prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Menjag tror att detta fungera bra . För hur vetjag inte.Anf. 193 ():Fru talman! Jag skulle bara vilja klargöra och göraen kommentar till det sade. Särställningeller inte har diskuterats under hela den här reformenstid. Jag ser möjligen en aspekt på detta som gör att jaghellre betonar det jämställda förhållandet, men där viav historiska skäl har behövt behålla ett antal spår imarken som klargör att som vi har också är den som kommer att finnas, fast delvispå andra rättsliga grunder, efter millennieskiftet.Det är också fråga om religionsfrihet. alldeles riktigt att religionsfrihetslagen upp-hävs. Den paragraf som talar om kom-mer att ingå i lagen om trossamfund. Själva religions-friheten slås numera fast dels i regeringsformen, dels iden europeiska konventionen om mänskliga rättighe-ter. Religionsfriheten är en oerhört stark grund förvårt samhälle men också för denna reform. Det äralldeles riktigt.Jag skulle vilja att vi nedtonade resonemanget omatt det är en särställning för . Det är enrespekt för såväl som för övriga tros-samfund att få verka dels i enlighet med sitt innerstauppdrag, dels i enlighet med sin tradition. Det ärdärav vi får den lagstiftningsstruktur som vi också stårbakom.Anf. 194 ():Fru talman! I stort sett är det mer som förenar änsom skiljer trossamfunden åt, och de har samma be-hov. Det kan jag hålla med om. Man kanske inte mar-kerar skillnaderna på det sättet. Jag vill snarare se detsom en övergångsperiod. Alla de förändringar sombehöver göras kan inte göras på en gång.Det viktiga har skett. Det är just att Svenska kyr-kan får bestämma i egna angelägenheter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § arbetsformerFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU27Riksdagens arbetsformer (förs. 1997/98:TK1 och1997/98:RR7)Anf. 195 ():Fru talman! Självfallet är arbetsformerna i riksda-gen av en alldeles speciell betydelse för den politiskaroll som har att spela. Det vore naturligtvisväldigt frestande att nu ta upp en principdebatt omvilken roll egentligen spelar och hur mangenom att förbättra arbetsformerna skulle kunna stär-ka betydelse ytterligare. Att å andra sidanvid denna tidpunkt ge sig in på något sådanttror jag inte skulle vara helt populärt. Jag är inte hel-ler säker på att så förfärligt många skulle nappa påden krok som man då slänger ut.Jag vill därför i stället begränsa mig till att se pådetta betänkande med förslag från såväl talmanskon-ferensen som revisorer, delvis med an-ledning av revisionsutredningen, och även förslagen ide 39 motioner som har avlämnats. Jag kan redan nusäga att vi moderater självfallet står bakom alla dereservationer där moderata namn förekommer, menjag nöjer mig med att yrka bifall till reservationen 2.De frågor som tas upp i detta betänkande ärmycket varierande. Det rör sig från relativt små frågorsom stadfästande av praxis för debattreglerna till kravpå en allmän översyn av budgetprocessen och ocksåett upptagande av arbetet med den viktiga revisionen.I många fall har enighet uppnåtts i utskottet. Men i endel andra fall finns skiljaktigheter.Vi moderater kan notera att vi på några punkterhar en mening som avviker från utskottsmajoriteten.Vi följer upp en del av våra motioner i reservationer-na. När det gäller exempelvis antalet ledamöter iutskotten menar vi att man skyndsamt borde gå tillba-ka till ordningen med 15 ledamöter. Det skulle gestörre stabilitet åt hela systemet. Dessutom skulle detmedföra att man lättare skulle kunna få fram supple-anter för att tjänstgöra i olika hänseenden.Vi motsätter oss namnbytet på jordbruksutskottettill MJU, miljö- och jordbruksutskottet. Vi har därframför allt två skäl. Det ena, och det är inte minstväsentligt, är att det också finns andra utskott än jord-bruksutskottet som sysslar med miljöfrågor. Trafikut-skottet gör det, bostadsutskottet gör det och arbets-marknadsutskottet gör det - för att nu bara ta någraexempel. Ett namnbyte skulle lätt kunna ge föreställ-ningen att det enbart är jordbruksutskottet som skullesyssla med de här frågorna.Ett andra skäl till att motsätta sig namnbytet är attdet skulle bli fråga om ett dubbelnamn. Sådana harman konsekvent försökt att undvika av praktiska skäl.Vi moderater har också tagit upp en annan käpp-häst, nämligen kravet på ledamöternas placering i denhär salen. Vi ledamöter sitter ju nu valkretsvis. Vimenar att det säkert skulle leda till större vitalitet ochlitet mer spänning i om ledamöterna i ställetgrupperades partivis. Då kanske det t.o.m. skulle bliså livaktigt att fru talman skulle ha svårt att kunnahålla reda på de obändige i salen. Och inte minst detvore ju en sensation i svensk politik!Andra frågor där vi har avvikande meningar är närvi ställer krav på största möjliga restriktivitet när detgäller uppskov med ärenden. Vad vi har sett här nuunder våren har ju inte varit precis helt stimulerande.Jag tänker på anhopningen av propositioner i marsoch anhopningen av propositioner mot slutet av ses-sionen som man i stället vill skall behandlas i höst.Här behövs en ordentlig restriktivitet.Vi moderater efterlyser obligatoriska utgiftstakoch utgiftsramar för att få en större stadga i budget-processen. Det finns ju nu en viss möjlighet till val förregeringen.Vi vill också ha en fortsatt utredning av möjlighe-ten av att införa ett nytt självständigt revisionsorgan -allt i enlighet med den gemensamma motion som harlagts fram från Moderata samlingspartiet, Kristdemo-kraterna och Folkpartiet.Dessutom kan jag konstatera att vi moderaterkommer att stödja reservation nr 10 där man vill görabesvarandet av interpellationer obligatoriskt för stats-råden.I övrigt tycker jag att det har varit en hel del för-ändringar till det bättre som förts fram här.En fråga som naturligtvis är besvärlig är vad somkommer fram från revisorer med krav påförändringar och bättre stadga. vill vi alltså haett självständigt, nytt organ, men i avvaktan därpåfinns det naturligtvis anledning att nu genomföraetapp nr 2 i enlighet med det beslut som fattades re-dan av riksdag.Anf. 196 ():Fru talman! Till detta betänkande har lämnats enrad förslag från utskottet som vi är eniga om och somjag vill betona.Det gäller bl.a. att budgetprocessen skall följasupp, och att det till den på något sätt skall knytas enresultatrapportering. Det tror jag är oerhört viktigt föratt vi skall kunna kontrollera om budgetprocessen effekt som vi förväntade oss att den skulle ha fördemokratin. Man skall tydligt kunna utkräva ansvaroch man skall tydligt kunna se att regeringen regeraroch oppositionen opponerar. Jag tycker att det är braatt vi är eniga om det.Jag tycker också att det är viktigt att den riksdags-revisionsförstärkning som vi 1994 var överens om nugenomförs, även om man drar ut den ekonomiskaförstärkningen på tre år.Fru talman! Jag tror att det förslag som utskottet ärenigt om och som innebär att det skall komma ettförsök med samlade voteringar i början på nästa man-datperiod för att skaffa erfarenhet av hur detta funge-rar också tillhör det som kan vitalisera kammararbe-tet. Jag tror nämligen att om vi skall få ett vitalt arbete- att vi är i kammaren och deltar i debatterna - måstevi kunna få utföra arbete här i kammaren. Jag trorfaktiskt, fru talman, att man skulle kunna organiseradet hela så att man på de bortersta bänkarna hadetillgång till datorer. Då skulle man kunna känna som man lyssnar och är beredd att deltai debatten också kan svara på brev eller över huvudtaget göra det som allmänheten förväntar sig av oss.När det gäller utskottsorganisationen tror jag attde förändringar som föreslås på lång sikt och histo-riskt sett är oerhört små. Vi kommer att se mycket större förändringar av utskottsorgani-sationen och av hur man över huvud taget fördelar detberedande arbete som sker i riksdagen.Vi i har några reservationer till betän-kandet. Den jag yrkar bifall till, nr 5, är en för åtmins-tone de partier som har ganska få ledamöter en väldigtviktig reservation. Vi säger nämligen att under tidensom den allmänna motionstiden löper bör och skallinte regeringen lämna andra förslag som riksdagspar-tierna skall svara på. Under den senasteallmänna motionstiden kom en oerhört viktig invand-rarpolitisk proposition som också skulle besvaras. Detberedde åtminstone oss i stora svårigheteratt kunna svara på ett korrekt, bra och genomtänkt sättpå den.Reservation 10, som jag inte yrkar bifall till mensom vi i naturligtvis står bakom, gäller attdet enligt riksdagsordningen skall bli självklart ochobligatoriskt att svara på de interpellationer som läm-nas till regeringen.Reservation 12, som jag yrkar bifall till, gällerFolkpartiets idé om att skall föreläggas enlag om riksdagskontrollkommission på ungefär mot-svarande sätt som den norska Lundkommissionen.Fru talman! Låt mig få använda en liten kort stundför att tacka för mig och för mina här i riksda-gen. Jag tackar mina riksdagskamrater från alla parti-er, mina utskottskamrater och utskottets kansli för ettmycket intellektuellt stimulerande motstånd och sam-arbete. Inte minst, fru talman, vill jag också till frutalman och övriga talmän framföra ett stort tack för ettinsiktsfullt och demokratiskt ledarskap.Anf. 197 ():Fru talman! Att något bör göras åt ar-betsformer visas väl också av närvaron under dennadebatt. Den borde egentligen skära genom alla par-tilinjer och den borde angå alla riksdagsledamöteroavsett vilket utskott de sitter i. Den borde kunna haett utomordentligt brett deltagande av riksdagsleda-möter eftersom den gäller och riksdagsle-damöternas arbetssituation, men också somett organ för demokratisk maktutövning och demo-kratiskt beslutsfattande.Vi kan se angrepp på . De kommerfrån alla möjliga håll. Det är angrepp på politiken ochpå inflytande. framställs t.o.m. ivissa annonser som antingen ett ställe där det sovseller ett ställe som - i en annons för någon halvkom-munal festival - kallas för en cirkus.Det är egentligen i djupare mening attacker motdemokratin som döljs i de här budskapen, och det harvi anledning att se utomordentligt allvarligt på.Det finns en sorts odlade mytföreställningar därman angriper det politiska och demokratiska besluts-fattandet till förmån för t.ex. marknadsmakt, ex-pertvälde och liknande. Vi har sett tendenser sedan vikom med i EU att makt förskjuts från tillregeringen, till tjänstemännen och till makthierarkierpå den internationella arenan. Därför är det ganskaangeläget att , och här tror jag att det finnsen utomordentligt bred samfälldhet, försöker värnasin roll och sitt anseende. måste ocksåsöka värna sina möjligheter, och ta sig sina rättighe-ter, att vara det organ som skall leva upp till vad somstadgas i regeringsformen: att vara folkets främstaföreträdare. Det betyder att också i verkligmening skall vara det ledande organet i statsapparatenoch samhällsmaskineriet - för demokratins skull.Därför är det inte oviktigt, oavsett vilken tid på dyg-net det här ärendet tas upp, att göra några sådanaprincipiella markeringar och reflexioner i det ärendevi har att behandla i kväll.EU har kommit att förändra roll. Alllagstiftningsmakt ligger icke längre i , utanmycket av beslutsmakt flyttas från riksdag till rege-ringskansli. Lagstiftningsmakt går också över tillEU:s institutioner. Detta ställer krav på riksdagensarbete med EU-frågorna. har sökt sig frammot olika former. Vi har lärt oss efter hand. Det är bra att nusamlat har kunnat se att ytterligare åtgärder måstevidtas efter en beredning som utskottet förklarar sigberett att göra . Jag hälsar medtillfredsställelse att ett enigt utskott därvidlag vill gåvidare för att se till att försvara ställningunder EU-arbetet.Man har, som jag sade inledningsvis, i den nylibe-rala agitationen velat förringa värdet av demokratiskdebatt. Marknaden eller personer med särskild kom-petens skall sättas i stället. Ett led i detta var när , eller Lindbeckkommissionensom den mer populärt kallas, i början av 90-taletställde kravet att möjlighet att påverka denekonomiska politiken skulle minimeras. Det är därförglädjande att enhälligt anserinte bara att det skall ske en utvärdering av det bud-getsystem som har varit i funktion utan ock-så att denna skall ske med inriktning på att stärkariksdagens inflytande. Jag tycker att det är ett utom-ordentligt glädjande och viktigt poängterande somutskottet har gjort, i full enighet, i detta betänkande.Det gäller att finna en form för budgethantering därriksdagen visar att det är som beslutar -faktiskt, inte bara formellt - om statens inkomster ochutgifter och om hanteringen av statens pengar.Vi kan också se en del andra drag i utvecklingenatt man från olika håll försöker, medvetet eller omed-vetet, att devalvera ställning. En del avdetta kan vara t.ex. hur regeringen utformar proposi-tioner så att fattar vagare principbeslut somsedan regeringen kan fylla med ett faktiskt innehåll.Det kan vara hur regeringen avlämnar propositioner.Tidigare talare har påpekat detta. Jag tänker då t.ex.på den ansamling av propositioner i slutet av en man-datperiod som har skett.Vi har i en motion tagit upp ett annat problem,som också återfinns i reservation 5, nämligen att re-geringen lämnar en budgetproposition och att riksda-gen då får en allmän och fri motionstid. Sedan kandock regeringen under denna allmänna och fria mo-tionstid, där i synnerhet mindre partier anstränger sinarbetskapacitet väldigt mycket för att göra ett brabudgetarbete, komma med ett antal inte bara mindreutan även större propositioner. Detta är egentligen attbehandla på ett nonchalant sätt. Därförmenar vi att regeringen för bud-getpropositionen inte utan särskilda skäl borde tillåtasavlämna andra propositioner till riksdagen.Det finns en del andra saker som pressar på riks-dagen och som är uttryck för samma sak. I en moderatmotion påpekades att när ledamöter läm-nar interpellationer skall regeringens ledamöter be-svara dessa om det inte finns alldeles särskilda skäl.Jag instämmer i detta. Om är folketsfrämsta företrädare skall det vara ledamö-ters oförytterliga rätt att ställa frågor och interpella-tioner till regeringens ledamöter och få dem besvara-de.Mot den bakgrunden har jag lämnat in en motion,fru talman, om att frågestunden i dess nuvarande formbör avskaffas eftersom den inte ger ledamöterna den-na rätt i enlighet med principen i den moderata mo-tion som jag har anslutit mig till. Det är samma prin-cip som jag är ute efter, nämligen att le-damöter skall ha rätt att ställa frågor och interpella-tioner och få dem besvarade, så länge frågorna hållersig inom de former och de ämnen som är avsedda förriksdagen att hantera gentemot regeringen.Det ställs också massmediala krav på riksdagen.Massmedierna vill att det skall vara kvickt, det skallvara lätt, det skall gå fort, det skall vara korta talarti-der, gärna en lättfångad dramatik - kanske så att mansjälv slipper redigera, höll jag på att säga. Detta kanha sitt värde, men måste vi säga att detpolitiska samtalet kan förlora i analytiskt djup och iskärpa. Därför är det inte alltid eftersträvansvärt attriksdagens ledamöters talartid begränsas och beskärs.Talmanskonferensen har föreslagit att en ledamot somav någon anledning anser sig föranlåten att anmäla sigtill talarlistan efter det att ordinarie anmälningstid harutgått, t.ex. därför att han vill föra ett resonemangeller finner anledning att gå upp i polemik mot någon,skall få sin talartid nedskuren från sex till fyra minu-ter. Vi anser att det är ett oriktigt krav och en eftergiftför de krafter som vill snuttifiera det allmänna ochoffentliga samtalet.Jag har här, fru talman, för det är brukligt, framförallt uppehållit mig vid sådana punkter där vi har ensärmening. Men jag vill betona att utskottets gemen-samma samtal kring detta betänkande, om än i slutetav en ganska arbetstyngd vår, har varit utomordentligtkonstruktiva. Trots att det finns ett antal reservationerhar vi i många frågor haft en enig vilja att markeraoch förstärka roll. Det är utomordentligtglädjande att den insikten finns över partigränserna.Med detta, fru talman, vill jag, trots att manegentligen bara bör yrka på ett fåtal reservationer,ändå yrka bifall till reservationerna 5, 9, 10 och 11.För säkerhets skull vill jag säga att under reservation9 återfinns av en anledning som kanske är ett misstaginte mitt namn. Det borde ha stått under denna reser-vation också. Därmed tackar jag för ordet.Anf. 198 () replik:Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Ken-neth gick ändå in på de allmänna principiellafrågor som jag efterlyste i mitt allra första anförandeoch som jag önskar det hade varit möjligt att föra endebatt om här . Men en titt på klockan sägermig att detta trots allt inte är möjligt.Jag vill dock gärna ge ett erkän-nande. De frågor som togs upp av honom är högstväsentliga, och de kommer förvisso också att debatte-ras mycket i framtiden.Anf. 199 () replik:Fru talman! Detta är angeläget. Även om arbetetav olika anledningar är tungt i slutet av en riksdags-session och även om replik varmycket vänlig, vill jag säga att det hade varit mycketintressant om vi hade gett oss tid att föra den härmycket viktiga principiella diskussionen, som BirgerHagård av hänsyn till klockan undvek att föra. Men vifår som sagt var ta andra tillfällen till detta.Anf. 200 ():Fru talman! Vi lever i då många gamlasvenska institutioner omprövas och försöker finna nyaroller i en till stora delar förändrad omvärld. Vårtäldsta bolag , som har urkunder till1200-talet, har fusionerat med det finskaskogsbolaget . Det är en mycket stor händelse,som förmodligen kommer att ha mycket stor effekt påandra företag och på den svenska ekonomin.Tidigare har diskuterat denSvenska kyrkans förhållande till staten, en relationsom går tillbaka till mitten av och reforma-tionen. Kyrkan frigör sig så sakta från staten.Dagens ärende - det sista för kammaren -handlar om , en annan gammal hedervärdinstitution, dess arbetsformer och framtida förhåll-ningssätt till medborgarna.Förändringarna inom alla de här områdena, Stora,kyrkan och , drivs fram av kravpå anpassning till en förändrad omvärld. För riksda-gen, vilket flera kolleger har nämnt, handlardet inte minst om förhållandet till Europeiska unio-nen, som är en stor sak.Vi försöker att hitta det nationella parlamentets,vår riksdags, möjlighet att på ett förändrat sätt utövainflytande över de beslutsprocesser som försiggår påen annan plats än i och i den svenska rege-ringen. Därför är det intressant och viktigt att kunnameddela att ett enigt utskott också mer eller mindrehar gett sig självt i uppdrag att under hösten 1998utreda frågan om det nationella parlamentets förhål-lande till Europeiska unionen.Det är en mycket viktig fråga för demokratin. Jagtror att de nationella parlamenten har en viktig roll attspela också framöver, om vi mäktar att förändra vårtförhållningssätt. Det får vi hoppas. Spåren frånståndsriksdagens försök att reformera sig är inte di-rekt upplyftande, men möjligtvis lärorika. Jag hoppasatt vi får ett bättre facit än den.Men kraven på anpassning och förnyelse i riksda-gen hämtar också sin näring från ett helt annat förhål-lande till sina medborgare. och riksdagsle-damöterna är gubevars och tack och lov inte längrenågon överhet som de var , utan vilever i ett oerhört jämlikt samhälle. Klyftorna mellanväljare och valda har aldrig i ett historiskt perspektivvarit så små som . Vi delar i hög grad villkor meden mycket stor del av landets medborgare.Inte som ett genmäle, men som en liten kommen-tar eller klackspark till skulle jag vilja sägaatt jag inte alls upprörs över annonser eller medbor-garnas litet mer avspända förhållande till riksdagen.Jag läser inte alls in något politikerförakt i sådant. Jagskulle rent av vilja säga att jag nästan aldrig har möttpolitikerförakt.Däremot möter man alltid misstro. Det skall mankänna mot makthavare. Det skall man alltid göra.Vare sig de är valda eller inte är det en medborgerligskyldighet att känna misstro och att fundera övermaktens motiv för det ena eller det andra. Men det ärnågot helt annat än förakt.Om man går tillbaka bara till mina egna föräldrarsförhållande till sina valda riksdagsledamöter kan manvid en jämförelse säga att klyftan är mycketmindre och att vi har ett mer avspänt förhållande.Också till detta måste arbetsformer anpas-sa sig. Det tycker jag är viktigt att understryka.Demokratins styrka är trots allt dess långsamhet.Alla skall få en chans att påverka beslutsprocessen.Då kan man inte ha för bråttom. Då måste det få ta sintid. Det är inte bara att åka ned till ochräcka upp handen och föreslå förändringar av sakersom kanske har rullat på . En sådan sak ärsärskilt märkbar i äldsta utskott, i konsti-tutionsutskottet, som trots allt hämtar sin struktur ochsin näring . Det är ett arv som förpliktar. Detbetyder att vi inte heller i det här betänkandet tarsärskilt stora steg vad gäller förnyelse och arbetsfor-mer.Dock, som jag har nämnt tidigare, ger vi oss självai uppdrag att göra en översyn i syfte att förstärka detnationella parlamentets inflytande över Europeiskaunionen. Vi är också eniga om två tillkännagivandensom jag tycker är viktiga och som också tidigare kol-leger har nämnt.I den översyn som görs av den nya budgetproces-sen skall utvärderingen göras i syfte att stärka riksda-gens inflytande över denna del.Vi gör också ett tillkännagivande med anledningav en motion av riksdagsledamöterna ochKronblad. Vi ger talmanskonferensen i uppdrag attpröva samlade beslutstillfällen, samlade voteringar.Det kan vara intressant. Det kanske kan innebära atten del av ledamöterna kan frigöras för andra delar avdet parlamentariska arbetet. Det tycker jag är viktigt.Sedan finns det en rad detaljförslag om än det enaän det andra, alla mycket hedervärda och intressanta.Men tiden är ännu inte mogen för att fullt ut tillstyrkadem, varför jag yrkar bifall till förslaget från utskot-tets majoritet och avslag på alla reservationer.Tack för ordet!Anf. 201 () replik:Fru talman! Jag delar uppfatt-ning i ett avseende som han understryker, nämligenatt icke skall vara någon överhet. Jag tyckeratt det är utomordentligt bra att kontakten mellanväljare och valda är så nära som ochgläds liksom över att avståndet inteär större.Man skall inte bara se som en gammalhedervärd institution. Det motsäger något vad vi sagt.Riksdagen är faktiskt folkets klenod. Det är folketsredskap att på ett indirekt sätt påverka lagstiftningen,kontrollera regeringsmakten och styra statsapparaten- en viktig del av hela samhällskroppen. Det är därförsom är utomordentligt viktig.Även om vi står nära folket, även om vi skall tålaatt diskutera i närkamp, att skämta, att granskas in isömmarna, är det också utomordentligt viktigt att vislår vakt om respekten för . Jag tror inte behöver jamsa med när framställs somen cirkus. Det är inget annat än spekulation i antiintel-lektuell och antidemokratisk dumhet.Anf. 202 () replik:Fru talman! Med respekt till ledamöterna , och som också begärtordet och vill säga något före , skall jag sägaföljande till . Alla - institutioner likvälsom enskilda människor - får den respekt som deförtjänar i kraft av uppträdande och attityd till om-världen och medmänniskor. Det är ingenting som kanbeordras eller skrivas fram. Vi får den respekt viförtjänar.Anf. 203 () replik:Fru talman! Jag håller med om att det inte går attbeordra fram respekt. Man kan dock hävda sin respektoch inte behöva tåla lumpna påhopp.Anf. 204 ():Fru talman! Enligt regeringsformen är regeringenansvarig inför . De möjligheter som öppnas iregeringsformen och i riksdagsordningen för riksda-gens ledamöter att rikta interpellationer och frågor tillett statsråd angående dennes tjänsteutövning är ettviktigt inslag i kontrollmakt. Mot dennabakgrund anser jag att det inte är godtagbart att detinte finns krav på att statsråden också besvarar väcktainterpellationer - sådana interpellationer som talman-nen eller har medgivit får väckas.Det finns ett betydande utrymme för statsrådensjälva att avgöra huruvida de skall besvara interpella-tionerna eller inte.