prot · GM0918 · 1998-11-19 00:00:00 — Det handlar omatt ge föräldrar tillbaka förtroendet, tron att de fak-tiskt är de mest betydelsefulla personerna i ett barnsliv, trots att det har gått snett någonstans på vägen.Erfarenheterna från det här sättet att arbeta ärmycket goda. En stor majoritet av de föräldrar somhar varit med om det är positiva.Den här metoden kommer ursprungligen från NyaZeeland, men den har använts i ett tiotal försök-skommuner i . En utvärderingav FoU är just på väg att bli klar. Man har redan iflertalet av försökskommunerna bestämt sig för attpermanenta den här verksamheten.Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet attvidta några åtgärder för att sprida de positiva erfaren-heterna från familjerådslagsmetoden till övriga kom-muner i landet?Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Det här är en spännande verksamhet.Jag har själv besökt bl.a. och tagit del avverksamheten. Jag har också tagit del av den verk-samhet som bedrivs i och som vi tagittill oss i , inte riktigt likadant som där utananpassad till svenska förhållanden.Den här verksamheten har som den ser ut varitframgångsrik. Jag har inte tagit del av utvärderingen.Som jag förstod på frågeställaren är den inte hellerhelt klar. Jag förutsätter att det här är en arbetsmetodsom man kommer att ta till sig i den mån den verkli-gen ger positiva effekter. Det ser också ut som att denhittills gjort det ute i landets kommuner. Vilken rolljag kan spela i det ber jag att få återkomma till.Anf. 32 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret sålångt. Jag är glad åt den positiva inställning som jagkan skönja i svaret. I genomsnitt var tio personer medi rådslagen, vilket tyder på - tvärtemot mot vad vimånga gånger har trott - att det finns ett nätverk kringde utsatta barnen och familjerna. Det gäller bara attmobilisera den kraften med hjälp av professionellasocialtjänstarbetare. Det är en stor möjlighet för fa-miljer, anser jag, att tillerkännas sin viktiga roll ochfå ett återupprättande av något som kan tyckas somett misslyckande.I har man skyldighet attdra in den utvidgade familjen i arbetet med barn sombehöver hjälp. I har det dessvärre varit så attfyra av fem föräldrar som har erbjudits möjlighetenhar tackat nej till familjerådslag, förmodligen beroen-de på att metoden ännu inte är tillräckligt känd, mendet kan också vara av andra skäl. På vissa håll anserockså berörda socialsekreterare att deras yrkesrollförändrats markant genom den här arbetsmetoden såatt de får lämna över makt och ansvar.Jag hoppas därför att statsrådet intar en kanskenågot mer positiv och aktiv opinionsbildande roll. Detär min följdfråga: Avser statsrådet att i den här fråganopinionsbilda för att göra den här arbetsmetodenmera känd? Avser statsrådet att ge socialarbetaremöjlighet till fortbildning och kompetensutvecklingpå det här området?Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Det här är en metod att använda föratt utveckla arbetet kring barn och familj. Det som ärspännande och viktigt på det här området är naturligt-vis att det finns en öppenhet, ett intresse och ett enga-gemang från socialarbetare men också från dem somstår i ledningen ute i kommunerna, både tjänstemänoch politiker, att driva på ett utvecklingsarbete.Det som kan bli min roll ber jag,som jag sade förut, att få återkomma till. Men själv-klart finns det ett stort intresse från oss som är enga-gerade i dessa frågor att följa utvecklingen och ocksåskicka signaler när vi finner att det är metoder somverkligen ger bra resultat när det gäller att förbättrasituationen, i det här fallet, för barn i Sverige.StrafftullarAnf. 34 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till vice stats-ministern. Vi har upplevt i EU-debatten fler än engång att de stora frågorna varit gurkor och bananer.Nu verkar det återigen som att bananerna är en av destora frågorna i ett handelskrig mellan och EU.USA hotar nu med 100-procentiga strafftullar på bl.a.svenska varor därför att vissa länder inom EU hargynnat gamla koloniländer i . Detta kommer attfå konsekvenser för ett stort antal svenska företag.Det företag jag tänkte ta upp är ett företag i min egenkommun, nämligen Leksaker, som gick ut ochvarslade 185 anställda plus ytterligare 50 vid en un-derleverantör därför att strafftullarna träder i kraft den3 mars.Min fråga är mycket enkel: Hur har den svenskaregeringen agerat, och hur har man tänkt göra fram-över?Anf. 35 Vice statsminister ():Fru talman! Det här måste för allmänheten vara entotalt obegriplig fråga som får väldigt allvarliga kon-sekvenser för många anställda. EU och är oeni-ga om varifrån EU skall köpa sina bananer. Amerika-nerna anser att de missgynnas av denna bananregim.Amerikanerna vet att vi precis inte varit tillskyndareav detta. Vi har tyckt ganska väl om vårt normala sättatt införskaffa bananer. Likväl drabbas alla EU-länderav bannbulla, och flera småföretag i mycket hårt.Handelsminister har av det skälet iWashington direkt med den ansvarige statssekretera-ren tagit upp denna fråga ochtydliggjort hur kritiska vi är. Vi menar att det är heltotillständigt av att göra listor på det här sättetsom drabbar enskilda fabriker. Jag vet många somdrabbas. Jag vet att särskilt tog framAnnas Pepparkakor i sammanhanget, som inte har ettdugg med detta att göra. Det är ett tydligt exempel.Brio kunde ha varit ett annat för att göra det tydligthur fel det är. Denna kritik har vi alltså på ett mycketampert sätt framfört till . Vi hoppas att de tarintryck.Anf. 36 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag förutsätteratt både vice statsministern och jag kommer att följafrågan här i kammaren.Närvaroplikt i gymnasieskolanAnf. 37 (m):Fru talman! Frågan har delvis redan varit uppe . Det gäller det stora problem vi har med skolk igymnasieskolorna. Jag har en färsk rapport somvisar att vi har gymnasieskolor där skolket uppgår tillnästan . Det är för mycket för att manskall kunna bedriva en meningsfull undervisning.Därför blev jag litet förvånad över resonemangenhär innan om huruvida det är så att skolk finns pågymnasiet eller inte. Av gymnasieförordningen fram-går att eleven måste anmäla förhinder och att rektornskall godkänna det om man över huvud taget intetänker gå på lektionerna. Annars är det otillåten från-varo. Gymnasieförordningen är väldigt tydlig på denhär punkten.Därför vill jag fråga skolministern vilka insatserhon tänker göra för att ge spridning åt det som fram-går av gymnasieförordningen också hos Skolverket.Eller är det så att regeringen har planer på att ändragymnasieförordningen så att det inte längre skallfinnas någon skyldighet för elever i gymnasieskolanatt anmäla frånvaro eller begära ledighet?Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Några planer på att ändra förordning-en i den riktning som pekar på har viinte. Tvärtom vill jag understryka det som står i gym-nasiepropositionen om det ansvar som åligger lärareoch elever och om förhållningssättet till att gå i sko-lan.Man måste ställa sig frågan: Varför vill inte ele-verna vara i skolan? Det är en grundläggande frågaatt börja med, och den skall såväl lärare som eleveroch föräldrar ställa sig. När man frågar de elever somhar ogiltig frånvaro har några svarat att de anser attundervisningen är undermålig. De tycker inte att denär tillräckligt intressant och att den inte ger dem nå-gonting. Då får man fråga sig: Är detta riktigt eller ärdet fel?Sedan måste vi - vilket jag tror att vi som vuxnahar varit otydliga på - klargöra för dessa elever att deockså är på väg att bli vuxna. De måste då ta ansvarför sin egen studietid. Detta är ingenting som mankan avstå ifrån eller acceptera av egen vilja, utan dethär är en möjlighet och en förmån som det svenskasamhället ger eleverna. Jag tror att vi kan bli bättre påatt föra det här samtalet mellan politiker och elever,mellan lärare och elever samt mellan föräldrar ochelever.Men att genomföra förändringar i förordningar föratt detta skall bli tydliggjort har jag alltså ingen avsiktatt göra.Anf. 39 (m):Fru talman! Det var för väl det. Det vore förfärligtmed en förändring. Däremot är det uppenbart att manmåste informera om vad som sägs i gymnasieförord-ningen. Jag delar uppfattningen att vi har en bra för-ordning, och jag ser fram emot att man tydliggör vadsom gäller.De senaste undersökningarna om varför eleverskolkar visar att huvudorsaken i gymnasiet är atteleverna inte orkar med den stora kärnan av basäm-nen. De har svårt att hänga med i undervisningen ochde har inte lärt sig att de skall vara i skolan - de haralltså skolkat redan i . Här har regeringenmöjlighet att göra en hel del genom att förändra i dengymnasieproposition som man har lagt fram.Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! när jag möter elever i gymna-sieskolan brukar jag fråga: Har ni förstått poängenmed att gå och vara i skolan? får jagsvaret att de inte har förstått det. De har inte sett detlångsiktiga i varför de går där och vad de skall an-vända kunskaperna till. I fråga om de elever somBeatrice talade om, de elever som tycker att detär för svårt och som inte orkar med undervisningen,riktar sig kritiken också mot lärarna och lärarnasförmåga att kunna anpassa undervisningen efter varjeelevs behov.Som jag svarade på en fråga här tror jagockså att vissa elever behöver på sig. Detkan ha hänt saker under deras skolgång som gör att deav olika skäl inte orkar med undervisningen. Då fårman fundera på en tillfällig lösning för dessa eleverför att de sedan skall orka gå vidare.Allt detta handlar om skolans arbetsformer, ar-betssätt och om respekt och ansvar mellan lärare ochelever. Vi har tidigare här i riksdagendebatterat hur det hela skall gå till. Jag tror på kom-petensutveckling för gymnasielärarna. Det behövsockså fler specialpedagoger i gymnasieskolan somkan möta dessa elever.Nya ledamöter i riksdagenAnf. 41 ():Fru talman! Jag vänder mig till vice statsministerLena Hjelm-Wallén.Jag är alldeles ny här i och har en frågaangående arbete och levnad. En lärorik organisationoch en organisation i utveckling kännetecknas av ettpositivt klimat. Detta positiva klimat har jag mötts av,både från anställda och från äldre kolleger. Så långt ärdet bra, tack för det.Ändå tror jag att organisationen kunde utvecklasän mer om man på ett mer formellt sätt tog vara på deännu oförstörda ögon och andra erfarenheter som allanya har. Jag undrar om regeringen har tänkt att tanågot initiativ för att ta vara på de nya ledamöternaserfarenheter när det gäller organisation och arbets-former.Anf. 42 Vice statsminister ():Fru talman! Detta är en viktig fråga. Till dennakammare har det valts 349 personer som har fåttsvenska folkets förtroende. Då är det naturligtvisviktigt att först och främst gör det somWilly Söderdahl frågar efter. Jag tror också att varjeparti har anledning att ta ordentligt hand om framförallt sina nyvalda ledamöter. Kan vi från regeringendessutom göra något är vi inte främmande för det.Men det finns mer näraliggande instanser att gå till.Hushållslån till flyktingarAnf. 43 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller de hushållslån till flyktingar somhar uppmärksammats , eftersom det ärså få som över huvud taget klarar att betala dessa lån.Det beror naturligtvis på arbetslöshet och annat. Ris-ken är att man fastnar i en skuldfälla som nästan äromöjlig att ta sig ur, och det är olyckligt.Det framgick också att räntan på lånen är drygt9 %, dvs. betydligt högre än vad de flesta fårbetala för ett vanligt banklån. Villkoren är alltså an-norlunda än vad de är för "vanliga" människor somtar lån i bank.Jag tycker att det är olyckligt att man har olikavillkor för olika lån. Det vore rimligare om villkorenför hushållslånen var bättre så att möjligheterna att tasig ur skuldfällan blev större. På det viset blir detockså lättare att integreras i det svenska samhället.Därför vill jag fråga statsrådet om hon kan tänka sigatt ta några initiativ för att förändra villkoren fördessa lån. Jag tror att det vore bättre än att efterskän-ka lånen, därför att då blir det svårt med gränsdrag-ningsproblem och annat. Men det vore väldigt bramed förbättrade villkor.Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Problematiken med att så mångamänniskor som kommer till vårt land och tar den härtypen av lån hänger ihop med deras problem att integ-reras i det svenska samhället.Många av de människor som kom hit av asylskäl har haft svårt att komma in på ar-betsmarknaden. De kom hit i då vi upplevde enstark lågkonjunktur med mycket hög arbetslöshet. lättare jobb som många skoltrötta svenskar ellerinvandrare med bristande kunskaper i det svenskaspråket tidigare kunde få finns inte längre.Vi får rikta in oss på att öka integrationen i sam-hället, och då är arbetsmarknaden central. Vi måsteöka undervisningen i svenska språket för de männi-skor som kommer hit från andra länder. Det måste blilättare för dessa människor att kunna tillgodoräknasig sin gamla utbildning. Detta arbetar vi hårt medjust , men det gäller naturligtvis också attityder.De människor som tar hushållslån skullealdrig få lån i en vanlig bank. Det är därför som dentypen av lån behövs. Jag vet att det finns problem ochatt många hamnar i en skuldfälla just för att de intehar ett jobb och inte kan amortera på lånet. Det finnsett högt socialberoende i den gruppen. Därför hartaket sänkts för att man den vägen skall försökaminska låneberoendet.Räntan ligger på en nivå som är förknippad medräntan på studielån plus som motsvarar någon-ting som kallas för riskbonus. Vi har alltså skärptreglerna . Jag är beredd att följa detta. Ingenav oss tjänar på att ha ett system där vare sig vi fårtillbaka pengarna eller som med automatik leder tillatt människor hamnar i ett låneberoende.Anf. 45 ():Fru talman! Det som statsrådet tar upp här omsvenskundervisning, integration och arbetslöshet harvi ju diskuterat här så under så mångaår. Men på något sätt kommer vi inte någonstans.Alla uttalar sin goda vilja och säger bl.a. att svensk-undervisningen skall förbättras, men det händer inteså mycket, vilket är besvärligt.Jag delar uppfattningen att orsaken ju är arbets-lösheten och att många kom hit under den värsta krissom vi har haft. Det är det problem som vi har. Sedanhandlar det också om attityder. Vi vet att det ärmånga med mycket hög utbildning som ändå inte fårnågot jobb. Människor med svenskt namn har överhuvud taget mycket lättare att komma in på arbets-marknaden. Men vi hinner kanske inte att gå in påden diskrimineringen här och nu.Fortfarande är det en riskpremie som dessa män-niskor betalar. Där skulle staten kunna gå in med engaranti så att det inte behöver vara annorlunda villkorför dessa ganska små lån. Det är ju inte så stora be-lopp som var och en får låna genom hushållslånen.Det skulle kunna vara samma villkor här som förandra människor som har hus eller någon annan sä-kerhet att ställa som inte en flykting har, så att intevillkoren för lånen blir så olika. Det skulle kunna varaett sätt att åstadkomma samma villkor och undvika attskuldfällan inte byggs på hela tiden, för det, plussvårigheten att komma in på arbetsmarknaden ochannat, gör situationen ännu svårare.Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror inte att jag har olika uppfattningar. Jag tror att vi bådainser att det här är ett problem.Vi har gjort en del justeringar . Vi försöker påolika sätt att minska lånebehovet för att öka integre-ringen. Varken eller jag vill attnågon av de människor som kommer hit skall hamnai en skuldfälla.Jag skall personligen följa de förändringar som vinu har gjort, vilka skall träda i kraft , föratt se om de leder in på rätt väg.VuxenadopteradeAnf. 47 (m):Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har vid skilda tillfällen betecknatdet som ett ömsom "Kafkaliknande" ömsom"oönskat" tillstånd att vuxna utländska medborgare,som genom ett adoptionsbeslut av svensk domstol harblivit adopterade av svenska par, av har kunnat förvägras uppehållstillstånd ochutvisats ur landet.Det finns åtminstone två uppmärksammade fall påsenare tid som belyser denna problematik. undrarjag: Vad avser statsrådet och regeringen vidta föråtgärder i syfte att undanröja denna fullständigt ab-surda rättsordning?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Det sitter en utredning som arbetarmed frågan. Jag förväntar mig att de jobbar skynd-samt och effektivt med inriktning på att vi skall und-vika Kafkaliknande situationer i framtiden.Anf. 49 (m):Fru talman! Har statsrådet någon uppfattning omnär detta kan komma till stånd? Det är ju angeläget attdessa personer får ett beslut om att de så snart sommöjligt kan återkomma till . Det är inte till-fredsställande att vi har den här tidsutdräkten.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Det kommer inom kort.ÖresundsbronAnf. 51 ():Fru talman! Jag undrar hur miljöminister ställer sig till handelsminister uttalande om att det borde kosta max 100 krper bil att köra över Öresundsbron.När Öresundsbropropositionen bifölls i dennakammare ingick det i beslutet att avgiften för bilskulle motsvara kostnaden för att ta över bil via färja.Anledningen till detta var att slå vakt om färjenäring-en, men också att begränsa de försämringar av miljönsom den ökade biltrafiken medför.I miljöprövningarna av bron utgick man från attmaximalt 10 000 fordon skulle trafikerabron. motsatte sig detta och ansåg attdetta var mer än vad natur och människor i tål.I regeringsdeklarationen finns en mycket tydligambition att fortsätta den ekologiska omställningen,och vid Öresundsträffen gav miljöminis-tern uttryck för att ambitionerna att miljöanpassatransportsystemet skulle fortsätta.Min fråga är om miljöministern anser att det ärförenligt med ambitionerna att miljöanpassa trans-porterna att ta ut en avgift på per bil.Anf. 52 Miljöminister ():Fru talman! Jag ser positivt på de effekter somÖresundsbron kommer att innebära. Den integration -kulturellt, ekonomiskt och socialt - som bron kom-mer att lämna möjligheter till är väldigt spännandeoch kan leda till en väldigt spännande framtid i Skå-ne, på , i och i Köpenhamn.Jag ser också en styrka i att den här bron harbyggts under en mycket stark miljödiskussion, därföratt det har lett till att miljöfrågorna i samband medbrobrygget och de framtida transporterna har upp-märksammats.Jag sade i att det är viktigt att se till attavtal följs, beslut osv. Jagsade också att det är viktigt att se till att den nya för-bindelsen inte innebär onödigt ökade påfrestningar påmiljön. Det kommer att bli vissa påfrestningar justgenom den integration och den ökade trafik som denkommer att leda till. Därför måste man se till att gyn-na kollektivtrafiken på bilismens bekostnad. Det var,inom parentes sagt, just i det sammanhanget som jagförde in resonemanget på , som vi varinne på tidigare.Det innebär att jag inte ser något skäl attsänka priset för privatbilismen. Men kan man göradet för att ytterligare underlätta kontak-terna, utan att man får negativa effekter på miljön, ärjag mycket villig att pröva den frågan.Anf. 53 ():Fru talman! Vid samma Öresundsting presentera-des även en mängd fakta om vad den ökade biltrafi-ken kommer att medföra. Jag var också där ochmärkte att de flesta av de ambitioner som har beslu-tats i denna riksdag när det gäller kvävereduktionm.m. grusas av den enorma ökning av trafik somförväntas när bron har invigts.Jag undrar vilka initiativ regeringen planerar föratt motverka detta.Anf. 54 Miljöminister ():Fru talman! Jag vore väl litet hycklande om jagskulle säga att vi planerar initiativ. Det gör vi inte.Men jag lovar att ta del av den information som KarinSvensson kunde ta del av i för att seom det föranleder några initiativ.Sedan vill jag bara säga att det som har sagt har ytterligare visat hur viktigt detär att försöka se till att främja kollektivtrafiken i sam-band med att bron öppnas och under den första tidensom bron är i drift.Bistånd till IndienAnf. 55 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillPierre Schori.Det har av och till resonerats och debatterats endel om biståndet till . Jag tror att det vore an-geläget att få framtida förhållanden för biståndet ditnågot utrett.Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Man behöver inte vara internationalistsom eller vice talman för att vara enga-gerad i frågan om Indien.I finns ju lika många fattiga som i hela Af-rika, och framtid berör hela klotet när detgäller miljö- och säkerhetspolitik osv. Därför är ocksåmånga i vårt land mycket engageradei vår relation till . Det var därför en stor chockför oss när man inledde kärnvapenspräng-ningar i , vilket sedan också följdes i Pakistan.Då sade upp sitt samarbetsavtalmed , som var undertecknat 1997 och löpte . Det skulle ha inneburit . Det gick inte att kombinera med denna satsningpå kärnvapen.I går löpte avtalstiden ut. Därför har regeringen fattat beslut om framtiden. Vi har sagt att vi somen första åtgärd, utan att ta ställning till det vida sam-arbetet med , kommer att ge Sida i uppdrag attför 1999 ta i anspråk högst förflaggskeppet i vårt samarbete, det s.k. Loc , som gagnar fattiga kvinnor och barn medprimär undervisning. Det är ett projekt som har bliviten förebild för resten av världen och som vi finansie-rar tillsammans med , och den indiskaregeringen.Detta är det steg som vi tar plus att vi eftersärskild prövning medger enstaka projekt som kanvara till ömsesidig nytta för näringsliv, forskning ochmiljö. Men det är alltså fråga om en ganska dramatisknedskärning från till , förutom de s.k. följdleveransersom finns på biståndssidan. Sedan får vi se vad somhänder därefter, år 2000.Detta är det beslut som regeringen har fattat i dag.Anf. 57 ():Fru talman! Jag har ingen följdfråga men villtacka för en gedigen redovisning och ett bra beslut.Anf.