer.Jag skulle vilja ställa en fråga när det gäller sko-gen, eftersom vi kan se hur man, underprotester från miljöorganisationerna, skövlar ettmycket artrikt område i . Där ser vi just attmycket litet av vår skogsmark är skyddad. Därmedhar vi också ett mycket dåligt skydd för de arter somfinns. Vad ämnar miljöministern göra för ett bevaran-deskydd?Anf. 81 Miljöminister ():Fru talman! Får jag börja med att kommentera pa-ketmötet. Det är alltså ett möte som man regelbundethåller med samtliga medlemsländer för att gå igenomolika frågor. Det stämmer alltså inte, som man uppgavi någon nyhetssändning, att detta var ett speciellt möteför att var särskilt dåligt på miljöområdet.Det är ett regelbundet återkommande möte därfrågor ställs. Ingen kritik framförs än så länge, utanman ställer frågor kring ett antal områden.Däribland ställs frågor när det gäller naturvården.De frågorna är mest av teknisk art, dvs. att vår lag-stiftning inte tekniskt är utformad på det sätt som EU-lagstiftningen är.När det gäller innehållet, dvs. hur mycket mark viskyddar, är det ett område där vi har fått beröm avEU-kommissionen eftersom är ett av de län-der som har skyddat mest mark och anmält mestskyddad skog och flest skyddade fågelområden tillEU.Trots det berömmet är jag inte nöjd. Jag tycker attdet finns mycket skyddsvärd skog som vi skulle be-höva skydda och som vi med dagens begränsade eko-nomiska resurser inte klarar att skydda. Därför harregeringen gett en speciell förhandlare i uppdrag att tafram en lösning med skogsnäringen så att vi klarar attskydda den skyddsvärda skogen i Sverige.Anf. 82 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det låter bra med en speciell förhand-lare, men skövlas skogen. Inte minst i desödra delarna av är det ett stort hot eftersomman där har generationsskiftningar. Det har inneburitatt den nya generation som tar över tvingas att skövlaskogen för att finansiera sitt skogsmarksköp.Vi har inte särskilt mycket areal skyddad. Det äroerhört litet. Det är 700 arter som är hotade. Mångaav dem finns i just de här områdena. Det gäller attrappa på och se till att de här områdena blir skyddade,eller att man åtminstone får någon form av stopp föravverkningen så att man inte riskerar att det som mansedan vill bevara blir skövlat man utreder.Det går ju inte att få skogen att växa upp igen och attfå de arter som fanns där att flytta tillbaka till ett om-råde som ser helt annorlunda ut.Anf. 83 Miljöminister ():Fru talman! Förhandlaren skall alltså vara klar fö-re sommaren och agera skyndsamt, just för att se tillatt inte fler skyddsvärda skogar avverkas. Dessutomär det viktigt att komma ihåg att det inte bara är statensom har ett ansvar här. Skogsägarna själva har faktisktett stort ansvar.Det har ofta framförts i debatten att skogsnäringeninte har råd att ta ett större eget ansvar. Det kan ändåvara intressant att jämföra kostnaden för den senastepensionsdebatten, som gäller skogsnäringen, med vadvår senaste nationalpark, Trestickla, kostade. Det ärungefär samma kostnad för en nationalpark som fören VD-pension.Anf. 84 ():Fru talman! Det här med skogarna är mycket akut.Många skogsägare börjar inse att samhället intresserarsig för de få ur- och naturskogar som finns kvar. Detär oerhört litet; av skogarna är natursko-gar. Så litet som är vad vi kallar urskogar. Detavverkas som aldrig förr det här året. Ett sätt attkomma till rätta med detta vore att snabbt inrättainterimistiska naturreservat i de här skogarna. Då harregeringen, enligt lagen, på sig att plocka frampengarna. Då skulle vi få det skydd som behövs nu.Jag undrar om miljöministern är intresserad av attta till den möjlighet som faktiskt finns i lagen attinrätta interimistiska naturreservat, främst i ur- ochnaturskogar.Anf. 85 Miljöminister ():Fru talman! Det är de lokala och regionala myn-digheterna som skall ta initiativ till naturreservat.Tanken bakom den här förhandlingsmannen, somskall försöka förhandla fram en lösning med skogsin-dustrin, är att han skall kunna göra en överenskom-melse som innebär att en skogsägare låter bli en av-verkning nu för att i stället få ersättning ett antal årframåt. Han kan också titta på alternativet med exem-pelvis stiftelser för att se till att man samlar en störresumma pengar.Jag vill däremot inte föregripa den förhandlingsom sker med att uttala mig för exaktvilken lösning man bör använda.Anf. 86 ():Fru talman! Det är nog tyvärr många skogsägaresom gärna vill föregripa diskussionen genom att av-verka i år.En annan fråga som också tangerar detta är AssiDomäns agerande. Vi kan se att i mångafall under de år som varit har sålt just den typ av om-råden som har mycket höga biologiska värden. iSörmlands skärgård är ett exempel, liksom det aktuel-la exemplet i Stenungssund.Kommer miljöministern att se till att staten sommajoritetsägare för en diskussion med ser till att man inte säljer de här områdena, som vivet har höga biologiska värden? Effekten blir alltid attom någon har betalat ett miljonbelopp, så avverkarman.Anf. 87 Miljöminister ():Fru talman! skall naturligtvis uppfyllasamma krav som vi ställer på alla skogsägare ochskogsnäringen, dvs. ta ett ansvar för den biologiskamångfalden. Jag vill framhålla att är enav dem som ingår i certifieringen. Skogscertifie-ringen tycker jag är ett av de mest glädjande exemp-len , som jag tror kommer att bidra tillatt öka den biologiska mångfalden.Introduktion av euronAnf. 88 ():Fru talman! En fråga till finansministern. har frågat 500 företag i hur de för-bereder sig för den kommande eurointroduktionen.80 % tror att de kommer att påverkas. Trots det sägerendast att de har börjat förbereda sig. Överhälften vet inte ens vilken tidtabell som gäller förEMU-projektet ute i . Det här visar att de harlyssnat för mycket på regeringen. De ledande i rege-ringen har sagt att man inte har en aning om vad mantycker i den här frågan men att man gärna skall lyssnapå andra.Problemet är att man inte ser det tåg som härkommer, den uppenbara introduktion av euron somkommer att inverka på svensk ekonomi. Än värre äratt regeringen enligt uppgifter har tackat nej till sär-skilda pengar, en välkommen skatteåterbäring som viskulle kunnat få och som kunde användas för att in-formera om hur euron kommer att påverka svenskaföretag trots det olyckliga förhållandet att vi har valtatt stå utanför.Hur vill finansministern kommentera detta?Anf. 89 Finansminister ():Fru talman! Jag vet inte om jag skall svara på frå-gan. Jag fick ju höra att ett av problemen var att manlyssnar för mycket på regeringen. Det är då risk för attytterligare några kommer att lyssna på vad regeringensäger. Jag skall trots detta svara på frågan.Det är viktigt att pengar som vi tar emot från EUeller från annat håll inte är sådana att det kan uppfat-tas som att vi bedriver en propagandakampanj i enviss riktning. Vi skall inte använda skattebetalarnaspengar för detta. Det är oerhört viktigt. Det finns olikauppfattningar, och det måste vi respektera. Däremotfinns det självklart ett intresse av objektiv saklig in-formation om vad projektet innebär för i densituation som kommer att gälla i , som inte gårmed vid starten.Vi bedriver från regeringens sida ettomfattande arbete med de s.k. praktiska euroförbere-delserna. De har kommit långt, och de fortsätter. Föratt ytterligare förstärka det här har regeringen beslutatatt införa en referensgrupp, som kommer att ha sittförsta sammanträde . Dit har inbjuditsföreträdare för en rad näringslivs- och arbetsmark-nadsorganisationer. Det är ett sätt att ytterligare spridainformation och markera vikten av att hante-rar den situation som kommer att uppstå. Vi kommerju att beröras även om vi står utanför valutaunionen.Anf. 90 ():Fru talman! Detta illustrerar hur man brukar arbe-ta. Här tillkallas diverse grupper och intresseföreträ-dare för att diskutera, men det intressanta med under-sökningen är att ute i verkligheten, bland riktiga före-tagare, är kunskapen mycket låg. Det är ett stort pro-blem, eftersom de medger att de förmodli-gen i mycket stor omfattning kommer att påverkas aveuron, även om står utanför.Det kittlar då ändå litet att försöka använda pengarinte för propaganda men för rak och ren informationom att euron introduceras redan vid nästa årsskifteoch även om när sedlarna skall komma i omlopp. Vihar flera stora företag som har meddelat att de vill gåöver till euro i sina koncernbalansräkningar och tafram årsredovisningar på liknande sätt. Vi vet attunderleverantörer kanske kommer att få krav på sigatt ställa ut fakturor och offerter i euro.Vi bör så gott vi kan stödja våra företagare sombedriver handel och skapar nya riktiga jobb att lärasig mer i en fråga där de uppenbarligen inte kan såmycket. Jag tycker att regeringen skall tänka om ochutnyttja de medel som finns.Anf. 91 Finansminister ():Fru talman! Visst skall vi fortsätta att vara aktivaoch att sprida information, och jag hoppas att alltflerkommer att lyssna på den informationen, trots det somFredrik sade.Jag är inte så orolig i den här frågan. Jag menar attden är under betryggande kontroll. Det finns natur-ligtvis ett stort kunskapsbehov, som ännu inte är mät-tat. Vi har ett ansvar från regeringen, och vi bedriverett mycket omfattande arbete inom statsförvaltningenoch i samarbete med näringsliv, konsumentorganisa-tioner och många andra instanser.Det finns också ett ansvar ute i näringslivets or-ganisationer. , som vi hartalat om, kunde använda en del av sin kraft åt attsprida sådan här information också bland de egnamedlemmarna.Jag tror att vi kommer att kunna hantera det här påett bra sätt. Jag är i grunden positiv till redovisning ieuro. Det är en fråga som vi från regeringens sidaarbetar med, och det finns en möjlighet att genomlagstiftning öppna för detta i framtiden.Anf. 92 ():Fru talman! Jag skall koncentrera mig i denna frå-ga. Det är tydligt att det gemensamma informations-projekt som och den att delta i, vilket densvenska regeringen vägrar, inte har karaktären avkampanj eller propaganda. Dess syfte är att göra detmöjligt att säkerställa att informationsbudskapet ochmetoderna är skräddarsydda för den nationella kultu-ren och strukturen. Detta gäller för de olika medlems-länderna, bl.a. för . Dessutom skall subsidiari-tetsprincipen användas.Mot denna bakgrund undrar jag hur finansminis-tern kan vägra att ta emot denna möjlighet, mot bak-grund av att småföretagarna inte vet vad det rör sigom och att de efterfrågar information.Anf. 93 Finansminister ():Fru talman! Jag har redan svarat på den frågan.Min bedömning är den att vi inte skall ta emot pengarför detta ändamål. Jag vill inte utesluta att det i fram-tiden kan uppstå ett annat läge, men jag tycker inte attdet nu vore lämpligt. Vi bedriver ett mycket omfat-tande arbete. Detta kommer säkerligen att föranledainformationsinsatser. Jag menar att det finns möjlighetatt få praktisk, neutral och opartisk information, ochdetta är en av de frågor som vi kommer att diskutera iden referensgrupp som har sitt första sammanträde påmåndag.Privata hushållstjänsterAnf. 94 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till många människor är fortfarande ar-betslösa. Det finns åtskilliga, bl.a. pensionärer ochbarnfamiljer, som vill få privata hushållstjänster ut-förda, om bara priserna blir rimliga. Det finns fleramänniskor som vill utföra de här tjänsterna. Tyvärrutförs dessa i alltför stor omfattning svart.Det krävs insatser för att fler skall komma i jobb.Det finns förslag från och från andrapartier här i om att göra dessa tjänster billi-gare. Är regeringen beredd att i vår lägga fram ettförslag som gör det möjligt för fler att anlita de härtjänsterna?Anf. 95 Finansminister ():Fru talman! Det här är en fråga som vi har diskute-rat en hel del, inte minst . Det har säker-ligen framgått att vi från regeringens sida har en öp-pen attityd att pröva olika tänkbara möjligheter på dethär området. Det kan ske på olika sätt. Det kan skeförsöksvis. Det har visats intresse från , ochman lär arbeta med dessa frågor för att återkommamed ett konkret förslag till regeringen . Jagskall med stort intresse titta på det.En annan möjlighet som kan komma att öppna sigär att man inom EU:s ram tillåter en differentiering avmomsen, så att vi kan ha en lägre moms för vissatjänstesektorer. Öppnar man den möjligheten kan visedan på svenskt håll fatta beslut i frågan om vi villinföra den möjligheten i . Vi har en öppenattityd inför att diskutera detta. Vi har ännu inte tagitställning till hur detta exakt skall ske, men det ärsjälvklart viktigt att vi har en öppen och pragmatiskattityd när det gäller olika åtgärder för att stärka sys-selsättningen.Anf. 96 ():Fru talman! Det är tacknämligt att regeringen haren öppen attityd. Jag vill peka på ett förslag som vicenterkvinnor har velat lyfta fram, eftersom det intekostar någonting, nämligen att helt ta bort arbetsgi-varavgifterna på en lönesumma upp till exempelvis300 . Det kan också ske upp till någon annannivå.Det kommer inte in några arbetsgivaravgiftertill staten i detta sammanhang, men på den här vägenskulle det skapas möjligheter härtill. Jag tycker förövrigt att man bör kunna vara mycket öppen ochtänka sig en frizon över hela landet.Anf. 97 Finansminister ():Fru talman! Visst skulle vi kunna göra hela Sveri-ge till en frizon. Jag är inte alldeles säker på att kalky-len stämmer, dvs. att det inte skulle kosta en krona attslopa arbetsgivaravgiften för en viss typ av arbete. Såenkelt är det nog inte. Vi får naturligtvis väga kostna-der som kan finnas för olika typer av lättnader mot depositiva effekter som vi kan få i form av sysselsätt-ning och därmed minskad belastning på olika bidrags-system. Det är den kalkylen som är den intressanta.Det är mycket möjligt att den leder fram till att vividtar konkreta åtgärder. Vi arbetar med detta, och viskall återkomma i frågan.Anf. 98 ():Fru talman! Det är glädjande att finansministernsäger att man har en öppen attityd. Finansministernskollega på hade såvittjag förstår inte en sådan attityd i TV . Påden punkten var det alltså ett klargörande.Jag skulle vilja ställa frågan till finansministernmot bakgrund av att det har varit så fåpersoner som faktiskt har ett jobb. Inte har det varit en så låg andel av svenska folketsom har ett jobb som man kan försörja sig på.Anser finansministern att det spelar stor roll ifallman kan komma i gång snabbt eller om man likagärna kan vänta, om det spelar stor roll ifall det sker iform i riktiga jobb i riktiga företag eller om det sker iform av en arbetsmarknadspolitisk åtgärd, vilketstatsministern tycks tycka vara ett lika bra alternativ?Anf. 99 Finansminister ():Fru talman! Jag vet inte riktigt hur när hon finräknar på sysselsättningen. Jag konsta-terar att den är väsentligt större änden var . Det är en ökning av sysselsätt-ningen med 23 000 personer. Så kort är väl inte Ka-rin livslängd att det inte detta har medhun-nits. Men skämt å sido. Det är oerhört viktigt att vi påbred front arbetar med åtgärder för att stärka syssel-sättningen. Tjänstesektorn, hushållsrelaterade tjänsterkan vara en mindre del av ett mycket vidare syssel-sättningsprogram.Jag är för min del optimist när jag ser hur kon-junkturuppgången går framåt, hur svensk ekonomistärks undan för undan. Vi kommer att se en ökadsysselsättning på svensk arbetsmarknad. Vi kommeratt se det i den privata tjänstesektorn och förhopp-ningsvis också på andra håll. Vi skall naturligtvis göraallt vad vi kan från regeringens sida för att stödja denutvecklingen.Anf. 100 ():Fru talman! Jag vill bara meddela att det inte ärjag som finräknar utan . Jaghar fullständig tilltro till dess förmåga att räkna. Hit-tills under hela mandatperioden har minskningenblivit 28 000 jobb. Man får faktiskt gå tillbaka ändatill 50-talet för att hitta en lika låg andel.Anf. 101 Finansminister ():Fru talman! Jag har stor tilltro till Statistiska cent-ralbyråns förmåga att räkna. Jag har inte lika stortilltro till förmåga, eftersom uppgifter-na är felaktiga. Sysselsättningen är högre nu än vadden var under den borgerliga regeringstiden. Syssel-sättningen har börjat öka. Jag går på Statistiska cent-ralbyråns uppgifter när jag konstaterar att 23 000 nyajobb har tillkommit jämfört med situationen för ett årsedan. Detta är fakta.Anf. 102 MICHAELSTJERNSTRÖM (kd):Fru talman! Det finns en opinion som vill få hjälpmed hushållstjänster. Det finns människor som villarbeta med detta hellre än att vara arbetslösa. Nusenast var det socialdemokraterna i somville få hjälp av regeringen att ha försöksområde iStockholm.Jag tycker att det är positivt att finansministern nusäger att man är öppen för en frizon eller försök i helaSverige. Ta som ett exempel. Där gjordeman ett mycket lyckat försök som har permanen-tats av socialdemokraterna där nere, där staten gör envinst på detta system. Man frigör pengar från hushål-len som sedan beskattas med statliga bidrag.Har regeringen någon samlad uppfattning? Vad äregentligen regeringens linje? Vill man öppna förhushållsservice i hela ? Varför tvekar rege-ringen med att göra en svart sektor vit då det skaparfler nya jobb och inte kostar staten något?Anf. 103 Finansminister ():Fru talman! Man kan föra en nyanserad diskussionom dessa saker. Jag har sagt att vi skall ha en öppenoch pragmatisk attityd. Det måste man ha när man harbehov att stärka sysselsättningen. Det är därför jagvisar denna öppna attityd. Det är samma attityd somövriga statsråd har visat. Men vi skall inte påstå attdet är problemfritt och bekymmersfritt.Den här idylliska beskrivningen av Danmarkstämmer inte överens med den bild jag har fått av enkollega, inte till men väl tillKarin , den danska ekonomiministern. Hon ärmåttligt entusiastisk och menar att det program mandär har introducerat inte är någon stor succé. Detkostar pengar för övrigt, det är inte gratis.Vi får se upp så att vi inte skapar en situation mednya klassklyftor, där det går subventioner till en väl-beställd grupp människor och andra människor fårdåligt betalda jobb och hamnar i ett starkt beroende-förhållande. Man måste ändå vara varsam när man gårin i och diskuterar den här typen av lättnader.Som sagt: En pragmatisk och öppen attityd för attse hur vi kan stärka sysselsättningen och få den priva-ta tjänstesektorn att utvecklas ytterligare skall vi na-turligtvis ha.Anf. 104 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag skulle vilja veta, när regeringennu räknar på det här med hushållstjänster och subven-tioner i olika former, om också kommunernas hus-hållstjänster i form av hemtjänstpersonal kommer attingå i beräkningen, så att det också för kommunernablir billigare att erbjuda de gamla service. är detväldigt många gamla som inte får den hjälp medstädning som de skulle vilja ha därför att man sägerfrån kommunerna att de inte har möjlighet och råd.Man har också sagt att det räcker med att få städat vartredje vecka. Väldigt många av våra gamla mår dåligti dag av att få för litet service, för litet hjälp. Detkänns väldigt märkligt om den friska delen av be-folkningen som har råd får subventioner, medankommuners tjänster inte subventioneras.Därför vill jag veta: Kommer kommunernastjänster att ingå i beräkningarna?Anf. 105 Finansminister ():Fru talman! Det väcktes viktiga frågor i detta in-lägg. Det visar faktiskt på komplikationerna att intro-ducera sådana här selektiva subventioner. De hallelu-jastämningar som kommer från vissa håll motsvarasinte riktigt av verkligheten när man tittar närmare pådet. Jag tycker att just har be-skrivit en av komplikationerna. Vad händer med deicke-privata tjänstesektorerna? Vad händer med ex-empelvis hemtjänster? Det finns berättigade önskemålom att det skall bli billigare och bättre och störrevolymer. Hur hanterar vi detta om det plötsligt upp-kommer en subvention som går till dem som anlitarprivat städhjälp, eller vad det nu kan bli fråga om?Det här visar att vi noga måste tänka igenom fråganinnan vi slutligen tar ställning. Annars kanske vi görstora misstag som vi sedan får ångra.Anf. 106 är dagens frågestund avslutad. Jag tackarfrågeställare och regeringen.10 § Svar på interpellation 1997/98:102 omkonsekvensen av EU:s inre marknadAnf. 107 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migvad regeringen avser att göra för att företag som LearCorporation ej skall tvingas avskeda personal samtvilka åtgärder regeringen planerar för att motverka deför svenska företag och löntagare negativa konsek-venserna av EU:s inre marknad.Låt mig först påpeka att regeringens bestämdauppfattning är att konsekvenserna av den inre mark-naden i allt väsentligt är positiva. Att människor,kapital, varor och tjänster kan röra sig fritt i Europainnebär, som själv konstaterar,att kapital och investeringar kanaliseras till de områ-den där de bäst kan utnyttjas ekonomiskt. GenomSveriges deltagande i EU:s inre marknad har vi fåtttillgång till en ny hemmamarknad som består av 380miljoner människor. Detta är själva grunden för eko-nomisk utveckling och välstånd. Förutsättningarna attklara sig i rådande konkurrens på såväl den inre somden internationella handelsarenan bygger på att skapalika förutsättningar för marknadens aktörer. Dettatillgodoses i stor utsträckning genom de regler somfinns i EU.En av förutsättningarna för att kunna bedriva enaktiv och framgångsrik näringspolitik som skapar nyaarbetstillfällen och bidrar till en positiv ekonomiskutveckling är att locka till sig nya investeringar frånutlandet. har lyckats bra med detta även om vikan bli ännu bättre. När det gäller utvecklingen av deinhemska direktinvesteringarna kan man konstateraatt det var först sista kvartalet 1994 som investering-arna verkligen tog fart. Detta trots att den storadeprecieringen av kronan ägde rum ochatt kännedomen om fanns redan under1993.Detta tyder på att det fanns ett uppdämt behov avexpansionsinvesteringar men att industrin avvaktadetills säkerheten fanns om ett svenskt EU-medlemskap.Det innebär emellertid inte att vi är konkurrenskrafti-ga inom alla områden. Exempelvis har vi svårt attkonkurrera med låglöneländer om vissa typer av in-vesteringar. Lösningen på det problemet är inte iförsta hand statligt stöd utan satsning på kompe-tensutveckling och på utveckling av de områden därvi har fördelar.När etablerades i 1991och tog över Saabs bilstolstillverkning i Trollhättanoch Volvos i sysselsattes sammanlagt 900personer på dessa två orter. Jobben utgjordes nästanuteslutande av rena produktionsjobb inom textil ochmetall. Antalet sysselsatta på de två orter där man togöver 1991 är närmare 1 700 personer, ochstrukturen på verksamheten har ändrats. En väsentligdel av den textila verksamheten ligger utanför Sveri-ge.