prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — Alla de här tre syftena häng-er ihop och är beroende av varandra.Låt mig slutligen bara ge ett svar till ,även om han inte kan begära replik på detta inlägg.Han sade tidigare att de särskilda pengarna till utbild-ningsbidrag är slut. Det är fel. Det finns pengar till50 000 sådana bidragsrum 1999. Visserligen ökarintresset för det här, men vad hjälper det när ni förnästa år vill ta bort en fjärdedel av den här verksam-heten?Anf. 206 () replik:Herr talman! Som säger ärdet mycket som är positivt med kunskapslyftssats-ningarna. Jag och , som harvarit positiva till satsningar på vuxenutbildning ochsom vill hitta ett system som håller, vill ändå ställaföljande fråga: Är det inte dags, särskilt ur utbild-ningsutskottets synpunkt, att göra en vanlig skolmäs-sig utvärdering av ?Väldigt mycket av de fakta som vi har fått hand-lar om kvantitet, statistik och kommunernas kostna-der. Utan att döma ut hela projektet tycker jag attäven skulle bli litet orolig närhan ser de första uppgifter som vi har fått från Linkö-ping, där man talar om att man inte har kontroll överom lärare är utbildade, över vilka som har ansvaretför betygssättning osv.Med tanke på att projektet skall fortsätta i tre årtill tycker jag att även bordeanse att det vore värt att göra en riktig skolmässigutvärdering, en utvärdering från utbildningsutgångs-punkt, medan man fortfarande kan rätta till de bristersom finns.Anf. 207 () re-plik:Herr talman! frågar efter en utvärde-ring. Vi har fått höra att det har gjorts en sådan.I den första delen har man frågat dem som finns iverksamheten hur de uppfattar den. Är man miss-nöjd? Tycker man att det är si eller så, eller vilkenuppfattning har man? Det visar sig att ärmycket nöjda med och med den verk-samhet som de befinner sig i.Även om det är för tidigt att nu säga vad somkommer att hända, kan inte jag påminna mig någonverksamhet som varit så utsatt för utvärderingar somjust . Jag tror att det som kommer attske i olika sammanhang under det närmaste åretkommer att bekräfta det intryck som vi som är uteoch möter kommunerna, utbildningsanordnarna ochdem som deltar i kurserna har, nämligen att man ärmycket nöjd. Detta är en av de allra bästa satsningarsom vi har gjort utbildningspolitiskt.Jag tycker alltså inte att skall vara såbekymrad för just detta.Anf. 208 () replik:Herr talman! Det kan ändå inte ha undgått att det har förts en debatt om det här.Vi har inte någon statistik över i hur många fall eleverhar avbrutit utbildning därför att de inte har fått rättundervisning. Det har t.ex. nämnts att det i Linköpinginte fanns datorer på datorkursen osv. Jag vill intesvartmåla och absolut inte säga att det är ett helhets-intryck, men bristen i alla de utvärderingar som talar om och som även har framhållit, är att dessa inte ärtraditionella utvärderingar av hur den här verksam-heten fungerar som skola.Vi har fått statistik, uppgifter om att människortycker att det är trevligt att gå på kurserna osv. Jagtror att finns många bra utbildningsanordnare, kom-munala och andra, som gör mycket av detta, men jagundrar ändå om vi inte kunde vara överens om att detvore angeläget att snabbt få in uppgifter om hur detfungerar med betyg och med utbildade lärare ochäven vilken anställningsbarhet man verkligen uppnårnär man har genomgått kunskapslyftet.Anf. 209 () re-plik:Herr talman! Till vill jag säga att detvore märkligt om man inte på något ställe i en verk-samhet som omfattar hundratusentals människor ochsom sjösatts med många olika utbildningsanordnareruntom i vårt land skulle kunna finna några bekym-mer i verksamhetens inledningsskede. En poäng meddetta är att vi prövar olika former av satsningar, medolika pedagogiska uppläggningar.Det är detta som är spänningen i det hela, och ut-värderingen kommer att ge besked på dessa punkter.Om man skulle haka upp sig på att det på en ochannan plats i landet tillfälligt finns bekymmer, skullevi nästan inte kunna göra någonting.Jag tror att den utvärdering som vi har sagt skallske bör genomföras i den takt och i den ordning somhar angivits. Den kommer att bilda ett mycket braunderlag för den utformningen av vuxenutbildningenefter år 2002.Anf. 210 ()replik:Herr talman! ger stora möjligheteroch är något i den anda som alltidhar efterlyst, dvs. en varvad utbildning vad gällerteori och arbetsmarknad.Det som förvånar mig är att är såkvinnodominerat. I all statistik är kvinnor mest utbil-dade och gör minst avhopp. Vad är det som behövsför att intressera männen? Vi kanske behöver knytaihop arbetsmarknaden också på ett annat sätt, kanskefå fram någon sorts personliga kontrakt, så att kun-skapslyftet skall kunna leda till ett arbete eller enhögskoleplats. Trängseln där blir ännu större i ochmed att högskolebehörigheten krävs av alla inomgymnasieskolan.Vad är det som behövs för att få männen till kun-skapslyftet?Anf. 211 () re-plik:Herr talman! Det som tar uppär ett bekymmer, som jag sade i mitt anförande. Vivet att kvinnorna som grupp har en högre utbild-ningsnivå än männen i just det här sammanhanget,och vi vet att kvinnorna dominerar i kunskapslyftet.Här måste vi göra ytterligare ansträngningar för attförsöka förmå män att gå från arbetslöshet in i kun-skapslyftet. Vi skall naturligtvis rikta det främst tilldem som har den lägsta utbildningen, precis som vihar sagt.Jag tror att vi skall vara medvetna om att tröskelnär högre för många i den här gruppen av män. Jagtror, som jag sade i mitt anförande, att den del avkunskapslyftet som har haft en yrkesinriktning är braoch verksam. Om vi kan hitta sätt att ytterligare ut-veckla det tror jag att det blir lättare att motivera dengruppen att gå in. Man kan göra det mera praktisktoch mera handfast och se till att varva det medbaskunskaper i kärnämnen där det finns luckor attfylla igen.Anf. 212 () replik:Herr talman! Det var intressant att sade att det finns pengar för alla platser1999.Jag fick i går ett telefonsamtal från en av det fåtalmän som studerar inom - det är jubara en tredjedel män. Han går tillsammans med femkamrater en datautbildning som börjadeför . , just i går,fick han ett brev från CSN, som sade att pengarna varslut och att han inte får behålla sitt studi-ebidrag. Det gör att de här fem männen nu kommeratt sluta om en och en halv vecka.Jag kommer förstås att hälsa till honom och sägaatt det som står i brevet är fel, därför att i riksdagentalar socialdemokraterna om att det finns pengar tilldessa platser. Det är väldigt glädjande om det verkli-gen är sant, men jag betvivlar det.Jag talade också med för envecka sedan, och de sade att av de 50 000 - det vardet jag nämnde i mitt anförande - som sökt stöd förnästa år och alltså redan kommit in på kunskapslyftetär det 27 000 som får stödet och 23 000 som har fåttnej. Är det också lögn, ?Anf. 213 () re-plik:Herr talman! Till skall jag säga attdet handlade om att konstatera att det finns pengar för50 000 platser . Vi tillför nu 10 000 nyaplatser till ovanpå den gamla nivån.För 1999 tillförs UBS en halv miljard ytterligare. Omman räknar in vuxenstudiestödet, svux och svuxa,anslår vi över 800 miljoner kronor.Vad vi inte kommer ifrån är att det även finns be-gränsningar i våra möjligheter. Vi kan alltså inte gealla chansen att få del av de här platserna. Trycketökar, och även vi har en begränsning i fråga om att gealla möjlighet att komma in. Men det är viktigt attkonstatera att vi ökar satsningen.Det är häpnadsväckande att just ochModerata samlingspartiet tar upp detta, eftersom deinte vill bidra till en ökning utan tvärtom vill skärabort en fjärdedel av verksamheten och satsningen.Anf. 214 () replik:Herr talman! De platser som vi har föreslagit finnsdet också studiebidrag till. Det är skillnaden mellanoss och Socialdemokraterna.Nu backade . Han sade alltsåatt det finns vissa begränsningar. Det är precis vadsom finns. Det som är tragiskt är att folk som är stu-dieovana och som påbörjade en utbildning nu får ett brev där CSN meddelaratt pengarna är slut och att de inte kan fortsätta sinastudier . Därför blir det intenågon fortsättning för de här männen, som var ganskafå på sin kurs.Vi tycker inte alls illa om . Jag haraldrig hört någon moderat tala illa om vuxenstudier.Däremot har vi talat mycket om kvalitetskrav ävennär det gäller vuxenutbildning.En ny minister, , som väl inte ärhelt obekant för , intervjuades såfort han hade tillträtt sitt nya ämbete. Han fick enfråga om just vuxenutbildningssatsning och satsningpå nya jobb. Han sade så här: Jag tycker nog att dethar varit för mycket volymresonemang när det gällersatsningar men för lite kvali-tetstänkande.Björn är varken moderat eller talar illaom , men han säger precis samma saksom vi.Anf. 215 ():Herr talman! Till att börja med måste jag ifråga-sätta debattordningen med anledning av utbildnings-frågornas behandling i kammaren. Jag anser att de äralltför viktiga för att hanteras på det sätt som kam-markansliet nu har lagt upp debatten på. Inte nog medatt debatten ryckts sönder av flera ajourneringar, utanupplägget innebär också att debatten blir ostrukture-rad. Vi kommer att se flera exempel på det längre nedi talarordningen.IT i skolan innebär utmaningar och möjligheterberoende på hur det hela hanteras. Det är ett av verk-tygen i en omfattande och betydelsefull brytningstidsom kommer att påverka alla områden av samhället.Vi ser redan nu hur dessa förändringar påverkar män-niskors vardag, yrkesroll, prioriteringar och val.Skall ha en framträdande plats och drafördel av den utveckling som pågår av ökad globali-sering och internationalisering är det nödvändigt medsatsningar på informationsteknik i skolan.Den moderata uppfattningen är att skolan är nyck-eln till en bred användning av informationsteknik.Kort sagt måste vi bli fler som använder den nyatekniken. Alla måste bli delaktiga.Vi satsar därför under denärmaste tre åren för att göra det möjligt att med hjälpav IT förnya, modernisera och utveckla skolan.Regeringen satsar i budgetpropositionen 340 mil-joner kronor , 2000 och 650miljoner . Det är bra, men det är inte tillräck-ligt. Det räcker inte. Det visar mer på en socialdemo-kratisk tvehågsenhet än på en vilja att ta krafttag i desatsningar som är nödvändiga. Vi föreslår 800 miljo-ner kronor följt av 1 350 miljoner år2000 och 1 2001.Även den moderata satsningen anser jag vara iunderkant i jämförelse med vad som verkligen be-hövs.Det finns en del bra saker att ta fasta på när detgäller informationsteknikens användande i regering-ens skrivelse Lärandets verktyg - nationellt programför IT i skolan. Men skrivelsen är lite av en önskelista- en önskelista just därför att den inte följs av denödvändiga anslag som krävs.Den större satsning som vi gör är nödvändig föratt klara det framtida åtagande som det innebär attutveckla, modernisera och förnya skolan. Att integre-ra datoranvändningen i all undervisning och i allaämnen är enligt vår mening den viktigaste pedagogis-ka förnyelseuppgiften . Utbyggnadav den informationstekniska infrastrukturen, utbild-ningsprojekt för att höja lärarnas IT-kompetens samtsatsningar på distansutbildning är också nödvändiga.Vi föreslår även att landets alla skolor senast vidutgången av bör vara anknutna till Internetmed bredbandsnät. Vi vill också öka antalet samar-betsavtal med internationellt ledande skolor och uni-versitet avseende distansutbildning.Utvecklingen är spännande - inte minst det fak-tum att den nya tekniken öppnar möjligheterna tillökad individualisering både för elever och lärare, ochdet kommer att leda till förändringar. Det fria sökan-det efter kunskap kommer att påverka samhällets alladelar. Det är en utveckling som vi moderater välkom-nar.Med det instämmer jag i de yrkanden som tidigarehar framförts av moderata företrädare i kammaren.Anf. 216 ():Herr talman! Först och främst vill jag säga att jagdelar synpunkter på debattuppläg-get. Det kan vara trevligt att hålla medmoderater.Människors kunskaper blir mer och mer betydel-sefulla i dagens och morgondagens värld. Nya för-hållanden kräver nya insikter. Människor måste hakunskap och bildning för att kunna delta i samhälls-bygget. För människan som ingår i ett socialt, ekolo-giskt och historiskt sammanhang är förståelse enavgörande faktor för aktivt deltagande och delaktig-het. Utbildningssystemet, från förskola till högskola,är en grund för samhällsbygge och samhällsmakt.Vänsterpartiet menar att utbildningssystemet påmånga sätt speglar det rådande samhället. I samhälletfinns orättvisor, ojämlikhet, segregation och brist pådemokrati som också ibland återfinns på olika hållinom utbildningssystemet.Men menar att utbildningen kangöras till ett verktyg för demokratisering, för jäm-ställdhet och för minskning av klassklyftorna. Genomdemokratiska arbetsformer, en kritisk och ifrågasät-tande kunskapssyn och nära kontakter med det övrigasamhället kan utbildningen bli en progressiv kraft.Vänsterpartiet anser att utbildning är en rättighet.En likvärdig utbildning innebär att man tar hänsyn tillatt människor har olika erfarenheter, olika socialbakgrund och olika kön och kulturtillhörighet. Skallutbildningssystemet aktivt kunna motverka klass- ochkönsskillnader i samhället måste resurserna fördelasutifrån behov.De mål för utgiftsområdena 15 och 16 som anges iregeringens budgetproposition är, som målformule-ringar ofta är, ganska vaga. konstaterardock att regeringens målsättningar rymmer ambitio-ner om ökad rättvisa, jämställdhet, utbildning av högkvalitet och hänsyn till individens behov och önske-mål. Detta är någonting som vi som vänsterpartisternaturligtvis kan ställa upp på.Som jag tidigare påpekade menar en förutsättning för att utbildningssystemet skallkunna motverka klass- och könsskillnader i samhälletär att resurserna fördelas utifrån behov. Bl.a. ur dennasynpunkt menar vi från att det är detoffentliga - det gemensamma - som skall ansvara förutbildningen. Det är därför bra att regeringen i bud-getpropositionen ger ökade ekonomiska möjligheterför kommunerna att satsa på skolan och på utbild-ningen. Men det är också viktigt att påpeka att kom-munerna behöver än mer resurser om skolan skallkunna verka för ökad rättvisa.Det alternativ som för fram om skol-peng, som faktiskt har diskuterats många gångertidigare, innebär ur synpunkt attorättvisor, segregering och skillnader i utbildnings-kvalitet ökar. delar utskottets åsikt omatt en schablonberäknad nationell skolpeng inte gerde grundläggande förutsättningarna för att kraven omen likvärdig skola av hög kvalitet för alla elever skallkunna uppfyllas.Moderaternas ambitioner med skolpeng skall ock-så ses i skenet av att de företräder en ideologi somvill minska den offentliga - den gemensamma - sek-torns betydelse. Moderat skolpeng i kombination meden politik som innebär att kommunernas resurserminskar innebär att grunden för det livslånga läran-det, som ligger i ett väl utbyggt offentligt skolsystem,kraftigt hotas.I det sammanhanget är också kristdemokraternasambitioner om att införa centrala föreskrifter förfördelning av resurser till kommunerna något märkli-ga. Vad kommuner framför allt behöver är mer resur-ser. Att i en målstyrd verksamhet detaljstyra vissadelar kan inte tolkas som något annat än ett misstro-ende. Detta misstroende skulle i så fall vara riktat motkommunerna.Det livslånga lärandet är något som nära nog allatalar mycket om. Att definiera och tydliggöra vadbegreppet livslångt lärande innebär är en av de upp-gifter som vi förtroendevalda har. Våra olika värde-ringar kommer att medföra att svaren ser lite olika ut.För mig som vänsterpartist innebär det bl.a. att godaförutsättningar måste skapas för att lärande och bild-ning skall vara tillgängligt för alla oavsett ekonomis-ka förutsättningar. Det livslånga lärandet är för migsom vänsterpartist en rättvisefråga! Skall teoriernaom det livslånga lärandet ha någon bärighet måste detfinnas en rättvisa i individernas möjligheter att delta.När det gäller diskussionen om det livslånga lä-randet delar regeringens uppfattningom att grunden läggs redan i förskolan. Mot den bak-grunden är det minst sagt märkligt att rätten till för-skola inte tydliggjorts. Med nuvarande ordning ställsbl.a. barn med arbetslösa föräldrar utanför förskolan imånga av landets kommuner. Den debatten kommeratt återkomma i den här kammaren , menredan nu vill jag uppmärksamma de orättvisor somnuvarande regler innebär. I perspektiv av det livs-långa lärandet och vikten av rättvisa när det gällerförutsättningar för bildning och utveckling blir hante-ringen av barns rätt till förskola allt viktigare.Med tanke på de positiva signaler vi hörde frånsocialdemokraterna här i kammaren under dagensdebatt verkar vi kunna se fram emot en positiv lös-ning för barn till bl.a. arbetslösa föräldrar.Beträffande maxtaxan, som också togs upp här ikammaren, måste jag faktiskt säga att socialdemo-kraterna måste sluta att skylla på någon annan. Fak-tum är att socialdemokraterna själva aldrig lyckatsvisa på en finansiering. Man lyfte inte ens frågan i deöverläggningar som fördes mellan Socialdemokrater-na och och Miljöpartiet.Låt oss en gång för alla slå fast att Vänsterpartietgärna deltar i diskussioner om en rättvis fördelnings-politik. Våra utgångspunkter i fråga om maxtaxan harvi redovisat tydligt i vår motion om förskolan.Herr talman! Låt mig kort kommentera situatio-nen för barn med särskilda behov inom utbildnings-systemet. Till denna grupp hör bl.a. de funktionshind-rade eleverna. Det är viktigt att man noggrant bevakarutvecklingen av elevantalet i särskolan. Ökningen avantalet särskoleelever aktualiserar frågan om på vilketsätt hanterar barn med särskilda behov.Det är orimligt att tänka sig att man användersärskolan som ett sätt att komma från sitt eget ansvar.Det får aldrig råda något tvivel om grundskolansansvar. Alla skall platsa i !Beträffande den s.k. ser vifrån fram emot den aviserade proposi-tionen. Vår förhoppning är att på ett konstruktivt sättkunna delta i arbetet med att förbättra de funktions-hindrades situation inom utbildningsväsendet. Funk-tionshindrades möjligheter till studier är i grunden enrättvisefråga.Herr talman! Avslutningsvis vill jag beröra rege-ringens förslag om IT-satsning i skolan. Regeringenföreslår ett nationellt program för IT i skolan. Väns-terpartiet ser i huvudsak positivt på satsningen gärna se en utveckling av programmet.Det är viktigt att det finns en balans mellan teknikoch pedagogik och att det finns bestämda mål även ipedagogiska termer för kommunernas satsningar påIT i skolan. Skolans uppgift är att ge alla elever enlikvärdig utbildning oavsett klass och kön. Därför harskolan en mycket viktig uppgift att kompensera ele-ver för deras skilda förutsättningar. Alla elever måstefå goda kunskaper om hur informationstekniken kananvändas. Satsningen på IT i skolan är därför nöd-vändig ur såväl ett jämlikhets- som ett jämställdhet-sperspektiv.Tre frågor är från min synpunkt speciellt viktigaatt beakta.För det första: Vad skolan framför allt behöver ärfler vuxna, fler lärare. Utbildning är i huvudsak inteen teknisk process utan en social process. En satsningpå datorer kan aldrig ersätta den personliga kontaktenmellan elever och lärare. Fler datorer i skolan kan intepå något sätt motivera att färre lärare anställs. Histo-rien med bl.a. programmerad undervisning och inlär-ningsstudior borde lära oss att vara vaksamma närnya "tekniska språng" inom utbildningsområdet skalltas.För det andra: Vi vet lite om hur vi tän-ker och hur vi lär. Forskningen ger ingen entydig bildom de positiva effekterna av datorstödd undervisning.Vi vet inte hur pedagogiken skall vara utformad, ävenom vi alla är medvetna om att fler datorer i skolankommer att påverka det inre arbetet. Vi vet för liteom de förändrade villkoren för undervisning ochinlärning och på vilket sätt elev- respektive lärarrol-len förändras i och med IT-utvecklingen i skolan. Detär därför viktigt att genomföra specifik forskninginom området informationsteknik i skolan. För fram-tidens skola med IT som en viktig ingrediens är detviktigt att veta både vad man gör och inte minst hurman skall göra det.För det tredje: Skall ambitionerna som finns i IT-satsningen nås är lärarna naturligtvis en nyckelgrupp.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning om vik-ten av kompetensutveckling av skolans lärare ochledare. Naturligtvis måste den nya informationstekni-kens betydelse för att utveckla nya former för lärandeockså ingå som en viktig del i lärarutbildningen.Herr talman! Mot bakgrund av det senast anfördamenar att det inom det nationella pro-grammet för IT skall avsättas medel dels för forsk-ning och utvecklingsarbete inom området, dels fördatorstöd åt lärarstuderande. Därför yrkar jag bifalltill reservation 2 från Vänsterpartiet.Anf. 217 () replik:Herr talman! Jag begärde replik med anledning avatt från talarstolen framförde attmoderaternas skolpeng innebär att kommunernasresurser minskar.Nu är det ju så, , att staten viaden moderata skolpengen skulle överta finansierings-ansvaret för skolan, och kommunerna skulle slippadet åtagandet. Den moderata skolpengen skulle där-med fungera som utjämnare mellan kommuner. Viskulle ha en nationell skolpeng, och vi skulle då ock-så kunna se lika villkor för elever, skolor och lärare.Det är uppenbarligen så att har förstått den moderata lösningen. Den skiljersig inte alltför mycket från vad som finnsi många kommuner. Det kanske är det skall göra: mer lyfta blicken och se på nyalösningar än att fortsätta administrera de lösningarsom finns och som orsakar många av de pro-blem vi ser i skolvärlden.Anf. 218 () re-plik:Herr talman! Det verkar vara fler än undertecknadhär i kammaren som inte riktigt har förstått meningenmed skolpeng. Jag menar, precis somjag sade i talarstolen, att utbildning är en grundläg-gande rättighet och en grundläggande rättighet somskall skötas gemensamt. Den moderata skolpengenkommer att innebära att man försvårar planeringen avskolväsendet. Troligen undergräver man också suc-cessivt kvaliteten i den kommunala skolan.Många gånger används skolpengen som ett alter-nativ när man riktar kritik mot den offentliga ochgemensamma skolan. Det vore betydligt intressantareom man kunde tillvarata den kreativitet och den ut-vecklingskraft som finns till att vidga och bredda denoffentliga och gemensamma skolan, ta till sig dekrafterna och utveckla en gemensam skola värd nam-net.Anf. 219 () replik:Herr talman! Utbildning är en rättighet och skallskötas gemensamt, säger . Det vigör med vårt förslag om en nationell skolpeng är attge skolorna lika villkor. Det är hela syftet med detta.För det är inte lika villkor som gäller i i dag.Det är bara att gå in och göra jämförelser mellan olikaskolor i olika kommuner.Syftet är också att minska politikerinflytandet ochatt öka inflytandet från lärare, föräldrar och elever.Där ligger utvecklingskraften. Där ligger möjligheteratt utveckla skolan som vi skall ta vara på.Det är faktiskt så, vilket har framförts här i talar-stolen, att av undersökta skolor ligger friskolor i toppi väldigt stor utsträckning. Utvecklingen med hjälp avvår nationella skolpeng syftar just till att låta de braskolorna växa och bli större, att låta engagerade pe-dagoger knoppa av verksamheter och bygga ut democh att tydliggöra att dåliga skolor skall man göranågonting åt, annars skall de läggas ned.Anf. 220 () re-plik:Herr talman! Det är intressant att höra den mode-rata argumentationen, särskilt när man betänker hurdet ser ut i det område jag kommer ifrån. Har man enkännedom om hur det ser ut i de olika delarna avlandet finns det en ganska naturlig förklaring: Skolankostar olika på olika ställen i landet. Att då tro kan ha en kostnad som är lika över hela landetbygger på en grov felsyn.Man kan konstatera att ett införande av skolpengoch ett ökat antal friskolor enbart leder till att de somklarar sig bäst är de barn som går i friskolor och somhar välutbildade föräldrar. De som klarar sig sämst ärde barn som har föräldrar med låg utbildningstradi-tion. Det innebär att en skolpeng följd av ett ökatantal friskolor ökar segregeringen.