prot · GM0923 · 1998-11-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:23Torsdagen den 26 novemberKl. 12.00 - 18.0019.00 - 21.29Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 20 november.2 § Meddelande om interpellationer och skrift-liga frågor under juluppehålletFörste vice talmannen meddelade att ett medde-lande om interpellationer och skriftliga frågor delats ut till kammarens ledamöter.3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 25 novemberUU5 Ändringar i lagen (1996:95) om vissa interna-tionella sanktionerMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (v)Votering:272 för utskottet40 för res. 137 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 38 kd, 16 c, 15 fp, 13 mpFör res. 1: 38 v, 2 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 3 (sanktioner utan FN- bakgrund)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:267 för utskottet19 för res. 227 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 74 m, 7 v, 38 kd, 16 c, 15 fpFör res. 2: 3 v, 16 mpAvstod: 27 vFrånvarande: 14 s, 8 m, 6 v, 4 kd, 2 c, 2 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SfU3 Medborgarskap och identitetMom. 1 (identitetsprövning för svenskt medborgar-skap)1. utskottet2. 2 (v)3. res. 3 (fp)4. res. 4 (mp)Förberedande votering 1:15 för res. 316 för res. 4286 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 2:39 för res. 216 för res. 4262 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:169 för utskottet39 för res. 2107 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 3 m, 37 kd, 12 cFör res. 2: 38 v, 1 cAvstod: 1 s, 72 m, 1 kd, 2 c, 15 fp, 16 mpFrånvarande: 13 s, 7 m, 5 v, 4 kd, 3 c, 2 fpMom. 3 (återkallelse av svenskt medborgarskap)1. utskottet2. 6 (m)Votering:238 för utskottet73 för res. 63 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 37 v, 38 kd, 16 c, 14 fp, 15 mpFör res. 6: 73 mAvstod: 2 v, 1 fpFrånvarande: 13 s, 9 m, 4 v, 4 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpMom. 5 (statslösa barn)1. utskottet2. 7 (c)Votering:291 för utskottet23 för res. 72 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 75 m, 39 v, 35 kd, 14 fp, 10 mpFör res. 7: 3 kd, 16 c, 1 fp, 3 mpAvstod: 2 mpFrånvarande: 13 s, 7 m, 4 v, 4 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SfU4 Verkställighet och återvändande - en del avasylprocessenMom. 1 (ansvar för verkställighetsbeslut)1. utskottet2. 1 (v)Votering:278 för utskottet39 för res. 132 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 75 m, 38 kd, 16 c, 15 fp, 16 mpFör res. 1: 39 vFrånvarande: 13 s, 7 m, 4 v, 4 kd, 2 c, 2 fpMom. 3 (tvångsåtersändande m.m.)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:268 för utskottet16 för res. 332 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 75 m, 6 v, 38 kd, 16 c, 15 fpFör res. 3: 16 mpAvstod: 32 vFrånvarande: 13 s, 7 m, 5 v, 4 kd, 2 c, 2 fpMom. 4 (tillståndsprövning)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:266 för utskottet16 för res. 434 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 75 m, 4 v, 38 kd, 16 c, 15 fpFör res. 4: 16 mpAvstod: 34 vFrånvarande: 13 s, 7 m, 5 v, 4 kd, 2 c, 2 fpMom. 7 (barnets bästa och familjesplittring)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:261 för utskottet55 för res. 733 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 75 m, 37 kd, 16 c, 15 fpFör res. 7: 39 v, 1 kd, 15 mpFrånvarande: 13 s, 7 m, 4 v, 4 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpKerstin-Maria () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats som frånvarande.Mom. 9 (principer för migrationspolitiken)1. utskottet2. 8 (v, mp)Votering:260 för utskottet55 för res. 81 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 75 m, 37 kd, 16 c, 15 fpFör res. 8: 39 v, 16 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 14 s, 7 m, 4 v, 4 kd, 2 c, 2 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU2 Förbud mot laserstörareKammaren biföll utskottets hemställan.TU3 Ändringar i lagen om radiokommunikationm.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.NU5 Redogörelse för företag med statligt ägande1. (m, kd, c, fp)Votering:174 för utskottet143 för res.32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 39 v, 1 c, 16 mpFör res. : 75 m, 38 kd, 15 c, 15 fpFrånvarande: 13 s, 7 m, 4 v, 4 kd, 2 c, 2 fpKenneth () anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Meddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att miljö- ochjordbruksutskottets betänkanden MJU3 och MJU4skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.4 § Uppföljning av skogspolitikenFöredrogsMiljö- och jordbruksutskottets betänkande1998/99:MJU3Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158)Anf. 1 ():Herr talman! Det förtjänar att ständigt påpekaskogens och skogsindustrins stora betydelse för Sve-riges ekonomi och därmed för vår välfärd, miljö ochandra frågor. är faktiskt en av de sex störstaproducenterna i världen av skogsindustriella produk-ter. och är de två länder i världensom är mest beroende av skogen som exportprodukt.Skogsindustrins produkter genererar till ,enligt de senaste siffrorna, nettoper år, och är därmed i särklass den största nettoin-dragaren av svenska pengar till . Som en jäm-förelse genererar bilindustrin 30 miljarder och denelektroniska industrin 20 miljarder netto. Andra vär-den i skog och skogsbruk är t.ex. rekreation. Vi haren betydande jakt. Det finns 320 000 aktiva jägare iSverige som därmed bidrar i icke oväsentlig del tillfolkhushållet. Vi kan också nämna bär- ochsvampplockning osv.Dagens ärende handlar om en utvärdering ochuppföljning av den skogspolitik som vi i riksdagenbeslutade om och som trädde ikraft . Då ändrades skogspolitikensåtillvida att vi därmed fick dubbla mål i skogspoliti-ken, nämligen ett produktionsmål och ett miljömål.Den nya skogspolitiken var grundad på sådana ordsom frihet, ansvar, kunskap och kanske framför alltlångsiktighet.Nu gör vi en utvärdering av detta redan efter fyraår. Det säger sig självt att är en föratt göra en utvärdering på en näring som har en om-loppstid av 100 år.I propositionen finns förslag och frågor som ärbra, och det finns förslag som är dåliga. Det är t.ex.dåligt att det finns flera inslag av återreglering av denmera avreglering som kännetecknar den nya skogs-politiken. Här ges myndigheten möjlighet att läggafram föreskrifter på hur en avverkning skall gå till.Här finns ett konkret förslag som gäller skogsägarensskyldighet att göra en skogs- och miljöredovisning,som ju inte är någonting annat än den obligatoriskaskogsbruksplan som vi en gång var överens om att tabort. Vi moderater reserverar oss mot de två punkter-na.Här finns också frågan om hur vi skall se på des.k. I den frågan aviserar rege-ringen skärpta krav på rättigheten att avverka skog påde s.k. skogsimpedimenten. Därmed menar vi att detär ännu mer befogat att redovisa dessa marker somutgör mycket betydande arealer - 3-4 miljoner hek-tar, av skogsklädda areal.Det finns nu ett så starkt skydd, som i praktikeninnebär skogsbruksförbud på dessa 3-4 miljonerhektar, att vi från svensk sida skulle kunna redovisadessa hektar som skyddad mark. Det är skyddad markmed betydande värde i fråga om biologisk mångfald.Därmed går det att redovisa en betydligt bättre ställ-ning vid internationella jämförelser av hur mycketmark som är skyddad.Ett bra förslag i propositionen gäller hur vi skallkomma till rätta med de s.k. skogsklipparna. Detgäller de som köper skogsfastigheter, gör stora av-verkningar och på ett eller annat sätt smiter ifrån sittansvar enligt lagen om krav på återbeskogning.Det finns två konkreta förslag på att komma tillrätta med detta. Dels finns det ett krav på en utred-ning om hur av myndigheten krävd säkerhet för åter-beskogning skall kunna följa en fastighet och inteupplösas när fastigheten byter ägare. Dels finns ettförslag om att en som blir avkrävd säkerhet för åter-beskogning inte skall kunna påbörja sin avverkningförrän denna säkerhet är godkänd. Det tycker vi ärbra.Vi skriver i utskottsbetänkandet om den s.k. sex-veckorsfristen för anmälan för slutavverkning. I dagfår man inte påbörja slutavverkning förrän sex veckorefter det att det har anmälts till skogsvårdsmyndig-heten. Det är viktigt att det finns möjlighet att gedispens från den sexveckorsanmälan. Det kan varafråga om behov för skogsägaren att ändra sina planerpå grund av vädersituationen, det kan vara fråga omefterfrågan på en viss typ av virke. Då måste detfinnas möjligheter att ge dispens från de sex veckor-na. har vi klart för oss vilka områden som ärav stort värde ur naturskyddssynpunkt. Det bör varalättare att ge sådana dispenser.Vi skriver i utskottsbetänkandet om behovet av attytterligare skogsmarksareal avsätts för naturvårdsän-damål. Från moderat håll tror vi inte att det löses medden affär som just nu diskuteras mellan staten ochAssi Domän. De som det här föreslåsskall köpas av staten från ligger inte i sinhuvudsak på rätt plats i . Vi moderater har iett annat sammanhang föreslagit att staten borde säljaav sitt aktieinnehav i och använda depengarna för inköp av sådan mark som är skyddsvärd.Skogen och skogspolitiken menar vi är i förstahand en nationell angelägenhet. Vi skall inte ha nå-gon gemensam skogspolitik med EU. Men det ärnaturligtvis viktigt att vi bevakar de svenska intresse-na på det skogliga området både globalt och inomEU.När och blev medlemmar i det att gemenskapens resurser på områdetökade kraftigt. och har av ge-menskapens sammanlagda skogsproduktion.Vi har alltså i kraft av den här styrkan möjlighetatt vara tongivande när det gäller att sätta agendaninom de områden som berör skogliga frågor, t.ex.miljö- och forskningsområdena.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion nr 2.Anf. 2 ():Herr talman! Allt är inte bra inom skogspolitiken.Det finns saker som behöver förändras och förstärkas.Den utvärdering av skogspolitiken som har gjortsvisar att det är nödvändigt att förändringar sker för skall uppnå både de miljö- och de produktions-mål som vi eftersträvar. har vi inte uppnåttdessa.Den utvärdering som har gjort harvarit både genomgripande och grundlig. Det harframförts kritik mot att utvärderingen har skett alltförsnart efter lagens ikraftträdande och att det som harutvärderats till största delen är ett resultat av dentidigare lagstiftningen.Visst kan det finnas fog för den kritiken. Vi skalländå framhålla att det finns en växande medvetenhetoch ökad kunskap om skogens biologiska kvaliteterbland skogsägarna. Det finns också en positiv trend iatt alltfler enskilda skogsägare och skogsbolag an-sluter sig till den certifiering som förordas av FSC.Nu är mer än skogsmark miljö-märkt, och mer är på gång.Detta är positivt och visar på att det finns en bredförankrad vilja att värna den biologiska mångfalden iskogen. Men tyvärr finns det även exempel på mot-satsen. Okunniga entreprenörer, profithungrigaskogsklippare och enskilda markägares ovilja har letttill att värdefulla skogsområden har avverkats innande har kunnat ges tillräckligt skydd.Det har framkommit mycket oroande signaler omhur tillåter avverkning i mycketkänsliga områden nära fjällskogsgränsen. I de områ-dena måste man gå fram varligt och medvetet. Härverkar det som om kunskapen skulle behöva höjashos berörda ansvariga eller att avkastningskravet hosFastighetsverket förändras.Åldersgränsen för föryngringsavverkningen ärenligt oss i alldeles för kort. Ävenregeringen har konstaterat att i sinutvärdering har redovisat att avverkningarna i mångafall inte har varit ändamålsenliga för återväxten. Sär-skilt allvarligt för den biologiska mångfalden är attavverkningsåldern har sjunkit. Detta får givetviseffekter på skogens långsiktiga produktionsförmågaoch en försämring av kvaliteten. Därför bör regering-en återkomma med förslag om hur skyddet för denunga skogen kan skärpas. Det bör innebära att denlägsta tillåtna åldersgränsen för föryngringsavverk-ning skall höjas.Det är positivt att utskottet anser att det nu finnsen anledning att utvärdera bestämmelserna i jordför-värvslagen och fastighetsbildningslagen och särskiltatt utskottet pekar på bestämmelserna i jordförvärvs-lagen och bestämmelserna om förvärvarens anknyt-ning till den ort där fastigheten är belägen. Bosätt-ningsplikten är viktig.Regeringen bör genomföra en sådan utvärderingoch återkomma till med redovisning ochförslag till lagändring. Vi i har inget atterinra mot regeringens förslag att skogsägaren skallredovisa planerade åtgärder för återväxt av ny skog iavverkningsanmälan, tvärtom.Men en annan sak som framgick i propositionenvar att tiden för avverkningsanmälan är alldeles förkort. Behovet av en förlängning finns. Men framförallt är det viktigt att dispensförfarandet ses över ochinte används med automatik. Särskilda skäl står det.Särskilda skäl skall då också vara särskilda skäl ochinte ett sätt att lösa en dålig planering eller dåligframförhållning.Vår mening är att regeringen bör besluta om för-längd tid mellan anmälan och påbörjad avverkning.Skälet till det är bl.a. svårigheten att skydda värdefullskogsmark. Skogsvårdsstyrelserna hinner nämligeninte inventera anmälda avverkningar för att stop-pa avverkningen av skyddsvärda områden.En seriös skogsägare har framförhållning och fören sådan torde det knappast innebära problem attutöka tidsintervallet från anmälan till avverkning.Skogs- och miljöredovisningarna är viktiga saker ochdärför är det viktigt att förslag om sådana inte är förvagt formulerade. Det räcker inte med att en gångregistrera redovisningarna på ett papper. Det bör ävenanges hur ofta det här skall uppdateras. Skogens allavärden bör ingå i en redovisning. Värden som biolo-gisk mångfald, kulturhistoriska värden och värden förflora och fauna måste vi faktiskt beakta.I de fall då skogsmarken ligger inom rensköt-selområdet bör även hänsyn tas till rennäringen ochredovisas.Till syvende och sist måste det ankomma på varjeskogsägare att skaffa sig kunskap om skogs- ochmiljövärden oavsett om de är registrerade eller inte.Jag yrkar bifall till reservation 6 under mom. 17,reservation 8 under mom. 20 samt reservation 11under mom. 26.Anf. 3 ():Herr talman! Skogen har sedan urminnes tiderspelat en oerhört viktig roll i vårt land. Skogen hargett oss svenskar såväl bostäder, värme som försörj-ning. Även i dagens moderna samhälle spelar skogenoch det svenska skogsbruket och skogsindustrin enviktig roll för såväl samhällsekonomin som för en-skilda människors försörjning. Skogen har genomtiderna varit och är fortfarande en viktig tillgång fördet svenska samhället och vårt gemensamma väl-stånd.Skogsnäringen är vår största och viktigaste ex-portnäring och den svarar för de största nettoex-portinkomsterna. är skogen viktig för denbiologiska mångfalden och en förutsättning för oer-sättliga värden inom växt- och djurlivet.Herr talman! Mot den här bakgrunden är det inteså märkligt att de skogliga debatterna tycks återkom-ma ganska regelbundet i denna kammare. Den svens-ka skogsnäringen är betydelsefull och det är därförsom vi kristdemokrater ser denna debatt och skogs-politiken som viktig.För att trygga framtiden för den nationella skogs-näringen är det angeläget att den får långsiktigt håll-bara och fasta spelregler att verka under. Denskogsvårdspolitik som gäller sedan den 1 januari1994 måste därför få på sig att verka innanman gör en mer omfattande utvärdering av den nyapolitiken och innan man framför allt drar för vittgå-ende slutsatser av den nya lagen och av skogsvårds-styrelsens och gjorda utvärdering.Skogsbruket är en långsiktig verksamhet. Detmåste man också beakta när man gör utvärderingar aven politik som enbart har hunnit verka . Vikristdemokrater har tidigare bestämt avvisat rege-ringsförslag som inneburit en återgång till mer detalj-reglerat skogsbruk. Regeringen föreslår nu en föränd-ring som innebär krav på en obligatorisk skogs- ochmiljöredovisning. Vi anser att regeringens tankarbakom förslaget är synnerligen mångtydiga och attdet därför riskerar att öppna dörrarna för en återgångtill obligatoriska plandokument. Det skulle kunnainnebära början på en icke önskvärd ny byråkratiskstyrning av markanvändningen. I stället bör de utom-ordentliga initiativ till miljöcertifiering som tagits påen del håll stödjas.Ägarstrukturen i det svenska skogsbruket utgörsav privatägande företrädesvis mindre skogsäga-re. ägs av privata bolag och resten av staten,kommuner och kyrkan. För oss kristdemokrater är detsjälvklart och angeläget att understryka att det ärviktigt att stimulera det enskilda ägandet i förhållandetill bolagsägandet. Det har tidigare rått en samstäm-mighet kring denna syn mellan regering och riksdag.Jag vill uttrycka en förhoppning att det nya rege-ringsunderlaget inte innebär att regeringen ändraruppfattning i denna fråga. Det privata enskilda skogs-ägandet skall utgöra grundbulten i skogsägandet, ochdet enskilda ägandet av skog bör stärkas.Assi Domän skall ha ett uttalat ansvar för attmedverka till att en sådan politik förs, somman tar hänsyn till avsättning av bevarandevärd skog.Den nya skogsvårdslagen jämställer produktions-och miljömålen för skogsbruket. Detta är mycketviktigt. Det är därför angeläget att dessa båda mål harsamma prioritet och dignitet vid utformningen av denövergripande skogspolitiken. Lagens syfte är att geskydd åt den biologiska mångfalden somvirkesförsörjningen skall säkras för skogsindustrin.Den bygger också på förvaltarskapstanken - det an-svar som skogsbrukare har att ta för kommande gene-rationer.I och utvärde-ring av den nya skogsvårdslagen framhåller man attde uppsatta målen inte har nåtts, men att man kommiten bra bit på väg. Man konstaterar också att det gåttalldeles för att man skall rekommenderanågra större förändringar av lagen. Därför finns detalla skäl att hålla de politiska ambitionerna borta ochlåta de positiva initiativ som tas på olika håll fåverka innan man ger sig i kast medatt vidta förändringar som kan störa en positiv ut-veckling och rubba tilltron till långsiktigheten ochfasta hållbara regler för skogspolitiken.Skogsvårdsorganisationens insatser för aktiv råd-givning och information har uppenbarligen varit otill-räckliga, inte minst gentemot skogsägarna. Mot dennabakgrund bör dessa insatser - speciellt produktions-rådgivningen - öka.Vi har även tagit upp frågan om Skogsstyrelsensmöjlighet att också fortsättningsvis ha arbetsprakti-kanter för skogsskötsel. Det var därför väldigt roligtatt få höra att arbetsmarknadsutskottet nuverkar stötta vårt förslag om sänkning av det s.k.finansieringsbidraget, vilket möjliggör att det kanfinnas arbetspraktikanter i skogen också i framtiden.Den internationella konkurrenssituationen gör dethelt nödvändigt att förstärka den svenska skogligarepresentationen internationellt. Det är ett nationelltintresse att det skall finnas skoglig kompetens vid desvenska beskickningarna utomlands, men också re-surser så att man kan bevaka skogsfrågorna ochmarknadsföra svensk skogsindustri. kan varahelt orepresenterat vid viktiga internationella mässor,konferenser etc., medan våra viktigaste konkurrent-länder och har en stark internationellrepresentation.I ett internationellt perspektiv är det också viktigtatt den svenska definitionen av skogsmark inte skiljersig från den internationella. Så är det inte , vilketockså påpekat, och man har föreslagiten ändring av den svenska terminologin. Internatio-nella jämförelser skulle underlättas, liksom övrigtsamarbete och informationsutbyte, om vår nationellabeskrivning av skogsmark var lika med vad somgäller i andra länder.Den pågående nyckelbiotopsinventeringen kom-mer med största sannolikhet att visa att det behövsökade medel för att täcka behovet för att ersättamarkägare vid avsättning av biotopskyddsområdenoch för skötselavtal. Vi anser också att statligt stödtill skogsbruket skall kunna lämnas till åtgärder motförsurningen. Det är i hög grad den nationella politi-ken som leder till ökad försurning till följd av ökadförbränning av fossila bränslen. När skogstillväxtenhämmas genom detta är det inte rimligt att den en-skilda skogsägaren får svara för kostnaderna. Därförmåste staten ge ekonomisk kompensation för detta.En form av katastrofskydd för skogsbruket börockså införas vid t.ex. skador av granbarkborre. Härmåste staten gå in och ta ett ansvar så att man kan fåen rimlig kostnadsfördelning mellan markägaren ochstaten.Herr talman! Med anledning av vad jag här haranfört vill jag understryka att vi står bakom vad somanförts i samtliga våra motioner och reservationer,men för att spara kammarens tid yrkar jag bifall en-bart till reservationerna 1 och 10.Anf. 4 ():Herr talman! Jag vill understryka att även vi stårbakom samtliga våra motionsyrkanden och samtligareservationer. Jag väljer dock bara att yrka bifall tillreservation 7 och 12 för att spara kammarens tid.Skogen har en mycket stor betydelse för Sverige.Skogsindustrin är som industrigren landets störstanettoexportör. Skogen och skogsbruket har stor bety-delse för att vi skall kunna bibehålla en levandelandsbygd med ett aktivt företagande. Många mindremarkägare och boende på landsbygden är beroendeav inkomsterna från skogen för att kunna bor kvar påorten och för att kunna utveckla andra delar av sinaffärsverksamhet.En väl förvaltad skog som brukas på ett hållbartsätt är avgörande för miljösituationen i . Vär-det av en levande skogsmiljö med växter och djur ochderas livsmiljöer kan knappast överskattas. Skogspo-litikens uppgift är att förena ett aktivt skogsbruk medhögt ställda miljökrav.Den senaste stora förändringen av svensk skogs-politik skedde 1993 i och med beslutet om den nyaskogsvårdslagen. Syftet med den nya lagen var bl.a.att öka flexibiliteten samt förbättra möjligheterna tillmiljö- och naturvårdshänsyn i skogsbruket. Den tidi-gare lagstiftningen på området var alltför stelbent.Den nya lagen gav större ansvar och frihet till denenskilde brukaren, och det tycker vi i ärbra. Jag och har länge arbetat för attstärka sambandet mellan boende, ägande och brukan-de av skogs- och jordbruksfastigheter.Riksdagen beslutade om en omfattan-de avreglering av jordförvärvslagen. varemot delar av dessa förändringar. var-nade i samband med förändringen för att lättnader ijordförvärvslagen skulle leda till en omfattande för-säljning av fastigheter till personer som ej har föravsikt att vare sig bo på eller bruka fastigheten. Ivissa delar av landet har den utveckling som vi var-nade för blivit verklighet. Det är därför mycket till-fredsställande att utskottet nu följt linjeoch tagit initiativ till att åstadkomma förändring idetta avseende.Centerpartiet förordar en utförsäljning av bolagdär staten är majoritetsägare. Beträffande finns två handlingsvägar: dels försäljning avaktier, dels försäljning av skogsmark. Centerpartietvill stärka det personliga ägandet och anser att det ärav stor betydelse att öka det lokala ägandet i områdendär är den dominerande ägaren avskogsmark.I syfte att stärka det enskilda skogsbruket och lo-kalt verksamma sågverksföretag bör staten som majo-ritetsägare i medverka till försäljning avskogsmark. Det är inte minst viktigt för utvecklingeni de berörda regionerna. motsätter siginte att markinnehav kommer i statensägo för att sedan säljas till enskilda skogsägare. Vida-re är det viktigt att bevarandevärd skog behålls i sta-tens ägo - därav mitt bifall till reservation 7.Så går jag över till ransoneringsregeln.