prot · GM0914 · 1998-11-12 00:00:00 — Jag följer, precis som flera statsråd, situationeni . Den är viktig för landet, och den ärviktig för regeringen.När det gäller och den planerade drift-förändringen där har ju näringsminister en önskan om en förbättrad dialog mellanVattenfall och och älvdalarna där uppe.Det är klart att man kan göra en stilla reflexion:Vi äger . Det fanns de som tyckte att viskulle sälja till privata intressenter. Vad detskulle ha betytt för i det här läget kan vibara gissa. Men inte hade det varit en fördel, det kanjag försäkra er. "Digital allemansrätt"Anf. 34 ():Herr talman! På IT-området behövs någontingsom vi i kallar en digital allemansrätt.Jag undrar hur statsministern tänker se till att den blirverklighet.Anf. 35 Statsminister ():Herr talman! Jag anar definitionen av begreppetdigital allemansrätt. Jag kan på en gång säga att jagtycker att det är genialt. Det är ett av höstriksdagensmest framträdande politiska innovasioner, tycker jag.Digital allemansrätt skall vi ha.För min del är det här ganska lätt.För det första: att inte förskräckas inför den nyatekniken, utan se möjligheterna och förstå att det ärnågonting som kommer - någonting som vi inte baraskall vara bra på utan bäst på.För det andra: att se till att hela landet får varamed - bredband, infrastruktur, allt sådant som gör detmöjligt att utnyttja tekniken, bygga ut och ligga iframkant.För det tredje: In med det i skolorna och se till attalla barn och ungdomar ser det som ett naturligt ar-betsredskap - någonting som faktiskt tillhör varda-gen.För det fjärde: Glöm inte i det nya att hävda bo-kens betydelse. Boken är kanske en del av IT-politiken såsom vi nu ser framtiden växa fram. Digi-tal allemansrätt skall också betyda att man står fastförankrad i egen kulturkrets och tradition.Anf. 36 ():Herr talman! Det är hyggligt att statsministerngillar uttrycket digital allemansrätt, och jag delar nogmycket i de fyra synpunkter som statsministern tarupp - inklusive synen på boken. Men när det gälleratt skapa en digital allemansrätt så kommer vi ju, herrtalman, till det där lite hemska att det kostar pengarom vi skall ha ut ett snöre till varje hushåll, varjearbetsplats och varje skolklass. Man kan bedöma detdär till kanske . Det är en investe-ring som lite grann liknar den investering som vigjorde när det gällde järnvägen. Kanske finns det enlikhet när det gäller vattenkraften. Vi kan hitta andrastora infrastrukturella satsningar.Då är min fråga: Om vi spekulerar i att det är50 miljarder, har statsministern då någon idé om hurvi skall få ihop de här pengarna och om vem somskall ställa upp med dem? Kan man börja prata mednäringslivet för att få ihop lite av en fondbildning?Och hur skall vi skriva av det här i takt med att an-vändarna tar den nya tekniken i bruk? Har statsmi-nistern idéer kring det? Vi har det, skall jag tillägga.Anf. 37 Statsminister ():Herr talman! är inte jag lika, skall vi säga, vi-sionär som så att jag vågar hamna påfemtiomiljardersnivån. Jag är inte säker på att det ärrätt bedömning. Det kanske är mer pengar. Vi har enobehaglig vana att på något sätt förskräckas av storatal när vi ser det nya.Jag tycker att det är helt rätt parallell bakåt i tidenatt se på järnvägsutbyggnaden - och även elektrifie-ringen. Tänk om man vid den teknikens genombrotthade ställt sig här i kammaren och sagt att nu står viinför en elektrisk allemansrätt, men det kommer attkosta . Var skall vi få tag i peng-arna? Då hade det säkert blivit stopp.Det här kommer att tryckas fram. Det kommer attprioriteras om det är rätt saker. Jag tror att det är rättsaker. Vi skall ha bra statliga aktörer i sammanhang-et. Vi har en som jag tycker att vi skall vara räddaom; vi har . Det betyder ohyggligt mycket i dethär sammanhanget för infrastrukturen. har juockså stått på försäljningslistor lite varstans, men idet här perspektivet har det naturligtvis sitt samhälle-liga värde.Jag förskräcks inte av de här talen. De är trots allthanterliga i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Vi hargjort den här typen av investeringsinsatser förut.Grunden är bra statliga aktörer, ordning och reda ioffentliga finanser och politisk vilja att ligga längstfram i den digitala allemansrätten, som såfyndigt har formulerat det.Pappornas uttag av föräldraförsäkringenAnf. 38 ():Herr talman! Jag har en fråga till jämställdhetsmi-nister . Sedan regeringen sänkteersättningen i föräldraförsäkringen har andelen mänsom tar vara på sin föräldraledighet minskat. Vi vetatt det ojämna uttaget av ledighet i föräldraförsäk-ringen är en av huvudförklaringarna till att kvinnorhalkat efter lönemässigt. Vi vet också att en grund-läggande förutsättning för jämställdhet i arbetslivet ärdelat ansvar för skötseln av hem och barn. Är statsrå-det i sin egenskap av jämställdhetsministerberedd att verka för att män i högre grad än tarut sin föräldraledighet, och vad avser ministern attgöra för detta?Anf. 39 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att en viktiggrund för jämställdheten är att män och kvinnor bådedelar på ansvar och får del av de möjligheter sombjuds. För att man skall kunna dela på ansvaret ärockså föräldraförsäkringen väldigt viktig.Jag kan bara beklaga att det är en sålåg andel pappor som tar ut sin del av föräldraförsäk-ringen. är det så som konstateras i , och det tycker jag är mycketintressant, att har mammor och papporägnat sina barn så mycket aktiv tid som nu.Att barnomsorgen är så pass utbyggd och att bar-nen tillbringar en relativt stor del av sin tid på dagisoch hos dagmammor jämfört med hur det var , har tydligen framtvingat att föräld-rarna är mer aktiva när barnen och föräldrarna ärtillsammans. Detta gäller i synnerhet papporna. Detgäller dock inte föräldraförsäkringen, men väl andramöjligheter att stanna hemma - för vård av sjukt barnt.ex. Papporna har blivit väldigt mycket bättre på attta ut den delen.Vi kommer att fortsätta att på olika sätt försökaförmå papporna att ta ut en större del av föräldraför-säkringen. Det ligger som en del i vår politiska plane-ring för hur jämställdhetsarbetet skall bedrivas fram-över.Anf. 40 ():Herr talman! Jag delar den uppfattningen. Detskulle vara intressant att höra lite mer konkret om vadjämställdhetsministern har tänkt sig. Det handlarnaturligtvis om föräldraförsäkringen, men det handlarockså om informationsinsatser av olika slag. Jag fickuppgifter från om att det ärväldigt olika i olika delar av landet. Männen i Sölves-borg är t.ex. jättedåliga på att ta ut sin föräldraförsäk-ring. På andra håll är man alltså tydligen bättre.Det behövs någon typ av riktade insatser där manverkligen talar om för männen hur positivt det är attägna mycket tid åt barnen. Jag skulle gärna vilja höraom jämställdhetsministern har tänkt lite närmare pådetta.Anf. 41 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror ju inte på generella insatser.Vad vi gör nu är att vi tittar på olika delar av landet,t.ex. Vi tittar på dem som har varit extraduktiga. Vi försöker stödja dem och visa upp demsom föredömen för andra.Men sedan är det också så att vi i jämställdhets-politiken nu försöker vrida fokus något från kvinnor-na, kvinnoperspektivet och kvinnorollen. Vi vet attkvinnorollen har förändrats mycket under de senaste20 åren medan mansrollen och männens situation intehar hunnit med, om man uttrycker sig så. Den har inteprecis stått stilla och stampat, men den har utvecklatsi betydligt långsammare takt.I de ansökningar som kommer in om projektoch om stöd för olika insatser beviljar vi därför väl-digt mycket pengar till insatser som just riktar sig tillmännen. Fokus vrids alltså lite grann till männensfördel för att vi därmed skall kunna förändra mans-rollen. Det tror jag är oerhört viktigt, inte minst medtanke på den debatt som vi har haft de senaste dagar-na.Kooperativ hyresrättAnf. 42 ():Herr talman! Jag har en fråga till omboendedemokrati. Det gäller kooperativa hyresrätter,en bostadsupplåtelse med självförvaltning som finnspå flera håll. Folk engagerar sig, arbetar efter förmågaoch får en möjlighet att påverka sina boendekostnaderi någon mån. Detta pågår med hjälp av en försökslag-stiftning fram . Då är min fråga om mi-nistern är beredd att förlänga denna lagstiftning.Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Det här med boendedemokrati, mankan också kalla det brukarinflytande, är jätteviktigafrågor. Det är ett tydligt och bra exempel på nya vä-gar som vi kan fördjupa vår demokrati på. Det äroerhört positivt.Jag måste dock säga att jag inte har informationom vilka erfarenheter den här försökslagstiftningenhittills har givit oss och att jag därför inte kan svarapå direkta fråga. Men jagvill säga att jag tycker att det är ett mycket positivtexempel på en väg som vi kan gå . I detarbete när det gäller demokrati som jag nu försökerdra i gång inom departementet är just brukarinflytan-de en av de frågor som vi vill titta närmare på.Anf. 44 ():Herr talman! Jag trodde nästan att jag skulle få ettpositivt svar på det här av . Stockholms-hem har beslutat att erbjuda sina hyresgäster koope-rativ hyresrätt. lär ha skrivit tillregeringen i frågan. och är inne påsamma tankegångar. Tänker nu ta någrainitiativ för att utreda frågan med sikte på att perma-nenta den här upplåtelseformen?Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan säga så mycket som att jagskall titta noga på frågan. Men eftersom jag inte ärinformerad om detaljerna vågar jag inte säga så sär-skilt mycket mer . Men jag lovar att jag skall sepositivt och mycket noga på frågan och att jag däref-ter återkommer.ÖsttimorAnf. 46 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-rikesminister 1975, alltså under , har Indonesienockuperat . En tredjedel av befolkningen harfått plikta med sitt liv på grund av ockupationsmak-tens våld. Ett ofattbart förtryck har utövats, och folkethar utsatts för ett omätligt lidande.I dag är det massakern vid i där minst 250 människor, civilademonstranter, mördades.Jag skulle på årsdagen av denna händelse viljafråga om utrikesministern anser att man kan ta flerinitiativ t.ex. inom FN för att underlätta de förhand-lingar som pågår och för att få ett slut på ockupa-tionen av Östtimor.Anf. 47 Utrikesminister ():Herr talman! följer med mycket stort in-tresse denna FN-ledda fredsprocess, och vi deltarockså via FN i fredsprocessen. Tyvärr ser det ut somom det trupptillbakadragande som skulle ha skett intehar skett, vilket fortsätter att försvåra möjligheternaatt få en lösning. Men vi försöker från svensk sida attaktivt bidra till fredsprocessen via FN och dessutomatt ge ett humanitärt bistånd för att underlätta situa-tionen för de drabbade.Utflaggning av företag inom åkerinäringenAnf. 48 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetRosengren. Jag vill anknyta till utvecklingen på sjö-fartssidan, där vi snart sagt kan konstateraatt utflaggning av svenska fartyg sker. Vi har tyvärren liknande utveckling inom åkerinäringen med be-kymmer liknande dem som finns inom rederinäringenoch som har lett till att utflaggning av företag redanhar inletts. Vi vet också att man ligger i beredskap,om ingen förändring sker, att flagga ut ytterligareföretag.Min fråga är: Vilka åtgärder är regeringen ochstatsrådet beredda att vidta för att förhindra att vi fåren liknande utveckling inom just åkeribranschensområde som den som sker på rederisidan?Anf. 49 Näringsminister ():Herr talman! Det förekommer just nu diskussionermellan parterna, och jag har ambitioner med utgångs-punkt i det förslag som regeringen har lagt fram iriksdagen att finna en lösning som parterna och rege-ringen kommer att stå bakom.Anf. 50 ():Herr talman! Det låter ju förhoppningsfullt. Menlåt mig anknyta till den av regeringen tillsatta Småfö-retagardelegationen som ju faktiskt pekade på en radmöjligheter i form av konkreta åtgärder som skullekunna förbättra situationen. Kan jag tolka ministernssvar som att man är beredd att ta upp Småföreta-gardelegationens önskemål, synpunkter och förslagoch förverkliga dem och därmed förhindra den förut-spådda utvecklingen?Anf. 51 Näringsminister ():Herr talman! Vi håller på att titta på detta, och jaghar en positiv syn, och jag skall be att få återkommaom det som här togs upp.IrakAnf. 52 ():Herr talman! Jag har också en fråga till utrikesmi-nistern, och den handlar om . Vi drog alla en suckav lättnad när vapenskramlet var som tydligast förragången. tornar farorna upp sig igen. vetvi ju att generalsekreteraren har lämnat för attkunna ta del i säkerhetsrådets arbete framöver och gesin tyngd åt detta i säkerhetsrådet.Jag skulle gärna vilja få en bild av vad hargjort och hur läget ser ut när det gällersituationen i Irak.Anf. 53 Utrikesminister ():Herr talman! Först och främst är det viktigt att slåfast att beslut att upphöra med samarbetet medUNSCOM och med FN är fullständigt oacceptabelt.Därför är det också viktigt att se att säkerhetsrådet harantagit ett helt enigt uttalande där man fördömer Iraksagerande och ställer krav på att nu omedelbartåterupptar samarbetet med och med FN.Syftet är naturligtvis att eliminera möjligheteratt använda eller utveckla massförstörelsevapen.Anf. 54 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en följdfrågaför att få följande klart för mig. Om det nu är så attdet finns möjlighet att skapa enighet i rådet och omdet skulle gagna saken finns det då möjlighet att manytterligare tar nya steg i säkerhetsrådets regi, att manöppnar för nya resolutioner och att man använder sigav möjligheten att besöka landet?Anf. 55 Utrikesminister ():Herr talman! Man får väl använda en steg-för-steg-metod. får vi först se hur reagerar på denya kraven från . Om inteföljer de krav som nu ställer, då fårman naturligtvis också från säkerhetsrådets sida skär-pa tonen mot och anta ytterligare resolutioner.Men jag tror att det är viktigt att man i detta läge inteuttalar sig i förväg om eventuella situationer utan attomvärlden skall vara så enig som möjligt mot Sad-dam och . Och är det viktigt att vi tardetta steg för steg.HushållstjänsterAnf. 56 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till närings-minister . Utifrån den aktuella debattensynes det finnas olika upfattningar om hur en lägrenivå på tjänsteskatten skulle ge fler riktiga jobb.För egen del tror jag att stora vinster såväl eko-nomiska som kvalitativa i form av att människor mårbättre skulle uppnås. För att nå klarhet i detta genomerfarenhet som kan skapas torde en försöksverksam-het vara bra. Jag har hört att bl.a. LO-företrädare frånVärmland är positiva till detta och att kommunlär ha ansökt om att bli försökskommun.Min fråga, herr talman, till statsrådet är om han ärberedd att initiera en sådan verksamhet i en eller flerakommuner i landet.Anf. 57 Finansminister ():Herr talman! Jag har redan svarat på en liktydigfråga. Men jag vill tillägga att jag inte har några somhelst planer på att genomföra försöksverksamhet ienskilda kommuner med särskilda skatteregler.Anf. 58 ():Herr talman! Den frågan gällde skatterna och denlägre skatten. Här handlar det om ehuru den lägreskatten skulle kunna innebära att fler riktiga jobbskapades. Och såvitt vi har varit överens om såär ett av målen att man skall få fler riktiga jobb. Och ien målstyrd verksamhet är det väl viktigt att manvågar fundera på en sådan försöksverksamhet för attutvärdera och se vilka resultat den ger.Herr talman! Min fråga är ändå om näringsminis-tern skulle kunna tänka sig att ompröva detta och låtadet bli en försöksverksamhet.Anf. 59 Finansminister ():Herr talman! Det är fortfarande så att det är jagsom handlägger skattefrågorna i regeringen. Jag villsäga att någon försöksverksamhet inte kommer attbedrivas vare sig i kommun eller någon annan-stans. Sedan huruvida den här typen av subventionerskapar flera jobb är nog inte så alldeles självklart somfrågeställaren hävdar. Den intressanta frågan är juinte om det skapar flera jobb i den gynnade sektorn.Det gör det säkert. Den intressanta frågan är om dettotalt sett skapar fler jobb i . Och det är be-tydligt vanskligare att svara på den frågan.Avreglering av EU:s jordbrukspolitikAnf. 60 ():Herr talman! sade i en interpellationsdebatt att i EU driverfrågan om en snabbare avveckling av mjölksektorn änvad kommissionen gör.Min fråga är:Vad gör för bedömning närdet gäller vilka följder detta skulle få för den svenskalandsbygden och för den svenska mjölkproduktionenom det skulle vinna gehör?Anf. 61 Jordbruksminister ():Herr talman! I det arbete för Agenda 2000 som nubedrivs inom EU spelar jordbrukspolitiken en väsent-lig roll, eftersom den sektorn drar nästan hälften avEU:s budget. Därför är en reformering av jordbruks-politiken nödvändig, särskilt med tanke på den kom-mande utvidgningen.Kommissionen har lagt fram ett förslag som är ettsteg i den riktning som välkomnar, nämligenen avreglering av den väldigt mycket detaljerade ochcentraliserade jordbrukspolitiken. välkomnardetta steg, även om vi tycker att det är för litet. Vihade gärna sett att man hade gått snabbare fram.Jag vill också säga - och det sade jag även tidiga-re - att en avreglering av jordbrukspolitiken i Sveri-ge, i och i övriga världen enbart skulle varaförödande. Den måste kombineras med regionalpoli-tiska och miljöpolitiska satsningar. Annars skulle vi iSverige få en något så när blomstrande jordbruksnä-ring i vissa delar av landet, och då tänker jag framförallt på södra har tillsammans med , Danmarkoch genom den s.k. lagt framett förslag om att man skall gå snabbare fram påmjölkens område. Vi är fyra länder och vi innehardärmed en blockerande minoritet. Det gör att Sverige- i motsats till det vanliga förhållandet när vi bara harfyra röster - kan spela en roll i den förhandling somnu skall bli. Vad det förhandlingsresultatet kommeratt bli i slutänden kan jag inte säga , men vikommer att använda oss av vår goda position.Anf. 62 ():Herr talman! Jag tror att vi är överens om behovetav en avreglering av EU:s jordbrukspolitik, därombehöver vi inte tvista. Men kommissionens förslagom avreglering av mjölksektorn innebär - såvitt jaghar förstått rätt - en intäktsminskning för svenskmjölkproduktion på ungefär en halv miljard. Den s.k.Londongruppens förslag till avreglering innebär dendubbla intäktsminskningen, alltså ungefär en miljard.Min fråga var: Vad bedömer regeringen att detta fårför konsekvenser för svensk mjölkproduktion ochsvensk landsbygd?Anf. 63 Jordbruksminister ():Herr talman! Vår bedömning är ju att vi inte ensi-digt kan få det så här i . Konsekvenserna blirju desamma i alla EU:s länder. Dessa konsekvenserinnebär att prisstödet går ned, men detta skall jukompenseras så att säga i andra ändan.Återigen: När det gäller den avreglering som vi nudiskuterar och som vi båda två är anhängare av hop-pas jag att vi båda är anhängare av det regionalpoli-tiska och det miljöpolitiska stöd som är alldeles nöd-vändigt att komplettera avregleringen med. Annarsblir det ganska besvärligt för stora delar av Sverige.DubbelbeskattningenAnf. 64 PER ():Herr talman! Jag lyssnade med ett visst intresse påen lördagsintervju med dennya näringsministern. När det då gällde sysselsättningframförde näringsministern att dubbelbeskattningenskulle utgöra ett hinder för en ökad sysselsättning.Jag önskar att näringsministern vill utveckla frågan:På vilket sätt utgör dubbelbeskattning ett hinder fören ökad sysselsättning?Anf. 65 Näringsminister ():Herr talman! Jag fick en fråga om vad jag tyckteom dubbelbeskattning, och jag svarade då att jagpersonligen tyckte att den inte var bra. Men jag ut-vecklade inte någonting om tillväxten. Frågan ställdesinte heller så.Anf. 66 PER ():Herr talman! Frågan väcktes ju mandiskuterade sysselsättningen och utvecklingen på detekonomiska området.Internationella åtaganden gör ju att vi inte kan tabort beskattningen i det utdelande ledet. Det somnäringsministern uttalade sig för var ju att man skallta bort skatten på aktieutdelningar. Kan det ligga ilinje med den aktuella socialdemokratiska politiken?Anf. 67 Näringsminister ():Herr talman! Min tanke bakom detta hade att göramed de stora fusioner som sker när man slår ihopstora bolag i med bolag i andra länder. Dåskrivs ofta det nya sammanslagna bolaget i det andralandet. Annars drabbas man av en dubbelbeskattning.Det var min tanke bakom det hela.Men än en gång vill jag säga att jag delar rege-ringens uppfattning att dubbelbeskattningen skallvara kvar. Det var bara en personlig reflexion som jaggjorde under denna intervju.GruppvåldtäkterAnf. 68 ():Herr talman! Jag vill vända mig till jämställd-hetsminister och ta upp det se-naste som har hänt i fråga om gruppvåldtäkter. Detgläder mig att ministern så snabbt reagerat på dessa.Det är väldigt allvarligt att så unga flickor i vårt landutsätts för gruppvåldtäkter. De är också kopplade tillde senaste som har diskuterats om hur unga flickorutsätts för påtvingat sex.Det är bra att skall göraen utredning, men det är också viktigt att man utrederde fysiska och psykiska men som flickorna kan få avdessa våldtäkter. Är jämställdhetsministern villig atttillsätta en sådan utredning?Anf. 69 Jordbruksminister ():Herr talman! I den här frågan uttalar jag mig i minegenskap av jämställdhetsminister.Jag vill understryka det som . Det är väldigt viktigt att vi reagerar som vuxnaoch som politiker. Vi kan aldrig acceptera de värde-ringar, synsätt och attityder som ligger bakom dessaövergrepp. Min uppfattning är att man inte kan för-ändra attityder och värderingar med ett enkelt medel.Det sker genom ett långsiktigt arbete. Men när dettanu har hänt och så här flagrant måste vi framhålla attdet är oacceptabelt.Sedan har jag aviserat att regeringen kommer attvidta åtgärder för att komma till rätta med det akutaläget som innebär att man skall stötta flickorna i derasrätt och också att stärka pojkarna och männen i dennya pojk- och mansrollen. Det är också nödvändigt.När det gäller den konkreta frågan förutsätter jagatt man på de myndigheter som är berörda - de soci-ala myndigheterna, hälsovårdsmyndigheterna ellerden kurativa verksamheten i skolan - tar hand om depsykiska och fysiska men som uppstår. Jag har inteplaner på att göra någon kartläggning av just dessa.Anf. 70 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Men det ärviktigt att man gör aktiva insatser från samhälletssida. har det ju inte utdömts något straff förvåldtäkterna. Det är många gruppvåldtäkter som intehar lett till åtal. Det är viktigt att vi uppmärksammardetta, liksom det är viktigt att vi uppmärksammarflickornas och även pojkarnas situation. Pojkarnaskall ju senare gå ut i livet med det synsätt som de harnu.Man kan kanske också tänka sig att i framtidenbegränsa utbudet i TV-kanaler, videofilmer och påInternet när det gäller den våldspornografi som harbidragit till detta. Det tror jag att många är ense om.Jag tackar för svaret och hoppas att vi i fortsätt-ningen ser aktiva insatser.Anf. 71 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag hör till dem som inte tror attdetta har uppstått genom porrtidningar eller videofil-mer. Det förklaringssättet är för enkelt. I stället hardetta mycket djupare förgreningar i en struktur i sam-hället där män och pojkar har makt medan kvinnoroch flickor har mindre makt eller ibland är maktlösa.Det är viktigt att ha den insikten för att man långsik-tigt skall kunna förändra den maktstrukturen ochskapa ett samhälle där både kvinnor och män, därbåde pojkar och flickor är jämbördiga, jämlika ochjämställda.Men i ett samhälle med den struktur som vi nukan se betyder pornografi och porrfilmer, men ocksåvissa veckotidningar mycket. De förstärker naturligt-vis den strukturen på ett dåligt sätt. Men jag tror inteatt vi skall förklara det som har hänt med att dessapojkar har tittat på porrfilmer eller läst tidningar.Dessa har bara bidragit till en förstärkning, men orsa-ken står att finna i något mycket djupare.Samhällets stöd till konstutövareAnf. 72 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern.Samhällets aktiva stöd till musik och konst är enviktig förutsättning för att kulturen skall fortsättaleva.