prot · GL09108 · 1998-05-14 00:00:00 — Olyckor och tillbud skulle rapporteras, ochden säkerhetsansvarige skulle uppmärksamma före-tagsledningen när extra säkerhetsåtgärder måste vid-tas.Kristdemokraterna menar att EU:s direktiv om sä-kerhetsrådgivare bör inlemmas i svensk lagstiftning.Denna åtgärd, kombinerad med att en säker-hetsansvarig person utses vid företag som hanterarfarligt gods, skulle minimera de risker som är för-knippade med transporter av farligt gods.Olycksförebyggande arbete handlar om kunskapom de risker som är förknippade med farligt-gods-transporter. I vår motion tog vi bl.a. upp en konkretsak, nämligen hanteringen av fraktsedlar.Det har i en undersökning framkommit att mångaslarvar med de frakthandlingar som utmärker farligtgods. Vid en olycka behöver korrekt informationsnabbt finnas tillgänglig för att räddningspersonalenfrån början skall kunna vidta rätt åtgärder. Senast vidolyckan i mellan två tågsätt, där detrann ut koncentrerad salpetersyra på bangår-den, visade det sig att fraktsedlarna var obegripligtskrivna.Räddningsverket förbereder nu utbildningsåtgär-der inför införandet av EU:s säkerhetsrådgivardirektivi , som skall omfatta samtliga transportslag.Då får vi säkerhetsrådgivare med erforderliga kun-skaper som bekräftas med ett utbildningsintyg. Dettabör bli en god komplettering till den utbildning somRäddningsverket bedriver för förare och personalinom järnvägen samt tillsynspersonal.Herr talman! Tågurspårningen i i Jämt-land visar att arbetet för ett säkraresamhälle ständigt måste pågå. Olyckan är en av destörsta olyckorna med farligt gods i och visarbl.a. vikten av att till olycksplatsen snabbt få framräddningspersonal med kemikalieinsats som speciali-tet.Omkring 60 000 kemiska ämnen används i sam-hället. Tillbuden är många, och därför är det mycketvärdefullt med specialistkunskap vad gäller insatservid kemikalieolyckor. har därförföreslagit att en nationell kemikalieberedskapsstyrkaför snabbinsatser inrättas utifrån de lärdomar somdragits av tågurspårningen vid menar att det finns behov av bå-de materiella och personella resurser och föreslår attsju regionala resursbaser inrättas jämnt fördelade överlandet. Detta kommer att förstärka beredskapen införsvåra olyckor.Kristdemokraterna har betonatockså länsstyrelsernas förmåga att fullfölja sina upp-gifter inom beredskapsplaneringen. Eftersom länssty-relsen är tillsynsmyndighet är det viktigt att länssty-relserna får de personella resurser som krävs för atttillse att räddningstjänsten får god beredskap förolyckor, inte minst i samband med farliga transporter.Den betydelsefulla specialkompetens som såledesfinns hos länsstyrelserna måste bibehållas för att till-godose en utökad och förbättrad tillsyn av den kom-munala räddningstjänsten. Utskottet förutsätter attregeringen ser till att länsstyrelsernas kompetensupprätthålls.Herr talman! vill också utredahur ett system med satellitövervakning skulle kunnaanvändas vid farligt-gods-transport. Modern teknikgör det möjligt att övervaka transporter viasatellitsändare. Ett larm från ett fordon med dennautrustning kan automatiskt överföras till enlarmcentral, där man med hjälp av en dator med kart-program kan se fordonets exakta position.Räddningsverket har ett intressant projekt på gångför hur en integration av telekommunikationer ochinformationsteknik skulle kunna utnyttjas när detgäller farligt gods. Ett utbyggt system med satelli-tövervakning skulle öka säkerheten och tryggheten förberörd personal och dess omgivning. Räddningstjäns-tens krav på snabb larmning och information om godsskulle därigenom tillgodoses vid en olycka.Herr talman! Många fartyg med miljöfarlig lasttrafikerar farvattnen runt Sveriges kuster och vatten-vägarna inne i landet. Hur säkert detta transportsätt änfungerar kan olyckor med svåra följder för människoroch miljö inträffa. Stora oljemängder fraktas in Ska-gerrak och . Det är viktigt att dessaoch andra miljöfarliga laster transporteras under såsäkra betingelser som möjligt.Under /97 behandlade försvarsut-skottet frågan om transpondrar på fartyg. Försvarsut-skottet betonade då liksom nu att det är ett angelägetarbete som driver i syfte att få till stånd eninternationell överenskommelse om krav på trans-pondrar på fartyg. Detta gäller i synnerhet för denomfattande fartygstrafiken i , ochSkagerrak. Om det internationella samarbetet inteskulle leda till resultat i närtid menade försvarsutskot-tet att regeringen borde skapa möjligheter till förbätt-ringar i våra farvatten, t.ex. inom Östersjösamarbetetoch det nordiska samarbetet.För att öka tryggheten, säkerheten och beredska-pen kring sjötransporter i västerhavet och i Östersjönnär det gäller oljekatastrofer och andra miljöfarligautsläpp, har jag därför motionerat om att någon formav anmälningsplikt för fartyg borde införas vid infar-ten till . Fartygslast, storlek och destinationskulle meddelas , som svarar förövervakning, miljöskydd och säkerhet till sjöss. Omdet fanns ett trafikupplysningssystem skulle vi kanskehelt slippa anonyma oljeutsläpp med många och långautredningar för att söka fastställa skuldfrågan.Utskottet har behandlat den civilahavsövervakningen när det gäller säkerheten vid sjö-transporter och efterlyser nu en redogörelse för sjösä-kerhetsarbetet. Det finns , som jag sagt, teknik atttillgå. Därför är det viktigt att driver påarbetet med transpondrar inom FN:s sjöfartsorganisa-tion. skulle ett globalt system med transpond-rar på alla fartyg bli ett effektivt sätt att förebygga ochbekämpa miljöfarliga utsläpp.Herr talman! I försvarsutskottets betänkande Be-redskap mot svåra påfrestningar på samhället i fred(1996/97:FöU5) , påpekades att olikamyndigheter kan komma fram till skilda bedömningarom risker, och att det finns skäl att sträva efter enhet-ligare prioriteringar för att tillgodose säkerhetskraven.Kristdemokraterna menar att det är av stor vikt attsamarbetet mellan alla berörda myndigheter förbättrasså att tydliga och enhetliga regler för säkerhet i sam-band med transporter av farligt gods kan utarbetas.Bättre samordning, en helhetssyn på frågan om farligtgods samt användarvänliga regler underlättar säker-hetsarbetet.Utskottet hänvisar nu till det särskilda råd förtransporter av farligt gods som regeringen vill inrättamed ledamöter från , Sjöfartsverketoch . Det är ett steg i rätt riktning. Mennär det gäller själva myndighetsansvaret borde rege-ringen ha tagit steget fullt ut. Jag skall här redogöraför vår hållning.Enligt förordningen om transport av farligt gods(1982:923) är transportmyndighetför landtransporter, för lufttransporteroch för sjötransporter. Frågor som intekan hänföras till bestämt transportslag handhas avRäddningsverket.Försvarsutskottet framhöll i ett betänkande1993/94:FöU1 att en av de viktigare frågorna är "attge samordningsuppgiften för Statens räddningsverkett sådant innehåll att verket kan agera på likartat sättöver samtliga myndighetsområden när det gäller be-redskapen mot kemikalieolyckor och vid transporterav farligt gods. "Frågan om myndighetsansvaret för transporter avfarligt gods har utretts . Den parlamenta-riska Hot- och riskutredningen, i vilken Kristdemokra-terna deltog, föreslog enhälligt i sitt betänkande Ettsäkrare samhälle att skulle få ettsammanhållet ansvar som transportmyndighet förtransport av farligt gods med undantag för bulktrans-porter till sjöss. Utredningen betonade dock vikten avnära samverkan mellan , och samt pekade på att andramyndigheter, företag och organisationer genom för-slaget skulle få en kontaktpunkt för i huvudsak samt-liga frågor om transport av farligt gods. Hot- ochriskutredningen menade att förslaget skulle uppnå densamordning som tidigare uttalat sig förinom området transport av farligt gods.Herr talman! Vi kristdemokrater menar därför attdet är logiskt att samla myndighetsansvaret för trans-port av farligt gods till med hänsyntill verkets uppgifter i fråga om såväl räddningstjänstsom olycks- och skadeförebyggande arbete. Det är juingen tillfällighet att jag i mitt anförande nämnerdenna myndighet tolv gånger. Räddningsverketssamlade resurser kan därmed utnyttjas mer effektivt.Andra myndigheter - och näringslivet - kan lättare fåtillgång till gällande regler från en och samma myn-dighet avseende samtliga transportslag. Jag yrkarbifall till reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Reformerad förtidspension, m.m.FöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande1997/98:SfU11Reformerad förtidspension, m.m. (prop. 1997/98:111och 1996/97:63 delvis)Anf. 183 ():Herr talman! Att förtidspensioneringen länge varitmogen för stora förändringar är helt uppenbart. Orsa-kerna har varit många.1. Kostnaderna redovisades inte ursprungligen sepa-rat. De har inte gjort det för förtids- och ål-derspensionerna. De betalades ur samma kassa,och därför såg man inte riktigt utveckligen direkt.Sedan accelererade utvecklingen, och först dåbörjade man bli oroad - efter en stor fördröjning.2. När utvecklingen sedan blev helt uppenbar gjordesförtidspensioneringen i första hand till en ar-betsmiljöfråga. Denna aspekt överbetonades. Vissthade vissa nya problem på arbetsmiljöområdetvuxit fram. Å andra sidan hade andra brister rät-tats till med stor framgång.3. Den solidariska lönepolitiken som kom att bedri-vas inte minst ökade snabbtutslagningen av vissa grupper inom arbetskraften.Förtidspensionering, som användes för att hjälpadessa långtidsarbetslösa, ökade då. Först hademan rätt beteckning. Sedan, när reglerna ändrades,gjorde man de medicinska diagnoserna mer elas-tiska. När sedan antalet förtidspensioneringarsnabbt blev stort var man tvungen att ha en re-striktiv tillämpning.4. Denna utveckling ledde till mycket långsiktigtnegativa konsekvenser. Intresset för arbetsmark-nadsrehabilitering och medicinsk rehabiliteringeftersattes. Det är ofta svårt i praktiken att skiljapå vad som är medicinsk rehabilitering och vadsom är arbetsmarknadsrehabilitering.5. kännetecknas av stor arbetslöshetoch en reglerad arbetsmarknad. Resultatet harblivit att arbetssökande med medicinska arbets-marknadsproblem har fått det allt svårare att fånytt jobb. De regler som vi har på arbetsmarkna-den lägger ytterligare en konkurrensnackdel på de-ras axlar.Den utveckling som jag har beskrivit har skapatnegativa psykologiska låsningar som hindrar nytän-kande när det gäller reformeringen av förtidspen-sionssystemet. Och det är inte så konstigt.Reglerna för förtidspensioneringen har visserligenändrats under det senaste decenniet.Frekventa regeländringar är förkastliga ur mångasynpunkter. Över partigränserna har det sedan börjanav 90-talet rått enighet om att förtidspensioneringenmåste reformeras, men inte om hur den skulle refor-meras. Frågan har utretts, men någon samsyn har maninte uppnått. Därför har också konstruktiva förslaguteblivit.Det förslag som skall ta ställningtill är i princip innehållslöst. Det enda konkreta för-slaget är förändringen av kravet på arbetsförmågansnedsättning för rätt till förtidspension. Ett av skälentill förändringen är enligt propositionen och utskottetatt det har funnits risk för godtycklighet vid bedöm-ningen av helt nedsatt arbetsförmåga. Detta är nogriktigt, men det kommer att bli likadant med det nyaförslaget.Vi har biträtt förslaget men kräver att regeringennoga följer utvecklingen. Detta krav på tillkännagi-vande återfinns i reservation 13.I reservation 2 konstaterar vi moderater att rege-ringen skyndsamt måste återkomma till medett fullödigt förslag om framtidens förtidspensioner.Det är inte acceptabelt med långvariga moratorium -interregnum på förtidspensionsområdet.Förtidspensionssystemet måste kännetecknats avstabilitet och långsiktighet. En möjlighet att uppnådetta mål är att skapa ett fonderat system skilt frånstatsbudgeten. Ett sådant system kan leda till att ar-betsgivaravgifterna inte behöver vara lika högasom i ett icke fonderat system. Det är bråttom attkonstruktivt ta itu med frågan. Jag tillstyrker bifall tillreservation 2.Att behandla företagare och löntagare exakt likainom socialförsäkringssystemet är svårt - helt enkeltför att villkoren för företagare och löntagare är såolika och ofta inte jämförbara. Av olika skäl har före-tagare med restarbetsförmåga och rehabiliteringsbe-hov kommit att behandlas sämre än andra. I utred-ningen om företagare med restarbetsförmåga finns ettgodtagbart förslag om ändrade regler. Detta bör sna-rast bli föremål för lagstiftning. Jag yrkar bifall tillreservation 13.Slutligen till en av de kanske viktigaste frågornapå förtidspensionsområdet, nämligen den om att re-habiliteringen måste bli bättre. Här kräver vi att det ilag skall anges att huvudmännen inom vårdområdet -kommunerna, landstingen och försäkringskassorna -skall samarbeta vid rehabiliteringen. Jag yrkar bifalltill reservation 19.Om vi dessutom kunde få sjukvården att fungerabättre - här har den av oss i annat sammanhang före-slagna vårdgarantin stor betydelse - skulle människormycket snabbare kunna komma tillbaka till arbets-marknaden. Vi skulle inte bara snabbare rehabiliteradem medicinskt utan också minska riskerna vad gällerarbetsmässig rehabilitering. I reservation 20 pekas detpå företagshälsovårdens betydelse i sammanhanget.Vidare behandlas i betänkandet vissa frågor omsjukpenningen. Återigen stöter vi på problem somgäller egenföretagare. Regelsystemet är inte neutralt.Företagsformen får inte påverka sjukpenningen. Jagtillstyrker reservation 22.Regler för periodisering av intäkter i småföretag, ienskild firma, ställer allt som oftast till problem, inteminst i socialförsäkringssystemet. Detta gäller bl.a.expansionsmedlen, som behandlas olika i lagen omallmän försäkring och lagen om bostadsbidrag. Sådantfår inte förekomma. Regeringen bör skyndsamt ändrapå detta missförhållande, vilket påtalas i reserva-tion 23.Anf. 184 ():Herr talman! Att ta ett beslut om ett förslag som ärså ofullständigt känns naturligtvis inte bra. Det endasom man från regeringens sida kan ha vunnit är väl genom våra motioner i ärendet vet var de andrapartierna står i frågan.Från olika partier, inte minst gäller det Centerpar-tiet och vår motion, har allmänna principer för ettreformerat förtidspensionssystem lagts fast. Det äringen nyhet för kammaren att vi vill ha ett grund-trygghetssystem med en samordnad trygghetsförsäk-ring som är arbetslivs- och ohälsorelaterad och sombygger på grundtrygghetstanken. Litet grand av dettakan vi se i det förslag till pensionssystem som nubehandlas i utskottet. ladeCenterpartiet fram ett liknande principförslag. Vad vidå inte kände till var väl att det skulle bli så komplice-rat som det har blivit. Det beror naturligtvis delvis påatt det finns olika politiska inriktningar i sättet atthantera de här frågorna.När förändringar skall göras måste de vara till detbättre för att det skall vara meningsfullt att ändra.Våra transfereringssystem har egenskapen att de ärnågot komplicerade. De är inte direkt samordnade ochleder kanske inte heller alla gånger till det bästa resul-tatet för den enskilde. Om man åstadkommer ettgrundtrygghetssystem som är grundat på frånvaro frånarbetet av olika orsaker slipper man många av desvagheter som dagens transfereringssystem innehåller.Det kommer att finnas bättre förutsättningar för attrehabilitera människor och man hamnar inte mellanstolarna, som man lätt kan göra. I reservation 3,som jag yrkar bifall till, ger vi uttryck för dessa tan-kegångar.Det är synd att man inte i samband med att denstora pensionsreformen tas mera precist kan beslutaom förtidspensionen. Det kan vara ett visst skydd förRiksförsäkringsverket, med tanke på ,att inte alltför många system sätts i sjön. Men det härhar ju utretts under , så det borde ha kunnatleda till ett bättre resultat än det vi ser här i dag.Vi i har några synpunkter på försla-get; detta grundat på erfarenheter av sättet att hanteraförtidspensionärer. Jag tycker emellertid inte att det ärsärskilt meningsfullt att ompröva förtidspensionen närden enskilde personen har uppnått en ålder som i detkommande pensionssystemet innebär att det går attvälja att ta ut sin pension. Har man förtidspension ochhar passerat 61-årsgränsen borde man kunna få behål-la förtidspensionen utan att detta leder till att samhäl-let satsar stora resurser på rehabiliteringsåtgärder o.d.Enligt uppgift gör man ändå inte det. Därför kan detvara lika bra att detta finns på papperet.Frågan om företagare med restarbetsförmåga harvarit ett bekymmer i det nya systemet med de reglersom nu finns när det gäller att bedöma möjligheten attåtergå till arbete i stället för att få någon sorts aversättning i form av förtidspension. Där är egenföre-tagarna den grupp som har haft den mest utsatta si-tuationen. föreligger en utredning med ett förslag.Vi i tycker nog att det skulle ha varit braom detta hade kunnat genomföras i samband med detbeslut som fattas i och med morgondagens voteringar.I en reservation har vi utvecklat detta tillsammansmed de andra partierna. Jag yrkar inte bifall till denreservationen men naturligtvis står vi bakom den.Sedan gäller det sjukpenningreglerna för egenföre-tagare. Ofta när vi talar om möjligheterna att startaföretag är det ju det som skall rädda från denkris som vi har på arbetslöshetens område. Då är detviktigt att också renodla systemen så att de inte är tillhinder för människor som vill starta företag. Ett så-dant hinder är sjukpenningreglerna för egenföretaga-re. Det är viktigt att man vågar starta eget och att mandå har ett skydd, precis som man har ett skydd omman är arbetstagare. Detta ger vi uttryck för i en avvåra reservationer.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation 3.Anf. 185 ():Herr talman! Frågan om hur en reformerad för-tidspension skall utformas har utretts såväl av som av Förtidspensionsut-redningen. Båda har föreslagit en sammanhållen ohäl-soförsäkring som skall baseras på en s.k. antagan-deinkomst. Det innebär att förtidspensionen skallfrikopplas från ålderspensionssystemet och i ställetsammanföras med sjukförsäkringen. delarden uppfattningen.Förtidspensionsutredningen har kommit med ettantal förslag som regeringen i propositionen inte harvelat ta ställning till. Kvar blir någon form av prin-cipproposition, som av utredande - precissom sade - nu skall utredas vidare.Frågan måste ställas om regeringen inte vill eller intevågar ta ställning till detta före valet eller om proble-matiken är för svår.Herr talman! Då varje parti har sin principskiss ärdet inte särskilt meningsfullt att polemisera om vadregeringen vill och inte vill. I stället föredrar jag attredovisa var vi i står.Folkpartiet har, som jag inledde med att säga,principiellt mycket klart tagit ställning för den modellsom Sjuk- och arbetsskadekommittén utrett. Eftersomregeringen, trots två utredningar, inte har kommitfram till hur det nya förtidspensionssystemet skallvara konstruerat finner jag inte skäl att närmare gå inpå den saken. Jag nöjer mig med att ta upp den mo-dell som vi i har skissat på. Vi säger attförsäkringsmässigheten måste upprätthållas inomsocialförsäkringarna. Det skall finnas ett direkt sam-band mellan inbetalda avgifter och förmåner. Där ingaförmåner finns, skall inga avgifter heller tas ut. Vi iFolkpartiet beklagar att vi inte nådde ända fram närdet gäller sambandet mellan avgifter och förmåner idet nya pensionssystemet.Vi anser att fördelningspolitiken skall ske genomskattesystemet, inte genom socialförsäkringssystemet.Socialförsäkringarna skall vara utformade på ett så-dant sätt att rehabilitering gynnas och utslagning mot-verkas.Det skall löna sig att arbeta. Försäkringarna skallinnehålla en självrisk som motverkar överutnyttjandeoch som stimulerar till arbete och till en så kort för-säkringsperiod som möjligt. Genom en försäkrings-mässig koppling mellan avgifter och förmåner mins-kar de s.k. skattekilarna. Dessutom lönar det sig bättreatt arbeta. Om skattekilarna minskar, ökar även möj-ligheterna för fler att få arbete.Försäkringarna skall vara autonoma och finansie-ras med avgifter och direkta statsbidrag för fördel-ningspolitiska inslag. Försäkringssystemen skall hu-vudsakligen finansieras med egenavgifter. Det gynnartydligheten att det är försäkringar som vi talar om.Genom att försäkringarna lyfts ut ur statsbudgetenoch särredovisas ökar försäkringarnas legitimitet. Detär viktigt att taket i socialförsäkringarna sätts så attdet stora flertalet inkomsttagares inkomster liggerunder taket.Eftersom inga avgifter skall tas ut där inga förmå-ner finns måste förmånstak och avgiftstak vara de-samma. Vi föreslår att taket i den nya ohälsoförsäk-ringen skall vara detsamma, 7 ½ lönebasbelopp, som idet reformerade pensionssystemet.Herr talman! vill alltså se förtidspen-sionssystemet som en del av sjukförsäkringen och detsamlade namnet bör vara ohälsoförsäkring. Den skallinnefatta ersättning för korta och långa sjukdomsfallinklusive förtidspension på grund av sjukdom.Arbetsolycksfallsförsäkringen skall ligga separatvid sidan av ohälsoförsäkringen.Den autonoma ohälsoförsäkringen skall ledas aven självständig styrelse som inte skall bestå av riks-dagsledamöter och som skall ha längre mandatperiodän riksdagen.Även om skall fastställa ramarna föravgifter och förmåner skall styrelsen ha det operativaansvaret för att försäkringens buffertfondering varkengår under eller över fastställda ramar. Regering ochriksdag skall utforma ramarna och ersättningsnivåer-na. Inkomsterna och utgifterna skall harmoniera ochdärmed får även den samlade ohälsoförsäkringen ettstörre mått av försäkringsmässighet.Egenavgifterna skall stå för finansieringen av för-tidspensionsdelen av ohälsoförsäkringen, precis somsjukförsäkringsdelen. Dessa skall utgå upp till taketpå 7 ½ lönebasbelopp. Kostnaderna för de personersom får ersättning på grund av att de skadats föreyrkeslivet eller fötts med oförmåga att arbeta skallfinansieras med skattemedel.Herr talman! Förutom reservation 4, som redovi-sar de allmänna principerna för ohälsoförsäkringen,tar , och Kristdemokraternaupp frågan om att företagare så långt möjligt börjämställas med arbetstagare vid prövning av arbets-förmåga och rehabiliteringsbehov.I reservation 19 tas åter upp våra krav om att fi-nansiell samordning skall genomföras i hela landetsamt att kostnaderna för sjukpenningen bör ingå idenna finansiella samordning. En aktivering av sjuk-försäkringspengarna skulle kraftfullt bidra till attköerna i vården kan avskaffas.I reservation 22 tar vi upp frågan om att sjukpen-ningsreglerna för småföretagare måste förenklas föratt skapa ett bättre klimat för företagande. Regelsys-temen måste vara förutsebara och utformas så att deinte hindrar investeringar och nyanställningar.Vid beräkningen av inkomstunderlaget för beräk-ning av sjukpenning, föräldrapenning och pensiongörs avdrag för avsatta expansionsmedel medan deninkomst som ligger till grund för beräkning av bo-stadsbidrag räknas före sådan avsättning. Vi anser attett och samma inkomstbegrepp bör användas.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reser-vation 4 och reservation 19, men står självklart bakomsamtliga reservationer där finns med.Anf. 186 ():Herr talman! Det betänkande vi skall debatterahandlar om ett reformerat system för förtidspensioner.Frågan har utretts ett antal gånger, så egentligen hadeväl de flesta av oss hoppats på att regeringen när manväl lägger fram en proposition skulle ha kommit tillskott. Det socialdemokratiska rådslaget om det nyapensionssystemet visade på tre viktiga frågor: Premie-reservsystemet, avgiftsväxlingen och det faktum attförtidspensionen i förhållande till det nya pensions-systemet inte var löst.Då blir det nästan tvunget att i samband med för-slaget till nytt pensionssystem lägga fram ett förslagtill nytt förtidspensionssystem. Jag har faktiskt en vissförståelse för regeringens dilemma, men det betyderinte att jag accepterar det.I propositionen utfärdar regeringen i princip en-dast riktlinjer för hur en ny förtidspension skall ut-formas och tillsätter en expertutredning för att fyllariktlinjerna med innehåll. Vi har på vårt bord en nyprincipproposition.