prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Där ståratt man skall få ersättning om markanvändning inomberörd del försvåras eller om skada uppkommer somär betydande.En sådan ordagrann tolkning skulle leda till säreg-na, ibland stötande resultat för det allmänna rättsmed-vetandet, inte minst ur miljösynpunkt. Det skullestrida mot bärande idé. Det är politisktabsurt, och det kan inte vara meningen att ersättningskall utgå om myndigheterna inskränker verksamheterav miljöskäl.Lagrådet, som har en rådgivande funktion, anseratt man skall vara återhållsam med att fästa avseendevid motivuttalanden om de är svårförenliga med la-gens ordalydelse. Lagrådet föreslår för att rättslägetskall bli klart att andra stycket i 18 § 2 kap. regerings-formen ändras så att det mer stringent uttrycker lag-stiftarens - - avsikt.KU vidhåller att vårt tidigare motivuttalande skalltolkas så, att någon utvidgning av äganderätten inteföreligger, även om äganderätten nu är grundlagsfäst.Den tolkning av bestämmelsen måste göras som varavsedd vid dess tillkomst. Men det självklart riktigaoch logiska är givetvis att motivuttalandena i förarbe-tena och ordalydelsen i lagtexten är i så stor överens-stämmelse som möjligt.KU har uppmärksammat Lagrådets påpekande,och vi har därför kommit fram till att lydelsen i rege-ringsformen skall ses över. Regeringen bör utredafrågan med parlamentarisk medverkan. Däremot anserutskottet att det skulle leda till oöverblickbara kon-sekvenser om, som anser, den enskildaäganderätten blir orubblig och okränkbar. Utskottetanser att inskränkningar endast får ske i klart angivnafall och alltid med full ersättning.Vi har också en gemensam äganderätt till vissanaturtillgångar: luft, visst vatten och viss mark. Detgemensamma ägandet är också något att slå vakt omoch skydda. Gemensamma miljövärden skall värnas.Om detta talar sällan.Min personliga åsikt är att den enskilda äganderät-ten skall formuleras på ett övergripande principielltsätt i regeringsformen och att ersättningsreglernaborde kunna regleras i vanlig lag.Anf. 90 ():Fru talman! Frågan om äganderätten i regerings-formen har diskuterats . Jag har själv vidnågra tillfällen under den gångna mandatperiodenlämnat in motioner med krav på att den skall utmönst-ras ur regeringsformen.Jag har i det här sammanhanget kunnat godkännaatt man åtminstone ser över den så att inte den tolk-ning som görs leder till orimligheter. Rättsläget måstevara klart. Man måste skriva in i lagen vad manegentligen avser att lagen skall innehålla. Jag delarCatarina Rönnungs uppfattning att ur miljösynpunktleder lagens bokstav till orimlighetersom lagstiftaren inte gärna kan ha åsyftat, alltså skulle kunna få ersättning om man hindras frånatt bedriva miljöförstörande verksamhet. Det kanrimligen inte vara meningen med lagstiftningen. Detär därför viktigt att lagtexten ses över. Jag har dock iett särskilt yttrande markerat att jag skulle vilja attutredningsmandatet blev mer öppet. Man måste på ettöppet sätt pröva i princip hela frågan om egendom-sparagrafen i regeringsformen.Äganderätten är en mycket viktig fri- och rättig-het, säger . Men det finns ju också andrafri- och rättigheter som borde anses viktiga men sominte har grundlagsskydd. Ett exempel gäller de männi-skor som inte äger produktionsmedel, mark ellerkapitaltillgångar utan bara sin egen arbetskraft. Derasdisposition av den egna arbetskraften eller deras rättatt få göra bruk av arbetskraften, dvs. rätten till arbe-te, har ju inte på något sätt samma skydd som kapita-lets rätt till ägande och kapitalets rätt till inkomst avägande.Själva det privata ägandet av marktillgångar ochproduktionsmedel utgör en grund för samhällets upp-delning i olika klasser enligt den sociala skiktningsom vi har. Den ena människans ägande av produk-tionsmedel betyder den andra människans icke ägan-de. Den ena människans ägande betyder makt överden andra människans arbete och möjlighet att fåutkomst. Den ena människans ägande betyder ocksåett överläge när det gäller att utnyttja övriga demo-kratiska fri- och rättigheter.Ett så utomordentligt starkt grundlagsfästande aväganderätten som i svensk grundlag, som t.o.m. gårutöver vad som gäller i ommänskliga rättigheter, leder till att vad man egentligengrundlagsfäster är ojämlikhet i samhället och ojämlikamöjligheter i äganderätten. Till detta återkommer jag,om väljarna ger förtroende och möjlighet därtill, un-der kommande mandatperiod. Det kan ni vara såsäkra på.Jag litar också på att utredningen - och törhändaäven regeringen - ger ett öppnare mandat, eller attutredningen som skall tillsättas begär ett öppnaremandat när den granskar den här frågan för att se deni dess litet vidare principiella kontext.Men för tillfället och i det aktuella sammanhangetär det ändå viktigt att markera att det bör bringas redaså att det blir en överensstämmelse mellan åtminstonetexten och motiven för texten. Därför kan jag ocksåtillstyrka utredningen sådan den framstår hos ut-skottsmajoriteten. Jag har inget annat yrkande viddetta tillfälle.Anf. 91 BO () replik:Fru talman! påminde om mitt inle-dande konstaterande att äganderätten är en viktig fri-och rättighet. Det är liberalernas och minbestämda uppfattning. Vi tycker också att vi har godahistoriska skäl för att tycka att äganderätten har haften mycket central roll för utvecklingen av välstånd,och därmed också välfärd, i vårt land.Kenneth nämner att han tycker att manskulle få något slags grundlagsskydd för rätten tillarbete. Få partier i vårt land arbetar så mycket för attalla verkligen skall ha möjlighet till arbete som Folk-partiet liberalerna. Men jag tror inte att det här ärnågot som bör föras in i grundlagen. Det vore intres-sant att höra hur hade tänkt sig att det iså fall skall genomföras. Är det så att vi skulleslippa 500 000 arbetslösa om det stod i grundlagen attdessa hade rätt till arbete eller vad menar på den här punkten?Sedan gör han en analys som åtminstone till orda-lydelsen, fru talman, något påminner om en tidigareepok i hans partis historia. Det är när han talar om attdet är äganderätten som leder till uppdelningen i olikaklasser och till ojämlikheten bland medborgarna. Omdet skulle och jag kunna föra en långoch, hoppas jag, nyanserad diskussion. Det låter sigdock inte göras, tror jag, när vi bara har två minutervar på oss.Däremot skulle det möjligen redan i den här de-batten vara av ett visst intresse att veta vad KennethKvist och vill göra för att öka jämlik-heten genom att minska skyddet för äganderätten. Påvilket sätt skall äganderätten i bli mind-re så att den, säkert önskvärda, ökningen av jämlikhe-ten skall åstadkommas? Det kunde vara av värde attfå reda på det när vi diskuterar äganderättens skydd igrundlagen.Anf. 92 () replik:Fru talman! Vi distanserar oss natur-ligtvis från den gamla anarkistiska filosofin på områ-det, där Proudhon omkring mitten av1800-talet myntade tesen att äganderätt är stöld - lapropriété c'est le vol, som han uttryckte det. Det varju redan kritisk mot eftersom varjeproduktionsförhållande skapar sin laglighet, sinautbytesförhållanden och därmed också sin juridikkring ägandet.Men att åtminstone tona ned skyddet för ägandetså att det är möjligt med en rationell miljölagstiftning,så att det är möjligt att komma åt olika former avspekulativa missgrepp och övergrepp, tror jag ärnödvändigt och önskvärt ur samhällsnyttans aspekt.Därmed blir ju inte äganderätten alldeles oskyddad.Även om man inte behandlar den på samma sätt somnu i grundlagen finns det en rad lagar som både regle-rar och skyddar äganderätten.Vad jag vill säga är detta: Man blåser upp justäganderätten, alltså just en samhällsklass stora bas försin inkomst, nämligen ägandet av olika tillgångar.Däremot kan man inte - och jag håller med Bo Kön-berg om att man egentligen inte kan - lagstifta, ellergrundlagsstifta om man så vill, bort arbetslösheten.Det visar så att säga den ojämlikhet som ligger i själ-va denna lagstiftnings princip. Grunden för den enaproduktionsfaktorns inkomst, nämligen kapitaletsinkomstkälla, är grundlagsskyddad medan arbetetsinkomstkälla inte är det.Anf. 93 BO () replik:Fru talman! Man kan alltid diskutera om det är såatt man blåser upp olika delar i politiken. För min delmenar jag att det är så att vi just nu diskuterar ägande-rätten. Jag har i andra sammanhang, som KennethKvist väl vet eftersom vi delvis har gjort det i sammaforum, blåst upp ett stort antal av de andra fri- ochrättigheterna och sett till att de har fått ett bättregrundlagsskydd än de hade för ett tjugotal år sedan.Jag skall inte ge mig in på diskussionen omhuruvida Proudhon var att föredra framför . Jagtror kanske inte att kammaren önskar det så här islutskedet av riksdagsåret.Däremot tycker jag fortfarande att det vore intres-sant att få klarlagt vad egentligen me-nade på slutet när han ville minska skyddet för ägan-derätten i syfte att minska ojämlikheten mellan olikagrupper i vårt land.Att vi behöver se över den här paragrafen är vi juöverens om från samtliga partiers sida. Och syftetmed folkpartimotionen som snart kommer att blibifallen var ju just att se till att skyddet mot miljöför-störing skulle vara så bra som möjligt.Men det var inte riktigt det som om på slutet. Det var mer allmänt att vi skulleundergräva skyddet för äganderätten i grundlagen isyfte att öka jämlikheten. Jag har ännu inte fått svarpå vilka ingrepp och i vilka människors äganderätthan hade tänkt sig.Anf. 94 () replik:Fru talman! Det kan t.ex. vara det som föranlederden här behandlingen, nämligen att dämpa skyddet föräganderätten för att den kan behöva tubbas på avangelägna miljöintressen. Men det kan också vara såatt man kan diskutera hur åtgärder skall sättas in föratt begränsa t.ex. monopolisering, koncentration avkapital och olika tillgångar, koncentration inommassmedieindustrin osv. Då kan man behöva ha enmer smidig reglering än den ganska rigida som nufinns i grundlagen.Därför hade det egentligen varit önskvärt med ettmer öppet utredningsmandat. Men jag har kunnatgodkänna att det ändå över huvud taget utreds.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! tog upp en väldigt in-tressant aspekt på den personliga äganderätten, näm-ligen hur man skall skydda sina immateriella tillgång-ar; sina kunskaper och sina färdigheter. Vi hade endiskussion om immaterialrätten i sam-band med att vi diskuterade scientologikyrkan. Dåkom vi fram till att det är möjligt att den generellalagstiftningen på det här området släpar efter - ochinte minst att den behöver komma i kontakt med tek-nikens nuvarande utveckling.Jag anser när det gäller grundlagen att egendomsskydd översatt i grundlags-text är fullt tillräcklig. Men om man skall grundlags-fästa skadeståndsskyldigheter och ersättningsreglerleder det bara till tolkningstvister och juridiska pro-blem som man skulle kunna undgå på ett smidigaresätt om man lät ersättningsreglerna förbli i den all-männa lagstiftningen. Då skulle de dessutom merenkelt kunna ändras i takt med utvecklingen i samhäl-let i övrigt.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag är egentligen delvis överens medCatarina Rönnung när det gäller att det behövs enöversyn. Det här med kvalificerade ersättningsregler,som egentligen är inskrivet, behöver tas bort. Det varen olycka att socialdemokratin faktiskt lät sig luras attgå med de borgerliga för att nå någon sorts fred igrundlagsfrågor och att den inte hävdar arbetarrörel-sens principiella inställning till egendomsfrågan. Manhar gått med på en långtgående högerkompromiss.När man sedan upptäcker vad denna får för olyck-liga konsekvenser i det verkliga livet tvingas mankonstatera att det inte ens rimmar med vad regering-arna har uttalat för motiv för paragrafen. Sedan måsteman utreda saken på nytt.Det är gott och väl att man gör denna delvisa re-trätt. Därför har jag inte reserverat mig, utan biträttdetta - även om jag har samma principiella kritik aväganderätten som jag vid flera andra tillfällen harframfört i denna kammare och också genom motionertill detta riksmöte.Anf. 97 () re-plik:Fru talman! När ersättningsreglerna skrevs in igrundlagens 18 § 2 kap. andra stycket sade KUmycket bestämt att även om de var inskrivna skulledet inte innebära att ersättningsområdet på något sättutvidgades.Det nuvarande rättsläget, som gällde innan ersätt-ningsreglerna blev grundlagsfästa, skulle gälla även ifortsättningen. Därmed utvidgade man inte självaområdet där dessa ersättningsregler skulle tillämpas,trots att detta skrevs in i grundlagen efter en kom-promiss. Och jag vill hävda att den dåvarande rege-ringens representanter väl var de mest drivande menatt Socialdemokraterna vid uppgörelsen fick till ståndatt allemansrätten blev grundlagsfäst.Anf. 98 () replik:Fru talman! Det problematiska var ju att man itexten egentligen förstärkte grundlagsskyddet föregendom som man var noga med att uttalaatt avsikten inte var att göra det som man i självaverket gjorde. Det är ju därför som vi nu så att sägamåste hemställa om en utredning som bringar reda idenna juridiska motsägelse som enligt påpekande, fru talman, var att en enig juristkåranser att just denna motsättning finns mellan vad vikan kalla förarbeten och lagtexten. Det är ju bra att vibringar reda i detta, och törhända leder det också tillatt vi får en mer realistisk nivå på ägandeskyddet,även om min principiella kritik av ägandeskyddet somsådant som sagt kvarstår.Anf. 99 ():Fru talman! Jag vill göra en liten parallell här. Denhandlar om lagstiftning. Lagstiftning är ibland ganskakomplicerad. Man kan tänka sig ungefär följandesituation.Alla är överens om att man inte skall stjäla. Det ärdärför förbjudet att stjäla. Vi lagstiftar om att förbjudafolk från att stjäla från varandra. Vi är överens.Samtidigt skriver vi in i motiven i bakgrunden tilldenna lagstiftning att vi inte riktigt menar så utan attvi egentligen har avsikten att den skall tolkas på ettannat sätt. Och framför allt skriver vi in att den somstjäl och blir ertappad av polisen och blir fråntagendet som han eller hon har stulit skall få ersättning avstaten för det som han har blivit ifråntagen.Jag tror att de allra flesta tycker att det är en gans-ka orimlig lagstiftning. Men det är ungefär vad somhar hänt i . Och det är ungefär detta som hän-der fast det handlar om miljöförstöring.Före och efter valet fattades det beslut om attvi skall stärka ersättningsreglerna och att de skulleföras in i grundlagen. Om man läser lagen är effektenav det att den som bryter mot lagen, den som begårmiljöbrott och förstör miljön, kan bli åtalad, kan blitvingad att upphöra med att förstöra miljön men kansamtidigt kräva ut ersättning för det. Detta är natur-ligtvis inte rimligt. Och det är som litet grand harsagts i debatten att det var följden av en dålig kom-promiss, där framför allt företrädare från de borgerli-ga partierna drev igenom att vi skulle stärka ägande-rätten kraftigt i grundlagen. Men vi från Miljöpartietreagerade ganska skarpt mot detta när vi kom tillbakatill . Vi har ocksåskrivit ett antal motioner om att detta måste ändras.Det är ju helt orimligt att den nya lagen, ersättnings-reglerna, t.ex. när man vill avveckla kärnkraften, skallkunna tas till intäkt för att försvåra en avveckling avkärnkraften och göra det dyrare och medföra krav påhögre ersättning till dem som äger kärnkraftverken.Men det finns andra kanske ännu tydligare exem-pel på att detta är en orimlig lagstiftning. Flera ledan-de jurister har talat om samma sak, bl.a. professorBertil , som menar att detta måste ändras.När vi nu äntligen har fått fram till riks-dagen och kommer att fatta beslut om en nyförbättrad och stärkt miljölagstiftning, har vi ocksåunder vägen frågat vad Lagrådet tycker om detta.Lagrådet säger att ett problem med är attvi har fått en så stark äganderätt i att det kanifrågasättas om vi kan skydda miljön. Därför tyckteLagrådet att grundlagen måste ändras, så att motivenblir det som gäller, alltså att man inte skall kunna fåersättning om man bryter mot miljölagstiftningen ochförstör miljön.Jag tycker att det var hedrande för ,som ibland har ett strå av grönt naturvårdsintresse isig, att man har insett att detta i längden är en ohållbarsituation. Vi har då i lyckats fåen bred majoritet för att göra en ändring i grundlagen.Vi lägger fram förslag som innebär att regeringenmåste återkomma med förslag till en ändring avgrundlagen så att detta problem försvinner och så attvi faktiskt låter miljölagstiftningen gälla och intelängre ger rätt till ersättning för den som bryter motmiljölagen.Staffan är en professor i miljörätt somär mycket kompetent. Han har också tagit upp dennafråga. Hans främsta argument mot att vi skulle införaen reformerad miljölagstiftning i var att er-sättningsreglerna i grundlagen kan innebära att det ipraktiken inte går att genomföra detta. Därför är jagmycket glad över att vi faktiskt har fått igenom en såbred majoritet i som säger att vi måste göradessa ändringar. Jag tror att man kan säga att vi haralla ledande miljöjurister på vår sida när vi gör dessaändringar. Vi har också hela miljörörelsen på vår sida.Såvitt jag vet, än så länge, har inte ens sagtnej, trots att man medverkade till att driva frågan omen skärpning av ersättningsreglerna. Det hedrar Cen-tern också om man lyckas fullfölja detta spår ochröstar för att vi skall genomföra utredningen så attgrundlagen på detta område kan ändras.Jag vill alltså yrka bifall till konstitutionsutskottetsförslag. Jag tycker att det är ett stort och viktigt stegsom vi tar, och för mig personligen känns det gläd-jande, eftersom jag har deltagit i ganska många debat-ter där jag har haft en majoritet mot mig i denna fråga.Men har det vänt, och det tyder väl på att en ljus-ning och en strålande sommar är på väg.Anf. 100 BO ():Fru talman! Jag skall inte göra något större försökatt förstå liknelse mellan lagstiftningsom tillåter stöld och miljöförstöring m.m. Jag trorinte att vi kommer att nå varandra på den punkten.Jag skall bara uttrycka min tillfredsställelse överatt uttrycker sin tillfredsställelse överatt motion blir bifallen.Anf. 101 ():Fru talman! Jag hade egentligen inte tänkt att be-gära ordet i denna debatt, men eftersom den berör detsom vi har behandlat tidigare, nämligen ,kunde jag inte låta bli.Vi har alltså hört representanter från många partier ståhär och tala om den stärkta äganderätten och säga attmiljöbalken strider mot 2 kap. 18 § regeringsformen.Det finns också reservationer, t.ex. från , därdet antyds att så länge som vi har 2 kap. 18 § rege-ringsformen på nuvarande sätt bör vi inte skärpa mil-jölagarna. får vi nu ett betänkande somhandlar just om 2 kap. 18 §. Man kunde då ha förvän-tat sig att de partier som var aktiva i den förra debat-ten skulle vara aktiva också . Ingen centerpartisthar dock gått upp och sagt vad partiet tycker. Jagtycker att det är mycket märkligt.Mycket av skiljelinjerna i miljöpolitiken handlarjust om vilket skydd man vill ge för ägare. Skall detvara tillåtet för människor som äger fabriker, kärn-kraftverk, skog och jord att göra vad de vill med sinmark eller inte? Skall de ha ersättning, om samhälletvill utöka miljöhänsynen? Jag skulle vilja hävda attskiljelinjen i svensk miljöpolitik går här.Jag tycker att det är mycket märkligt att Center-partiet vad gäller har avgivit en reserva-tion i en viss riktning men agerar annorlunda i KU.Centern skriver i sin reservation i miljöbalkssamman-hang att man anser att miljölagarna inte skall skärpasså länge kap. 2 § 18 kvarstår oförändrad. Sedan skri-ver man att man anser att kap. 2 § 18 skall ändras. Jagkan inte tolka det på annat sätt än att man egentligenvill ändra kap. 2 § 18. Jag hoppas att det är så. Detvore fullständigt befängt om vi inte skulle kunnaskärpa miljölagarna i på grund av en olyckligformuleringskillnad i motivtext och lagtext i rege-ringsformens kap. 2 § 18.Jag tycker att det är mycket förvånande att Cen-tern på det här sättet mörkar sin uppfattning. Jag villegentligen inte inbjuda till debatt, utan jaghoppas bara att det här innebär att yrkar bifalltill förslag. Det gör att vi iframtiden kommer att se till att det går att skärpamiljölagarna förhoppningsvis ännu mer.Anf. 102 ():Herr talman! Jag skulle bara vilja korrigera Ken-neth på en punkt. Han påstår att en enig jurist-kår inte anser att man kan tolka ersättningsreglerna iregeringsformen. Så är ju inte fallet. Några anser attKU:s motivuttalande skall vara vägledande. Andrasäger att man strikt skall följa lagtexten.Det är i det här fallet inte bara socialdemokraternasom är kloka nog att tycka att skall lagstiftaså, att otydligheter och missförstånd så långt sommöjligt elimineras. Det tycker alla partier liksom ävenCenterns representant i vårt utskott, , vars namn står under betänkandet.Anf. 103 ():Herr talman! Jag citerade den högt värderade kol-legan fel. Jag beklagar detta. Det ärbra att hon har preciserat sig på den berörda punkten.I övrigt har jag inget att tillägga.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJoU20 MiljöbalkMom. 4 (mål m.m.)1. utskottet2. 1 (m)Votering:224 för utskottet66 för res. 159 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 22 c, 21 fp, 18 v, 17 mp, 11 kdFör res. 1: 66 mFrånvarande: 26 s, 14 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdMom. 5 (förhållande till annan lagstift-ning)1. utskottet2. 2 (c, m)Votering:194 för utskottet100 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 22 fp, 18 v, 17 mpFör res. 2: 67 m, 22 c, 11 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdMom. 24 (skydd mot utbyggnad av vattenkraften)1. utskottet2. 11 (fp)Votering:262 för utskottet23 för res. 119 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 22 c, 18 v, 17 mp, 1 kdFör res. 11: 22 fp, 1 kdAvstod: 9 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdMom. 25 (skärpning av älvskyddet)1. utskottet2. 12 (fp)Votering:257 för utskottet23 för res. 1213 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 22 c, 17 v, 14 mpFör res. 12: 22 fp, 1 kdAvstod: 3 mp, 10 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdMom. 30 (bindande åtgärdsprogram m.m.)1. utskottet2. 16 (fp)Votering:261 för utskottet33 för res. 1655 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 22 c, 18 v, 17 mpFör res. 16: 22 fp, 11 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdMom. 37 (allemansrätten)1. utskottet2. 20 (c, m, fp)Votering:172 för utskottet122 för res. 2055 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 18 v, 17 mpFör res. 20: 67 m, 22 c, 22 fp, 11 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdMom. 77 (resurser för miljötillsyn)Yrkanden:1. utskottet2. 23 och 34 (kd)Votering:282 för utskottet12 för mot.55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 21 c, 22 fp, 18 v, 17 mpFör mot. : 1 c, 11 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdMom. 83 (skärpt straffskala för miljöbrott m.m.)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 27 (kd)Votering:282 för utskottet11 för mot.56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 22 c, 21 fp, 18 v, 17 mpFör mot. : 11 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 5 c, 5 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdMom. 99 (regeringsformen 2 kap. 18 § och ersätt-ningsrätten i )1. utskottet2. 51 i motsvarande del (m)3. res. 52 (c)Förberedande votering:67 för res. 5132 för res. 52195 avstod55 frånvarandeKammaren biträdde res. 51.Huvudvotering:195 för utskottet67 för res. 5132 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 1 m, 22 fp, 18 v, 17 mpFör res.