prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Man kan också undra varför de som harprotesterat så högt inte har accepterat att barnkonven-tionen inkorporeras i svensk lagstiftning. Det var jufaktiskt en period sedannär vi hade en majoritet i utskottet för att inkorporerabarnkonventionen, men det genomfördes aldrig. Detblev en reträtt där.Ja - jag tror att det skulle ha haft en viss betydelseom vi hade haft jämställd medsvensk lag. Om jag vore försvarsadvokat skulle jaglyfta fram t.ex. fyra punkter i somjag tror skulle ha haft bäring på det här aktuella fallet.Den första är naturligtvis artikel 3, som alla kän-ner till: "Vid alla åtgärder som rör barn, vare sig devidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinsti-tutioner, domstolar, administrativa myndigheter ellerlagstiftande organ, skall barnets bästa komma ifrämsta rummet. "Sedan har vi artikel 5: "Konventionsstaterna skallrespektera det ansvar och de rättigheter och skyldig-heter som tillkommer föräldrar eller, där så är till-lämpligt, medlemmar av den utvidgade familjen ellergemenskapen enligt lokal sedvänja, vårdnadshavareeller andra personer som har lagligt ansvar för barnet,att på ett sätt som står i överensstämmelse med denfortlöpande utvecklingen av barnets förmåga gelämplig ledning och råd då barnet utövar de rättighe-ter som erkänns i denna konvention. "Jag skulle också åberopa artikel 20: "Ett barn somtillfälligt eller varaktigt berövats sin familjemiljö ellersom för sitt eget bästa inte kan tillåtas stanna kvar idenna miljö skall ha rätt till särskilt skydd och biståndfrån statens sida. "Man skulle också kunna använda artikel 22:"Konventionsstaterna skall vidta lämpliga åtgärder föratt säkerställa att ett barn som söker flyktingstatuseller anses som flykting i enlighet med tillämpliginternationell eller nationell rätt och tillämpliga förfa-randen, och oberoende av om det kommer ensamteller är åtföljt av sina föräldrar eller någon annanperson, erhåller lämpligt skydd och humanitärt bi-stånd vid åtnjutandet av de tillämpliga rättigheter somanges i denna konvention och i andra internationellainstrument rörande mänskliga rättigheter eller hu-manitär rätt - - -. "Jag tror att det skulle ha haft en viss betydelse.Det är i och för sig inte givet att man inte kan fattatokiga beslut ändå, men om ärjämställd med svensk lag är man i varje fall tvungenatt ta en viss hänsyn till vad som står där. Det räckerinte att det står en portalparagraf i utlänningslagensom säger att man skall se till barnets bästa. Det här viju sett i det här fallet.Nu har vi fått betänketid, som en tidigare talaresade. Vi har ungefär till att ändra oss. Jagtycker fortfarande att det vore enklare och rakare omvi inkorporerade . Det är inga störreproblem. Det är många länder som har gjort detta. Jagtycker också att motiven i vår reservation är glasklara.Enligt utskottet skulle en inkorporering av i svensk lag göra genomförandet effekti-vare än vid transformering av konventionen.Det kommer att dyka upp nya diskre-panser mellan den nationella lagstiftningen och barn-konventionen. Den enda möjligheten att få fullt ge-nomslag i svensk rätt för konventionen är enligt ut-skottet att inkorporera den. Jag vidhåller fortfarandedet. Med tanke på det tydliga exempel som gavs -reservationen skrevs innan detta hände - och att viockså har tagit upp det här i socialförsäkringsutskottetnär vi antog utlänningslagen menar jag att det kom-mer att uppstå sådana här saker . Jag tänkeryrka bifall till reservation 8 och uppmanar dem somtidigare var för inkorporering att fundera på om detkanske inte är helt fel att vi gör det. har ni chan-sen.Jag vill avsluta med att ta upp en liten fråga somändå är rätt stor och som tål att fundera på. Det gällerdet minskade barnafödandet i . Vi vet att vihar fått ekonomisk balans. Det är bra. Men det harskett till priset av en social obalans. Det är mångasom har farit illa för att uppnå den här ekonomiskabalansen. En viktig parameter som man också kanavläsa direkt är ju det minskade barnafödandet. Dethar gått ned drastiskt från 125 000 till ungefär 95 000barn.Vi har en reservation på det området också. Denreservationen är litet krass, för vi har räknat med attdet här kostar pengar för samhället. I vissa samman-hang är det bara pengar som räknas. Men vad händermed ett samhälle där det föds allt färre barn? Det ärockså en kostnad som man bör räkna med. Framöver,när vi har fått ordning på den ekonomiska balansen, ärdet viktigt att vi också får ordning på de sociala oba-lanserna. Därför yrkar jag bifall också till reservation5.Anf. 240 ()replik:Herr talman! Jag skulle vilja påminna om ett par saker när det gäller frågan om inkor-porering eller transformering av barnkonventionensom vi behandlade , vill jag minnas attdet var. I samband med att vi behandlade den härfrågan i socialutskottet uttalade Barnombudsmannenatt inte borde inkorporeras utan attden borde införlivas i svensk rätt genom transforme-ring, som det kallas då. Barnen torde genom det få detbästa skyddet, sade . I vissa delargår nämligen svensk lagstiftning t.o.m. längre änbarnkonventionen gör. Vi har alltså i enmycket omfattande lagstiftning om barn, vilken tordevara betydligt mer omfattande i vårt land än den är iflertalet av de länder som har inkorporerat barnkon-ventionen.Regeringen tillsatte strax efter att vi hade behand-lat ärendet här i en parlamentarisk kommit-té, , som också i sitt slutbetänkandeansåg att det skulle vara fel att inkorporera barnkon-ventionen. Så här sade kommittén: Barnkonventioneninnehåller många relativt vaga formuleringar och etticke obetydligt inslag av artiklar som siktar till ettgradvis genomförande som är svårare att direkt tolkaav domstol. Alltså är det viktigare att det sker enordentlig genomgång av att de lagar vi redan harstämmer överens med detta.Tycker verkligen att det vore braom vi lät den vittgående svenska lagstiftningen förbarns bästa stå tillbaka för att vi ordagrant vill görakonventionen till svensk lagstiftning?Anf. 241 () replik:Herr talman! Jag var också med på mötet medBarnombudsmannen. Innan vi gick tilldet mötet fanns det majoritet i utskottet för att viskulle inkorporera . Det är jag säkerpå. Jag vet att det var många som tog intryck avBarnombudsmannens argumentering. Jag tror att detvar det som avgjorde att det har svängt över till att viskall försöka transformera in den.Men alldeles i talarstolen har själv vittnat om hur trögt det är att införlivaden i kommunerna i jämförelse med t.ex. Agenda 21.Jag tror att det också är så att hartänkt om litet grand. Jag har ett klipp från där hon kommenterar den händelse som jagberättade om:Nämnden sägs nu komma att följa FN:s barnkon-vention strikt. Det borde den ha gjort direkt. Ändåberördes inte heller utlänningslagens paragraf om attbarnens bästa skall särskilt beaktas. Detta har upprörtinte minst Barnombudsmannen har förut varnat för att paragrafen skulle kommaatt väga lätt. Det är anmärkningsvärt att nämnden intedirekt vägt in , att det skulle behö-vas en folkstorm innan man vågar säga: Slutet gott,allting gott, tills vidare.Anf. 242 ()replik:Herr talman! Först och främst beror det nog intepå att vi inte har inkorporerat isvensk lagstiftning att den har vunnit insteg i kommu-nerna så långsamt. Det beror helt enkelt på att det intefinns någon nationell strategi för att se till att det härblir gjort. När det gällde tog staten ettotroligt stort ansvar och en väldig mängd beslut fatta-des för att det här skulle genomföras. Man har uppen-barligen från statens sida inte ansett att barnkonven-tionens införlivande i kommunerna är lika viktig somAgenda 21:s införlivande.Med anledning av påståendet att Barnombuds-mannen i hög grad påverkade flera ledamöter vill jagsäga att jag inte vet hur andra ledamöter påverkadesav detta. Jag hade själv inte tillfälle att höra henne.Jag vet att jag har hållit på att barnkonven-tionen skall transformeras in i det svenska systemet.Det betyder alltså att vi måste se över hela vår lag-stiftning.Vi i socialutskottet skickade dessutom det härärendet på remiss till . Vi villehöra deras yttrande. De tyckte också precis så här, inte skall inkorporera, utan att man bör transfor-mera. Jag förstår mycket väl att Barnombudsmannenuttrycker det på det sättet när hon talar om utlänning-slagen, för det är inte tillräckligt med bara den portal-paragrafen. Men ett arbete är igångsatt för att se översvensk lagstiftning och se till att hela vår lagstiftningstämmer överens med intentioner.Det måste ändå vara det bästa sättet, så att vi i de falldär vår lagstiftning går ännu längre fortfarande kanhålla oss till den.Anf. 243 () replik:Herr talman! Jag tror det där sista om att barnkon-ventionen skulle ta över svensk lagstiftning är enmissuppfattning. De uppgifterna har inte jag fått. Detblir två parallella lagregler. Vi säger också i vårareservationer att om domstolarna skulle tolka kon-ventionen i inskränkande riktning kan regering ochriksdag utnyttja rätten att införa eller behålla nationel-la bestämmelser som går längre än konventionen närdet gäller att förverkliga barnets rättigheter. Det är såman skall tolka inkorporeringen. Tyvärr har missupp-fattningen spritt sig att om vi skulle inkorporera barn-konventionen skulle det skapa problem för annanlagstiftning. Men så är inte fallet. Det är inte korrekt.Anf. 244 ():Herr talman! I det moderna samhället fokuserar vialldeles för lätt på det kortsiktiga perspektivet, ochjag tror att vi gör det generellt sett. Men när det gällerbarnen är det förödande om vi inte ser långsiktigt.Kortsiktiga vinster kan faktiskt leda till mycket all-varliga och förödande konsekvenser för barn.Det kan vara ett av skälen till att de effekter bar-nens uppväxtvillkor får på lång sikt kan komma iskymundan. Det leder till att i stället för att lägga sinkraft på att förebygga får samhället avsätta resurser påbrandkårsutryckningar. Ett exempel på det är hurkriminalpolitiken, speciellt våldsfrågorna, har hante-rats. Erfarenheten visar att den nu varande kriminal-politiken har ganska liten effekt på brottsutveckling-en. Det som styr brottsbenägenheten är framför alltnormer och värderingar som införlivas och får fästeunder uppväxttiden. Att normfördelningen fungerarbäst i en kärleksfull nära relation är allmänt vederta-get. Det borde leda till den politiska slutsatsen attsamhället vinner på att i hela sin uppbyggnad strävaefter att ge familjerna tillräcklig uppbackning för attfullt ut kunna ta på sig sin viktiga roll.Herr talman! Den idémässiga bakgrunden till densyn vi har på familjen uttrycks också mycket väl iinledningen till . harratificerat både och andra konven-tioner som ger ett starkt stöd för familjen som enenhet. Olika internationella överenskommelser somSverige anslutit sig till tar klart ställning för föräldrar-nas rätt att fostra barnen enligt sin egen kulturs ellerreligions grundåskådning. att konventionsstaterna ser familjen som dengrundläggande enheten i samhället och den naturligamiljön för alla dess medlemmar, särskilt för barnensutveckling och välfärd.Enligt konventionen bör familjen ges nödvändigtskydd och bistånd så att den till fullo kan ta på sig sittansvar i samhället. Vidare sägs att barnet för att nå enfullständig och harmonisk utveckling av sin person-lighet bör växa upp i en familjemiljö i en omgivningav lycka, kärlek och förståelse.FN:s barnkonvention har inte tillkommit för att geföräldrar dåligt samvete för att de inte kan leva upptill de höga krav som konventionen ställer. Konven-tionen har kommit till för att utöva påtryckning påmedlemsstaterna att ge föräldrarna de nödvändigaförutsättningar som krävs för att de helt och fullt skallkunna ta på sig det ansvar som de har i sin föräldra-roll.Herr talman! Jag tillhör dem som tror att den linjesom majoriteten har valt i utskottet är den linje somdet finns bästa förutsättningar för att barnens rättverkligen skall komma fram. Det handlar kanske merom att kommunerna tar den på allvar. Jag tycker ock-så att det är förödande att det har tagit så . Detär kanske tur för oss beslutsfattare att inte alla beslutvi fattar i kammare tar så att införasom . Men det ger en bild av hursamhället i stort prioriterar barnen.Jag tycker att i princip alla beslut vi fattar i riks-dagen har ett alldeles för stort mått av vuxenperspek-tiv. Det s.k. enmetersperspektivet som vi kristdemo-krater gärna talar om finns oftast inte med. Barnenfinns inte här att hävda sin rätt. Hur vackert och fint viän talar, måste det bli viktigt för oss att se barnensperspektiv.Flera har sagt att folkhälsorapporter har visat attsvenska barn internationellt sett mår gott fysiskt. Vi ärduktiga på att vaccinera, kontrollera vikt och längd,ögon och öron. Men vi ser tendenser att den psykiskaohälsan breder ut sig. Unga tjejer och killar prövaralkohol och narkotika. Det är något som borde varaen signal.När jag fick skrivelsen i min hand från regeringenblev jag också besviken. Jag funderade över vad detär för avstamp som regeringen vill göra med anled-ning av rapporterna. Det är fint att en mängd saker hargjorts, men det är inte till fyllest om vi ser att sakeroch ting inte fungerar och att man inte lägger framförslag för att få det bättre.Herr talman! Vi kristdemokrater talar ofta om val-friheten. Vi tror att föräldrarna känner sina barn bäst.Jag instämmer också i den uppfattning som Modera-terna har givit uttryck för, nämligen att det är synd attden tidigare regeringens ambitioner och kliv in i val-friheten för familjernas bästa inte finns med i skrivel-sen. Det var viktigt. Jag vill påminna utskottsmajorite-ten om att det faktiskt vra av dem som hade rättatt utnyttja vårdnadsbidraget som gjorde det. Men detvar inte bara att de tog till sig utan de avstodfrån den samhällssubventionerade barnomsorgen. Detvar en för mig större grupp än vad jag hade trott somutnyttjade den möjligheten. Jag tolkar det som att detfinns föräldrar i alla partier som tycker att det är jät-teviktigt att få bestämma över sin barnomsorg själva.Vi kristdemokrater är övertygade om att staten ochkommunen inte skall styra föräldrars val. Man skallunderlätta föräldrars val.Jag vill redan nu yrka bifall till reservation 4 un-der mom. 1.Jag vill säga några ord om reservation 14 ochlångvariga familjehemsplaceringar. Vi vet att det lever ungefär 12 000 barn i familjehem. De har enotrygg, oviss situation. , har tillsammans väckten motion om att en utredning skall tillsättas och seöver barnens situation och lämna förslag till åtgärder.Jag vill yrka bifall till den reservationen. Det är såoerhört viktigt för framtiden att vi vågar utreda hurbarnen verkligen mår.Herr talman! I övrigt står vi kristdemokrater na-turligtvis bakom alla de reservationer vi stöder. Förtids vinnande yrkar jag bifall till två reservationer.Anf. 245 ():Herr talman! Vi behandlar en skrivelse frånregeringen som utgör en redovisning av arbetet medde allmänna barnfrågorna och ett antal motionsyrkan-den från allmänna motionstiden rörande barn.Det är glädjande att man i utskottet varit enig i flera frågor rörande barn. Senastkan nämnas utskottets gemensamma yttrande angåen-de propositionen Vårdnad, boende och umgänge.Utskottet framhåller i sitt yttrande det viktiga i atttillämpningen av lagstiftningen på området sker medbeaktande av och utifrån barnetsperspektiv.Kanske mer än någonsin har barnfrågorna kommiti fokus . dåliga finanseroch höga arbetslöshet har också påverkat barn ochungdomars liv. Men för att även kunnagarantera goda uppväxtvillkor för barn och unga, haren sanering av landets ekonomi varit nödvändig.Samtidigt har regeringens ambitioner att i så högutsträckning som möjligt skydda barnen varit stor. Föratt särskilt uppmärksamma barns situation i samhällethar bl.a. givit ut rapporter somsärskilt pekar på vad som är gynnsamt för barns ut-veckling men också vilka risker som kan uppstå förnegativ utveckling.Flera stora utredningar har tillsatts för att finnavägar och lösningar som är gynnsamma för ett barnsuppväxt.I en av utredningarna, , har manhaft till uppgift att undersöka hur uppfyllerFN:s barnkonvention. Det unika med barnkonventio-nen är att barnets bästa skall komma i främsta rummetinte bara i frågor som rör vårdnad, umgänge och ad-option, inte heller enbart i verksamheter som i huvud-sak är ägnade för barn, t.ex. barnomsorg och skola.Principen om barnets bästa skall gälla alla samhälls-områden. Flera av kommitténs förslag har redan ge-nomförts genom ett antal lagändringar.Men i praktiken är det, som har nämnts tidigare,kommunerna och landstingen som har en nyckelroll iarbetet med att förverkliga . Det ärframför allt besluten i lokalsamhället som får betydel-se för barns och ungdomars villkor. Som ett exempelkan nämnas besluten om fri sjukvård för barn ochungdomar. Det gäller skola och barnomsorg, fri-tidsaktiviteter och kultur, men också miljöfrågor i vidmening. Det är i den egna kommunen som barn ochungdomar kan ha ett direkt inflytande över sina egnavillkor.Med andra ord skall vi när vi fattar politiska beslutbeakta barnets situation, behov och intresse. Jag cite-rar ur slutbetänkande:"Utgångspunkten i barnperspektivet är respektenför barnets fulla människovärde och integritet. Allamänniskor - stora som små - har lika värde. Barn ärinte bihang till föräldrarna. De är inte miniatyruppla-gor av vuxna utan unika individer med egna behov.Barndomen skall inte ses enbart som en förberedelseför vuxenlivet utan som en del av livet med ett värde isig. "Frågan om barns och ungdomars delaktighet isamhället är ytterst en fråga om demokrati, om demo-kratiska rättigheter och, vilket är lika viktigt, om de-mokratiska skyldigheter. Demokratin är inget föralltid givet. Den måste man fostras in i. Vi vuxna är såduktiga på att tolka barnens behov att vi ofta glömmerbort att fråga vad barnet tycker och känner. Att stärkabarns och ungdomars inflytande i kommunerna är avstor vikt.I lagar och kommunala handlingsprogram kanman numera ofta läsa att det är barnets bästa somskall gälla. Det är givetvis glädjande att konventio-nens texter får genomslag, men det finns också en riskför att ju mer vi upprepar artikel 3 om barnets bästa,desto mer tror vi att den är förverkligad. Och så slårvi oss till ro med det. För att konventionen verkligenskall uppfyllas krävs det kunskaper och engagemang.Om konventionens intentioner verkligen skall gälla ikommunerna och omfatta alla barns vardag är det avavgörande betydelse att kommunernas styrande poli-tiker engagerar sig och kommer till insikt om betydel-sen för varje barn att konventionen följs.Barnkonventionen kan betraktas som det främstainstrumentet när det gäller att kämpa för barnensrättigheter. Det är därför av stor vikt att arbetet medatt implementera konventionen fortsätter och får ge-nomslag i landets alla kommuner. För detta arbete socialdemokratiska regeringen avsatt 20 miljonerkronor till Allmänna arvsfonden. Barnombudsmannenhar till uppgift att följa utvecklingen. Även de ideellaorganisationerna spelar här en viktig roll.Jag är ganska övertygad om att det jag nu anförtinte är kontroversiellt och att utskottets ledamöterdelar mina synpunkter. Detta menar jag är en styrkaför genomförandet av barnkonventionen.I regeringens skrivelse ges en beskrivning av densvenska familjepolitiken och därmed också den soci-aldemokratiska familjepolitiken, som bygger på tregrundstenar: för det första en välutbyggd barnomsorg,för det andra föräldraförsäkringen, som är unik i Eu-ropa, och för det tredje det generella barnbidraget.Sammantaget skapar denna kombination valfrihet förföräldrar och goda uppväxtvillkor för barnen.Men här är det också slut på enigheten. När detgäller inriktningen på familjepolitiken finns en klarskiljelinje mellan borgerligt och socialdemokratisktsynsätt. Detta visar sig tydligt i de reservationer somlagts till betänkandet.Herr talman! föreslår, inte helt över-raskande, sänkta skatter. Vi socialdemokrater anseratt en skattesänkning skulle innebära högre kostnaderför den kommunala servicen, med andra ord för barn-omsorg, skola och vård. Klyftorna mellan människorskulle öka, och vi skulle få ett samhälle där den väl-bärgade och starke skulle överleva på bekostnad av demed en tom plånbok. Om man inte har råd att väljaden service som man behöver, vad är då Moderater-nas valfrihet värd?Centerns grundtrygghetsförslag förutsätter att vikan komplettera med privata försäkringar. Jag tror attdet med en sådan modell finns en stor risk att de medde sämsta lönerna inte kommer att ha råd att ta privataförsäkringar. Jag tror också att de som löper de störstariskerna, t.ex. handikappade och kroniskt sjuka, fårbetala mest för sina försäkringar, alternativt inte fårförsäkra sig alls. De som har råd att ta höga privataförsäkringar för att få sin standardtrygghet har kanskeinte lika stort intresse att vilja vara med och höjagrundnivån, som gäller alla. Jag befarar starkt attCenterns grundtrygghet inte kommer att bidra tillrättvisa och valfrihet för föräldrar och därmed inte iförlängningen vara det bästa för barnen.Folkpartiet kallar Socialdemokraternas arbetslös-hetspolitik för ett totalt misslyckande. Ursäkta att jagmåste gå , men detta uttalandekommer från ett parti som innehade finansminister-posten när arbetslösheten tredubbla-des, långtidsarbetslösheten femdubblades och över50 000 företag gick i konkurs. Jag vill påminna om attsocialdemokratisk sysselsättningspolitik bidragit tillatt vi har 100 000 fler jobb i privat sektor än1994. 4-procentsmålet kommer att uppnås under år2000, och sedan går vi vidare mot full sysselsättning.Kristdemokraterna talar för sitt "skötebarn", näm-ligen vårdnadsbidraget. När vårdnadsbidraget inför-des under den borgerliga regeringen var det för lånadepengar. Vi socialdemokrater har alltid betraktat vård-nadsbidraget som djupt orättvist därför att de somverkligen skulle behöva tillskottet inte kunde utnyttjareformen, t.ex. den ensamstående mamman.Jag hade inte tänkt polemisera mot Vänsterns före-trädare här i kammaren , eftersom jag anser attVänsterns förslag att se närmare på anledningen tilllågt barnafödande delvis tillgodoses i regeringensskrivelse. Men jag anser att det är väldigt grovt ochfaktiskt ovärdigt av ett seriöst parti som Vänstern attpåstå att den socialdemokratiska regeringen ser delåga födelsetalen som något positivt. Att låga födelse-tal inte är bra för ett lands utveckling tror jag att allaförstår. Jag är dock övertygad om att den alltmer ljusabilden av landets ekonomi, den enskildes ekonomioch den sjunkande arbetslösheten kommer att ha enpositiv påverkan vad gäller barnafödandet i vårt landframöver.Att den socialdemokratiska regeringen sedan ivårpropositionen föreslår ytterligare 4 miljarder från1998 och framåt att användas för att öka kvaliteten ivård, omsorg och skola gör faktiskt framtidsbildenännu bättre och bidrar till att ge barn och ungdomarförutsättningar för en god uppväxt och utveckling.Och detta gör vi för egna, inte lånade, pengar.Regeringens skrivelse innehåller ett flertal olikaöverväganden och redovisningar. Regeringens avsiktatt tillsätta en särskild utredare för frågor om barn-misshandel ser jag som särskilt angeläget.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 246 () replik:Herr talman! Jag tror att den här skrivelsen frånregeringen har ställt till mer elände än den har gjortnytta. Jag delar uppfattning att vihar haft stor enighet om barnfrågorna i utskottet. Jagkan förstå Socialdemokraternas vånda i utskottet närdetta utomordentligt undermåliga dokument hamnadepå vårt bord. Det är egentligen onödigt att regeringenbelastar med den här typen av skrivelser,framför allt under de oxveckor som vi har framför ossnär vi har viktiga saker att diskutera och där det finnsett innehåll.Som många har vittnat om här i kammaren är denskrivelse som behandlas ett väldigt tunt doku-ment, och egentligen är man intresserad av vad som ärbakgrunden till att regeringen skickar skrivelsen förbehandling i utskottet.Vi har naturligtvis delade meningar om familje-politiken.