prot · GL09107 · 1998-05-13 00:00:00 — Det är därför handlingsplanenlyfter fram förmedling av kunskap och information tillhushållen.Andra åtgärder som också presenteras i skrivelsenär:Utökade insatser med avseende på miljöaspekter ivaruprovningsverksamheten.Analys av förutsättningarna för ömsesidigt god-kännande av miljömärkningen på internationellnivå.Utvärdering av det nordiska miljömärkningssys-temet.Utökad bevakning av miljöargument i marknads-föringen.Strävan efter prisundersökningar även för ekolo-giskt producerade livsmedel.Beaktande av hushållsaspekter inom systemet förkällsortering.Därutöver berörs boende och resande. Regering-ens anser bl.a. att konsumenternas val av transport-medel och bostad måste underlättas genom bättreinformation om miljöaspekter.I finns en lång tradition som handlar omatt stödja konsumenterna. Förutom den statliga ochkommunala konsumentverksamheten finns frivilligaorganisationer och näringslivets s.k. egenåtgärder.Dessutom är den enskilde konsumenten viktig i dethär arbetet.Verksamheten är bred och mångfacetterad. Den ärinriktad både på övergripande frågor och på indivi-duella frågor.I början av 70-talet kom lagstiftning i allt högregrad till användning för att stärka konsumenternasställning. En mängd nya lagar, både på civilrättensoch på marknadsrättens område har tillkommit underdet senaste kvartsseklet.Skrivelsen är uppdelad i olika områden som jagkommer att beröra. kommer jag att kom-mentera en del av de motionsyrkanden och reserva-tioner som finns inom respektive område.För det första innebär miljömålet att sådana kon-sumtions- och produktionsmönster som minskar på-frestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigthållbar utveckling skall utvecklas. Detta tror jag intekan upprepas tillräckligt ofta. De målkonflikter somkan uppstå för det enskilda hushållet och för konsu-menten skall identifieras och uppmärksammas. Pro-positioner och utredningar av betydelse skall åtföljasav en ekologisk hållbarhetsbeskrivning.Utskottet tycker att detta är bra och egentligen ilinje med det som tar upp i sin reserva-tion, varför det är lätt att yrka avslag på det yrkandet.Jag vill göra en liten anmärkning till . Hon sade att det är lyxkonsumtion att kunnaköpa de ekologiskt anpassade varorna. Men om vitittar ordentligt på vem det är som konsumerar mest idet här samhället, tror jag egentligen inte att det är degrupper som inte skulle ha råd att köpa dessa varorsom är de som förbrukar mest av våra gemensammaresurser. Jag har alltså yrkat avslag på det yrkandet.Moderaterna däremot tror att allt löser sig medkonkurrens och valfrihet, vilket utskottsmajoriteteninte anser. Jag yrkar avslag även på Moderaternasreservation.För det andra kommer ansvaratt utökas. För att underlätta samordningen mellanolika aktörer och för att arbetet för miljömålet i kon-sumentpolitiken skall kunna genomföras på ett effek-tivt sätt bör genom en ändring imyndighetsinstruktionen få sektorsansvar för konsu-mentfrågor som rör ekologiskt hållbar utveckling.Det som anför i sin reservation om vill inrätta en miljö- och konsumentdelegationfinner utskottet inte nödvändigt.Moderaterna går även i den här frågan mot ut-skottsmajoriteten och vill att konsumentpolitiken skallskötas helt av frivilliginsatser.Den framgång som svensk konsumentpolitik harnått och den stora majoritet som finns i utskottet föratt svensk konsumentpolitik även fortsättningsvisskall vara samhällsstödd gör att reser-vation avstyrks.För det tredje är det viktigt att stimulera det lokalaoch det frivilliga arbetet. Det är viktigt med stöd iform av fortbildning, faktaunderlag och rådgivningsom bör ske från centralt håll.Regeringen har i vårpropositionen initierat en ut-veckling av databaserad information om konsumtionoch miljö, en s.k. grön databas. Avsikten är att samlain den kunskap som hushållen behöver i sin vardagför att kunna göra riktiga val där miljöaspekternabeaktas och att göra den kunskapen tillgänglig.Regeringen har tagit initiativ till flera åtgärder föratt stärka det lokala arbetet med miljöfrågor. Statligtstöd till s.k. lokala investeringsprogram samt denperson som tillsatts för att samordna det lokala Agen-da 21-arbetet är några exempel.Betydelsen av frivilligt engagemang är stor. Kon-sumentorganisationerna är och förblir således, vilketutskottet poängterade även 1995, ett alldeles utomor-dentligt komplement till samhällets konsumentverk-samhet.För det fjärde trycker regeringen på vikten av kun-skap och information. För att åstadkomma ett miljö-anpassat beteende hos konsumenterna måste insiktenfinnas om sambandet mellan det egna agerandet ochdess inverkan på miljön.Förståelse för människors beroende av ekosyste-met och behovet av kretsloppsanpassning och resurs-hushållning kan också vara avgörande för hushållensengagemang.I skrivelsen pekas det på att tydliga mål och krite-rier i läroplaner och kursplaner är viktiga som grundför miljöundervisningen. Vid översyn av läroplaneroch kursplaner bör frågan uppmärksammas.Även lärarnas kunskap och kompetens när detgäller hushållsrelaterade miljöfrågor uppmärksammasi skrivelsen.Den här frågan är även prioriterad på nordisktplan.Herr talman! Utskottet har samma uppfattningsom regeringen i den här frågan. Den inlärningspro-cess som sker inom skolan och inom den högre ut-bildningen är ett av de viktigaste medlen för att vi påsikt skall erhålla den kunskap som behövs för attmedverka till en hållbar utveckling.Regeringens skrivelse är långtgående när det gäl-ler behov av kunskaper. Därför yrkar jag avslag på dereservationer som finns inom området.För det femte är miljömärkning ett viktigt stöd förden enskilde konsumenten. Den s.k. svanenmärkning-en är en positiv miljömärkning, vilket innebär attproducenterna uppfyller de krav som fastställts av entredje part. Svanen åtnjuter stort förtroende hos bådekonsumenter och producenter. Det har olika utvärde-ringar visat. Dessutom finns den s.k. EU-blomman.På nordisk nivå diskuteras en utvärdering av sva-nensystemet främst när det gäller effekter för konsu-menterna och för miljön. Bl.a. handlar det om att visaom de produktgrupper för vilka det finns kriterier ärrelevanta ur miljösynpunkt.Inför det fortsatta nordiska samarbetet och det in-ternationella standardiseringsarbetet behövs det merkunskap om vilken miljöinformation som konsumen-terna efterfrågar och vilken typ av information som dekan tillgodogöra sig. Eftersom det redan pågår mycketarbete inom det här området yrkar jag avslag på dereservationer som finns i betänkandet.För det sjätte är det viktigt att kunskapsförmedlingtill hushållen om hur de skall minska miljöbelastning-en av sitt boende verkligen kommer till stånd. Därförhar regeringens uppdrag att utveckla ettsystem för kvalitetsdeklarationer av bostäder innefat-tande bl.a. miljöaspekter.För det sjunde krävs det åtgärder för att göra trafi-ken förenlig med ett ekologiskt hållbart samhälle ochför att motverka en utveckling mot ett ensidigt bero-ende av bilinnehav. och Vägverkethar i uppdrag att tillsammans med Naturvårdsverketge ut en samlad konsumentinformation om bilar.Utvecklingen inom kollektivtrafiken måste ocksåske på ett sådant sätt att konsumentintresset tillgodo-ses.För det åttonde behandlas frågan om miljömärk-ning i marknadsföringslagen. Miljöargumenten i re-klam har stor betydelse för vilka produkter miljömed-vetna konsumenter väljer. under-sökningar visar att närmare hälften av konsumenternai fäster stor vikt vid tillverkarnas egna miljö-argument.Tydliga och klara regler och en intensiv bevakningfrån sida är viktigt.Miljöargument i marknadsföringslagen skallgranskas kritiskt, och vilseledande argument skallstoppas. För att slippa direktreklam finns det somkallas . Detta förenklar för den enskildekonsumenten, eftersom det räcker med att anmäla tillett ställe om man inte vill ha direktreklam.Som avslutning vill jag peka på vikten av upp-följning och redovisning.Regeringen avser att ge i upp-drag att i samarbete med och övrigaberörda myndigheter följa upp miljömålet inom kon-sumentpolitiken och de sektorsmål som skall utarbe-tas. skall redovisa till rege-ringen vilka åtgärder som har vidtagits och effekternaav dessa.Herr talman! Med det anförda yrkar jag omigenbifall till hemställan i utskottets betänkande och av-slag på samtliga reservationer.Anf. 153 () re-plik:Herr talman! Vad jag menade med lyxkonsumtionvar att ekologiskt producerade varor eller miljövänligtproducerade varor allt som oftast är dyrare änicke miljövänligt producerade varor på grund av att viinte har genomfört någon skatteväxling, att vi inte harsatt pris på miljöförstöring och inte sänkt skatten påarbete, vilket skulle gynna en ekologisk omställningoch möjliggöra en miljövänligt hållbar konsumtion.Det är alltså de som har råd eller som har tid ochkunskap som har möjlighet att i större utsträck-ning agera miljövänligt som konsumenter. Det var detjag menade med lyxkonsumtion, att det gynnar desom har mer pengar. Och det är ingen utveckling somvi vill ha.När det gäller svanen och andra miljömärknings-system åtnjuter de förtroende, vilket är bra. Vibehöver ett positivt miljömärkningssystem. Men detfinns en brist på öppenhet och insyn i dessa miljö-märkningssystem. Det finns också ett sätt att ta framkriterierna, där man inte t.ex. går efter försiktighets-principen och andra viktiga miljöprinciper. Det trorjag kan skada förtroendet för dessa miljömärknings-system framöver.När det gäller marknadsföringslagen sade jag attjag inte har någon kritik mot hur den ser ut . Detser bra ut. Men om det är en organisation av produ-center kan de ha vilseledande reklam. Men man kaninte komma åt dem, eftersom det är en organisation avproducenter. Därför vill vi ha en förändring av lagenpå ett sådant sätt att man kommer åt detta kryphål.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag tror att jag förstår vad YvonneRuwaida menar när hon talar om lyxkonsumtion. Detkändes ändå viktigt att få poängtera det ännu en gång.Det finns alltså inte någon större motsättning vadgäller inlägg.Det förtroende som svanenmärkningen har måsteden få behålla. Det är bra att det görs en ordentligöversyn så att man på det sättet kan se vilken form avmärkning som är bäst för både konsumenterna ochproducenterna, och framför allt för miljön.Marknadsföringslagen kontrolleras väldigt noga.Det är viktigt att vi följer den, att den efterlevs på ettriktigt sätt.Anf. 155 () re-plik:Herr talman! Jag återkommer till marknadsförings-lagen. är marknadsföringslagen i sig bra. Denfungerar - men för producenterna. När producenterhar en missvisande reklam kan man komma åt dem.Däremot kan man inte komma åt en organisation avproducenter.Jag hänvisade till reklamen om att bli miljövänoch att köpa bil. Enligt är det frågaom en missvisande reklam men man kommer inte åtdetta därför att lagen inte täcker organisationer avproducenter. Därför föreslår vi en ändring av lagen.Hur ser och socialdemokraterna på densaken?När det gäller lyxkonsumtionen vill jag peka påföljande. Det är sorgligt, och detta gör att det intekommer att leda till en ekologisk omställning i sam-hället, att ekologiskt och miljövänligt produceradevaror är dyrare än icke ekologiskt och icke miljövän-ligt producerade varor. Det är så därför att miljöför-störingen är så billig att den inte syns på prisetnär vi köper varor. Om det däremot sattes ett högrepris på miljöförstöringen skulle en ekologisk om-ställning möjliggöras. Dessutom skulle alla kunnatillgå de produkter som är ekologiskt och miljövänligttillverkade. är det här faktiskt en klassfråga. Desom har råd kan köpa ekologiskt producerade frukteroch grönsaker. Det är de som har råd som kan köpamiljövänligt producerade varor. De som inte har likamycket pengar avstår däremot från det - trots att deskulle vilja köpa sådana varor - därför att det kostarför mycket.Anf. 156 () replik:Herr talman! Jag fick frågan hur jag ser på mark-nadsföringslagen. Jag kan instämma med KO, somtycker nästan samma som jag i detta avseende. Inteens KO anser att det egentligen är fel på lagstiftning-en, som är ganska tuff och som ger stora möjlighetertill ingripanden. Ingenting är dock bättre än att visjälva är med och följer vad som händer på området.Det finns nordiska initiativ. Man tittar närmare påhur miljöargumenten används i reklamen. Det är vik-tigt att sådana initiativ tas. När köparen/konsumentenväljer en vara tittar vederbörande påreklamen och fastnar för de miljöargument som finns.När det finns med miljöargument måste dessa därförvara korrekta.Jag brukar kanske inte berömma svenskt närings-liv i de här frågorna men jag måste säga att man ärmedveten om vikten av att den reklam som förs utfaktiskt är hållbar. Jag vet vad syftarpå och hoppas att man kommer till rätta med densaken - att det går liksom av sig självt.Anf. 157 () replik:Herr talman! Jag förstår att inte villha en energipolitisk debatt. Regeringen tar ju inte uppfrågan. I stället mörkar man och låtsas att kärn-kraftsavvecklingen inte kommer att ha någon betydel-se för hushållen och konsumenterna. Jag vill påstå attden har väldigt stor betydelse för hushållen och kon-sumenterna om de skall kunna ta ansvar för miljön.Jag tänker då på boendet och uppvärmningen menockså på hur hushållen och konsumenterna skall kun-na använda sina ekonomiska resurser på ett effektivtsätt.Frågan är egentligen om kan förkla-ra för mig hur man kan låta bli att ta upp kärn-kraftsavvecklingen och ändå påstå att det går att för-verkliga de fyra miljömålen. Kan man bara bortse fråndetta? För mig framstår det bara som en himla massafina ord.Vi ställer upp på de fyra målen men har ett måltill, nämligen målet om valfrihet och konkurrens. Detställer och socialdemokraterna tydligeninte upp på - man skall inte ha valfrihet och det skallinte vara konkurrens. Jag kan faktiskt bara tolka in-lägget på det sättet. Vi ställer upp på era fyra mål ochvisar också på hur de i verkligheten kan genomföras.Det handlar då om att även nämna t.ex. kärnkraftsav-vecklingen, som kommer att ha mycket stor betydelseför hushållens och konsumenternas agerande. Menregeringen har redan, genom att bestämma att kärn-kraften skall avvecklas, valt för hushållen. De kan intelängre ta ett eget ansvar utan befinner sig i en fålla därderas pengar bara går åt. Dessutom är valet av energi-system redan gjort, av regeringen.Anf. 158 () replik:Herr talman! Jag vill ställa en fråga direkt till Ma-rietta de : Har ni över huvud tagetdiskuterat hur mycket en eventuell kärnkraftsolyckaskulle kosta varje enskilt hushåll? Den saken nämnsaldrig. I stället handlar det om allt det andra. Jagförstår naturligtvis varför de använder sig av detta och har frågor till vartoch ett av de partier som står bakom detta med attkärnkraftsavvecklingen faktiskt är viktig. jobbar mycket med frågan. Dessutom finns det demonstra-tionsanläggningar. Jag tror därför att det finns hoppför framtiden.Herr talman! Vi ställer upp på valfriheten ochkonkurrensen. Det är bara att gå till vilken affär somhelst. Jag har väldigt svårt att inse att ens dePourbaix-Lundin tror på utsagorna om att vi inteskulle ställa upp på detta med valfrihet och konkur-rens. Däremot tycker vi inte att det här tillhör de vik-tigaste målen i konsumentpolitiken. Konsumentpoliti-ken handlar om något helt annat.Anf. 159 () replik:Herr talman! Som konsument skall man kunna bå-de välja och välja bort. Således måste det finnas val-frihet och konkurrens. Jag reagerar när att vi moderater tror att allting löser sig bara vihar valfrihet och konkurrens. Jag säger att vi ställerupp på de andra fyra målen men att vi vill ha ett till-lägg. Med detta tycker jag att jag ordentligt har klaratav den saken.Vad kostar oljekatastrofer som sker? Vad kostaralltså sådana utsläpp, och vad kostar alla andra ut-släpp till följd av kolet och gasen? Sådana frågor fårvi aldrig svar på. Däremot skall det alltid svaras påfrågor om vad kärnkraften kostar. Det sker dock helatiden utsläpp genom de andra energikällorna. Ingentalar om vad de kostnaderna uppgår till. Jag förstår attdet är jobbigt att ta den här debatten och att ni intehade räknat med att den skulle komma nu när vi dis-kuterar konsumenterna och miljön. Det är dock gans-ka naturligt att den debatten kommer. Regeringen harju, som sagt, mörkat och nämner inte ett enda ord omdetta i sin skrivelse. Det hade varit mycket ärligare attsäga att kärnkraftsavvecklingen kommer att få kon-sekvenser när det gäller det ansvar som konsumenter-na kan ta för miljön och hur konsumenterna kan an-vända sina ekonomiska resurser. Många kommer attfå slänga dem i sjön.Sedan har jag en fråga i ett helt annat ämne. Jagskulle nämligen vilja ha svar på en fråga om produkt-säkerhetslagen: , är inte risken lika stornär tjänster tillhandahålls av det offentliga som när detillhandahålls av det privata?Anf. 160 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med på en punkt och det gäller då att jag intehade räknat med en kärnkraftsdebatt nu när vi skalldiskutera konsumenterna och miljön. Där har KarinOlsson alltså alldeles rätt. I det fallet är det viktigt attfråga om kärnkraften är miljövänlig.Som en sista fråga tar de upp produktsäkerhetslagen. Denna lag ärkraftigt reglerad av de speciallagar som finns.Avslutningsvis vill jag när det gäller detta medkonkurrens och valfrihet säga att får det att låta som att det inte finns varesig konkurrens eller valfrihet i . Det villjag bestämt avvisa. Jag tycker att vi har tillräckligtmycket därav. Jag tror t.o.m. att jag skulle förordalitet mer av statlig konsumentpolitik om vi båda fickdiskutera detta till.Anf. 161 () replik:Herr talman! Det börjar bli alltmer frestande att gåin i den här energidebatten, men eftersom är tacksam om jag inte tar upp den, skall jag åt-minstone i min första replik låta bli att göra det.Jag tänker i stället ta upp det andra spörsmål somjag ställde till och som handlade om detlokala Agenda 21-arbetet. Jag skulle vilja få svar påtvå frågor.För det första: Varför avvecklade regeringen detsärskilda stöd som fanns till lokala Agenda 21-grupper för att upprätthålla en kontinuerlig verksam-het? De kan jobba aktivt för att medvetandegöra ossså att vi lägger om livsstil och skonar vår miljö. Dethandlade inte om många miljoner för att ge den syr-sättning som jag talat om och hålla denna verksamhetlevande.För det andra: Detta har ersatts av en central sam-ordnare, som det står i betänkandet, vars uppgift är attupprätthålla en aktiv dialog om Agenda 21-arbetetmed de lokala Agenda 21-kommittéerna. Herr talman!Det är inte någon större poäng i att det lokala arbetetfår försvinna genom att det inte får denna syrsättningoch i stället låta en centralt placerad person få hanteraverksamheten. Jag undrar varför man har gjort på dethär sättet, . 162 () replik:Herr talman! Eftersom vi egentligen har sammaengagemang i miljöfrågor och konsekvenser både förden hållbara utvecklingen för oss som individer menframför allt med tanke på kommande generationer,vill jag inte gå in i någon häftig debatt om detta.Om jämför det som händer runt om iSverige med det som skedde ochlitet tillbaka, tror jag att han skall se att detarbete som pågår i kommunerna givit ett väl så stortresultat som enbart det Agenda 21-arbete som starta-des efter konferensen i . Investeringsprogrammenoch intresset för att ansöka om medel för att ställa omtill hållbar utveckling visar att vi är på god väg och attdet har hänt väldigt mycket som är bra för framtiden.Anf. 163 () replik:Herr talman! försöker blanda bortkorten. I det lokala Agenda 21-arbetet, där grupperoch kommittéer har dragit i gång olika projekt ochverksamheter inom kommunerna, skall man försökanå alla kommuninvånare, dels för att uppamma ettmiljöengagemang, dels för att få oss att förstå hur viskall lägga om livsstil för att bättre bevara vår miljö.Vi har faktiskt rest runt rätt mycket i landet ochträffat kommittéerna och de lokala inspiratörerna.Regeringen har bidragit till att dra i gång detta arbete,och en del kom även i gång redan under den förraregeringsperioden. Problemet är att den nuvaranderegeringen inte har hållit verksamheten vid liv - integivit den syre, som jag kallar det - utan har dragit inanslaget.Man tappar då engagemanget på lokal nivå ochkan inte hålla verksamheten i gång. Följden av startat något som det inte blivit någonting av blirkanske ett ytterligare försämrat läge. Det behövs ettstöd uppifrån för att verksamheten skall bli självgåen-de, men det har man tappat bort på vägen. Min förstafråga var alltså: Varför tog man bort det centralastödet?Min andra fråga gällde vad den centrale samord-naren egentligen sysslar med. Denne har ingen störrefunktion, om verksamheten försvinner. Jag tycker här har handlat felaktigt.Anf. 164 () replik:Herr talman! Räknar inte medde 5,4 miljarder som avsatts för att stimulera miljöar-bete ute i kommunerna? I så fall blir jag väldigt för-vånad. Det är ju ett mycket större stöd och dessutomett stöd som ger en oerhört god effekt. Meningen medAgenda 21-kommittéerna är, åtminstone om jag intetotalt har missuppfattat saken, att de skall bedriva ettarbete ute i kommunerna som driver fram en utveck-ling mot ett hållbart samhälle. Jag är inte säker på attnågra enskilda kommittéer litet varstans kan bedrivaverksamhet på samma sätt . När de har job-bat ett tag så att det har kommit i gång ett arbete ochintresse har skapats hos det stora flertalet tror jag attdet kommer att gå relativt bra av sig självt.Anf. 165 () replik:Herr talman! var faktiskt i sitt in-ledningsanförande, , inne på kärnkrafts-frågan. Den syn som han gav uttryck för var inte sär-skilt mycket att hurra för.Men det var inte det som jag hade tänkt fråga Ka-rin om. I regeringens skrivelse står det att manskall stimulera mer aktivitet och engagemang kringfrågor som rör konsumtion och miljö. Man framhållerockså att hushållsrelaterade frågor under en periodbör ges hög prioritet. Jag skulle vilja få förklarat vadman menar med att hushållsrelatera-de miljöfrågor skall ges hög prioritet.Anf. 166 () replik:Herr talman! Jag kan svara ungefär på samma sättsom jag svarade . Vi stimulerar till star-tandet av ett arbete som sedan skall vara självgående.Anf. 167 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja veta varför man inteansluter sig till åsikt att studieförbun-den och de frivilliga organisationerna bör tas i an-språk mera för att få i gång det här arbetet.Anf. 168 () replik:Herr talman! Jag tror inte att det finns någon mot-sättning mellan det som står i skrivelsen och det somjag och tycker i detta sammanhang.De frivilliga organisationer och studieförbund som vihar i är mycket engagerade i dessa frågor.Jag har inte tillgång till någon sammanställningöver de studiecirklar som genomförs runt om i Sveri-ge, men jag tror att vi på dessa områden kan hittaganska många sådana, som också har många deltaga-re. Att vi på något sätt skulle behöva skämmas överdet jobb som frivilliga organisationer och studieför-bund i gör kan jag inte ställa mig bakom.Anf. 169 ():Herr talman! Jag skall ta upp kammarens tid mednågra kommentarer till den finansiella marknaden,som också ligger inom ramen för det konsumentpoli-tiska perspektiv som diskuteras i utskottets betänkan-de nr 21.De konsumentpolitiska riktlinjer som fastställtsvid olika tillfällen har ett antal målgrupper och gällerpå olika nivåer. Ett av målen för politiken anges varaatt stärka konsumenternas ställning. Det gäller bl.a.hushållens baskonsumtion. Något som jag specielltvill understryka är att konsumenterna skall ha en starkställning på den s.k. marknaden.Vad gäller den finansiella delen av marknaden villjag peka på dagens situation inom bankväsendet.Bankerna tar ut mycket höga avgifter, som inteär befordrande för konsumenternas möjligheter tillökad köpkraft. Sammanställningar visar att man iSverige tar ut mer än dubbelt så höga avgifter som endel av de övriga EU-länderna.På finansmarknaden brukar man ofta tala om attdet är viktigt att vi anpassar oss till , ochjag skulle ganska omgående vilja se en sådan anpass-ning på detta område, så att vi slipper de avgiftsnivåersom vi har.Jag vill också ta upp läget på räntemarknaden.