prot · GL0970 · 1998-02-19 00:00:00 — Men vad som har satt ifokus är den förändrade situation som det blivit iÖstersjöområdet sedan sammanbrott.Skagerrakproblemen har varit uppmärksammadeunder och också lett till ett brett nordisktsamarbete, och ett mycket framgångsrikt sådant, t.ex.för att förbättra vattenkvaliteten i . Det ärinte någonting nytt i det. Mitt engagemang och ElverJonssons engagemang fortsätter i den frågan.Anf. 98 ():Herr talman! Samordningsministern nämnde ordetkultur utan att vidareutveckla det. I går sent på efter-middagen antog kulturutskottets betänkan-de som bl.a. tog upp vikten av att man stärker folk-musiken och folkdansen.Eftersom man i det betänkandet också kan läsa omdet nordiska perspektivet och jag under en längre tidtyckt att vi från politiskt håll stöder den folkliga kultu-ren - folkmusik och folkdans - i alldeles för litenutsträckning är det ganska logiskt att ställa enfråga om det man kunde ta del av i kulturutskottetsbetänkande.Är detta något som samordningsministern kommeratt beakta i det vidare arbetet?Anf. 99 Statsrådet ():Herr talman! Kulturministrarnas samarbete i Nor-den är kanske det mest livaktiga. På kulturområdethar vi goda traditioner av samarbete. Det har bl.a. singrund i att språket är det som kanske förenar oss mesti Norden.Jag tänker inte som samordningsminister ägna migåt att föreskriva hur fackministrarna på de olika om-rådena skall fördela sina olika intressen mellan t.ex.litteratur och dans. Men jag känner mig alldeles för-vissad om att samarbetet på det kulturpolitiska områ-det kommer att fortsätta att vara en grundbult i heladet nordiska samarbetet.Anf. 100 ():Herr talman! Om samordningsministern inte vill idetalj föreskriva vad kulturministern i sin tur skallgöra på detta område kanske samordningsministern ialla fall kan dela min uppfattning. När man seren allt större rotlöshet är oerhört viktigt att slå vaktom sin kultur, att tydliggöra vad svensk kultur är ochvidareutveckla den.Jag tror också att det är mycket lättare att kommain i det svenska samhället, och i det nordiska samhäl-let över huvud taget, om man tydligt ser vad densvenska och den nordiska kulturen står för så att mankan ha ett förhållingssätt till det på ett enklare sätt.Anf. 101 Statsrådet ():Herr talman! Där vill jag gärna hålla med CarinaHägg i alla delar. Jag ville bara vara noga med attpåpeka att det inte var min uppgift att omsätta det ipraktiken på det sätt som jag tycker att kulturminist-rarna skall göra.Jag vill dessutom passa på att också hålla med omnågot som sade inledningsvis, nämligenatt vi skall ta vara på det breda folkliga engagemangeti många av de kulturformer som nämn-de. Det är en särskild kvalitet om vi lyckas göra det ien nordisk dimension.Anf. 102 ():Herr talman! Jag har tidigare i egenskap av ordfö-rande i svenska delegationen till haftanledning att framföra både klara tillrop och upp-muntran till den nye samarbetsministern. Det är ett tagsedan sist. Men jag vill gärna upprepa det jag sagttidigare.Jag tror att det är viktigt med de ettåriga ordfö-randskapsperioderna att man har både kontinuitet ochframåtsyftning i arbetet. Det fick vi här höra i ett avsvaren. Jag skulle vilja ta två exempel på saker somnämndes i anförandet och i frågesvaren.Leif nämner rap-port om EU:s inre marknad som kommer i morgon.Det är viktigt att i det sammanhanget ta fasta på denmöjlighet som det innebär, precis som samarbetsmi-nistern säger, till samverkan i hela så att manblir ett föredöme i förhållande till Europa.Där tycker jag att det har saknats en del i samord-ningen, inkluderande också och ochsjälvstyrande områden, som ju inte är EU-medlemmar. Det är viktigt att betona att somområde måste agera mer kraftfullt och samfällt i för-hållande till EU. Jag utgår från att det är det somsamarbetsministern vill signalera.Den andra punkten gäller det som vi nämnde iHelsingfors. Samarbetsministern sade själv att detbehövs en bättre information om de små problem somnämndes, dvs. telefonservice och annat. Hur har detgått med den frågan? Jag tror att det är viktigt att manföljer upp detta inte bara med information om möjlig-heter att kunna ringa någonstans.Man bör ta reda på hur saker och ting förhåller sigi det nordiska problemområdet, men det behövs ocksåkonkreta uppföljningsåtgärder. Om samarbetsminis-tern har funderat vidare på det spåret vore det bra attfå några signaler också där.Anf. 103 Statsrådet ():Herr talman! I linje med vad vi sade för en litenstund sedan om nära och små frågor och att det nor-diska samarbetet inte bara skall handla om Nato ochsådant bör vi engagera oss ordentligt i arbetet med attföra vidare den inre marknaden, där ju alla våra femnordiska länder ingår.Därför var det en av mina allra första åtgärder somsamarbetsminister att lägga ut det här uppdraget tillKommerskollegium. Det gick ut på att anstränga sigför att ta reda på vad som brister och vad somskulle kunna vara bättre i tillämpningen av den inremarknaden i . Det skall bli mycket spännandeatt se om vi kan göra något som ger våra medborgarebättre varor och tjänster och som underlättar rörlighe-ten över gränserna. Jag ser fram emot att vi skallkunna samarbeta om detta, vi parlamentariker ochministrar i alla de fem nordiska länderna.Jag känner det också som en uppgift i EU-samarbetet att föra de gamla EFTA-brödernas talanvad gäller den inre marknaden. De är ju fullvärdigamedlemmar av den inre marknaden, men de sitter intevid bordet när vi bestämmer spelreglerna för den. Detansvaret tar jag på stort allvar.Vad gäller möjligheterna att ringa och få hjälp omman får problem i samarbetet, så har vi inrättat vad vikallar en servicetelefon. Vi har anslagit pengar tilldetta. Vid samarbetsministrarnas möte i Helsingforsbestämde vi att anslå pengar till iSverige för att samordna arbetet med ett enda telefon-nummer i hela som människor kan slå när devill ha hjälp med saker som krånglar i det nordiskasamarbetet. Det kan t.ex. gälla att saker inte är så brasom de borde vara när man flyttar över gränserna.Detta kommer att inledas . För-beredelserna pågår för fullt. Jag ser fram emot attfölja resultatet i arbetet. Det passar mycket väl in i detsom och jag är överens om skall varainnebörden i det nordiska samarbetet.Anf. 104 ():Herr talman! Jag vill ta fasta på en punkt till somstatsrådet nämnde. Det gäller att skapa mötesplatsermellan parlamentariker och regeringar. Det är viktigtatt det blir en förbättring i den delen.Som exempel kan vi ta den temakonferens ommiljöfrågorna som äger rum i regiden 26 och i . Den har ca 400deltagare. Det är den första större internationellakonferensen efter Kyoto. Det är klart att det är viktigtatt den sammanfattning av hela konferensen som jagantas göra där snabbt vidareförs till regeringarna. Detär regeringarna som är adressaten. Att regeringarnavisar en öppenhet, och en konkretion i denna öppen-het, om hur det skall ske, tror jag är en av de viktigas-te signalerna från en konferens av detta slag.Sedan vill jag också bara som hastigast nämna attjag hoppas att alla har tagit del av den rapport frånSNS demokratiråd som publicerades . Där ärdet tydligt och klart att människors uppfattning omvar besluten ligger innebär större möjligheter att an-vända den nordiska planen än många andra demokra-tiska samarbetsfält. Därför finns det ett utrymme attanvända för nordiskt samarbete som inte utnytt-jas.Anf. 105 Statsrådet ():Herr talman! Den mötesplats som de nordiskaparlamentarikerna har tagit initiativ till att inrätta iGöteborg , tycker jagär ett mycket bra initiativ. Jag vet att alla regeringarkommer att vara där. Jag kommer att vara där underhela konferensen. Samordningsministrarna från deandra länderna kommer också att vara där. Vi kom-mer att ha ett sammanträde där. Det finns alla förut-sättningar att det kommer att bli framgångsrikt justsom mötesplats. Regeringarna kommer säkert att taväl vara på de idéer och uppslag som där uppstår.Vi kommer också att ordna en mötes-plats med utrikesministrarna från de baltiska staterna,som vi har bjudit till samma konferens. Jag ser alltsåmycket fram emot detta initiativ.Anf. 106 ():Herr talman! Samarbetsministern talade om viktenav kontakter mellan och närområdena. Jagskulle vilja ta upp den problematiken och också ställaen konkret fråga.Vi har visumfrihet mellan de nordiska län-derna och de baltiska länderna. Det underlättar förmänniskor att resa till respektive land och få kontaktermed människor i de nordiska länderna och de baltiskaländerna. När det gäller kan vi se att detkanske inte går att komma till den situationen att vihar visumfrihet inom överskådlig tid. Det innebär justora svårigheter i fråga om kontakter.Låt mig ge ett exempel. Säg att ett fotbollslag frånS:t skall åka på en nordisk turné. Det kanvara ett gäng ungdomar . Då får deförst betala visum på 100 mark för att ta sig till Fin-land med sin buss. Sedan får de betala föratt ta sig till . Skall de ned till iDanmark, får de betala ytterligare . Det rörsig då om för varje grabb för att tasig till den här nordiska fotbollsturneringen. Det mot-svarar en genomsnittlig månadslön i säger sig självt att det är svårt att åstadkomma dehär folkliga kontakterna med de stora kostnader somdetta innebär.Jag ställde den här frågan i i novem-ber, och den finske samarbetsministern då att det ju kan vara rimligt att lösa dettagenom att ha ett gemensamt nordiskt visum för att pådet sättet hålla kostnaderna nere. Jag skulle därförvilja fråga samarbetsministern konkret om han ärberedd att arbeta för detta. Är han beredd att lösa dethär för att underlätta den folkliga kontakten mellanvåra närområden i nordvästra och de nor-diska länderna och att öka kontakterna genom attåstadkomma ett gemensamt nordiskt visum?Anf. 107 Statsrådet ():Herr talman! Det här är frågor som våra justitie-ministrar har att titta på. Vi har ju en ordning därvisumhanteringen skall vara självfinansierande. Denskall inte betalas med allmänna skattemedel. Det görtyvärr att hanteringen kan bli ganska kostnadskrävan-de när vi behöver visum mellan våra länder. I fall därman åker många på en gång, som det här fotbollslagetsom exemplifierade med, kan det blidryga kostnader. Men jag är inte övertygad om attFinland är berett att acceptera alla som accep-terar som visumberättigade till och att Sveri-ge är berett att på samma sätt överlåta det här tillandra länder.Jag tycker att det är värt att titta på hur vi generelltskall kunna underlätta besöksarbetet och turismenmellan våra länder. Det är inte minst viktigt för af-färsmän som har att åka ofta och som vid varje tillfäl-le behöver gå till ambassaden och söka nytt visum.Det är en fråga som jag tycker att vi skall ägna storuppmärksamhet. Men huruvida just en gemensamnordisk visumpolitik vore den lämpligaste utvägenhar jag ingen uppfattning om.Anf. 108 ():Herr talman! Skall jag tolka det som att samar-betsministern är beredd att tillsammans med sinakolleger ge justitieministrarna i uppdrag att se vadman kan åstadkomma? Det är viktigt och betydelse-fullt att man kan underlätta för affärslivet och föraffärsmän att ta sig över gränserna om de gör detväldigt ofta. Men det är minst lika viktigt och betydel-sefullt att vanliga människor får möjlighet till dekontakter som det innebär att kunna resa mellan denordiska länderna och nordvästra , osv.Jag tror att det vore bra om man kunde åstadkom-ma en lösning på denna sida. Man kanske på någotsätt skulle kunna dela på dessa arbetsuppgifter. Deflesta nordiska länder har ju t.ex. konsulat i . Man kanske skulle kunna lösa detta på någotsätt. Är samarbetsministern villig att tillsammans medsina kolleger ge ett uppdrag till justitieministrarna föratt se vad man kan göra på detta område?Anf. 109 Statsrådet ():Herr talman! Jag är oklar över om jag har rätt attskicka uppdrag till justitieministrarna och beordradem att prioritera vissa frågor. Min inställning är attvi skall underlätta allt resande, inte bara för fotboll-slag - även om det är särskilt viktigt att ungdomar kanresa. Jag tycker att visumhanteringen generellt bådepraktiskt och ekonomiskt skall underlättas för alla, såatt vi kan få en rejäl expansion av medborgerliga ochkommersiella kontakter mellan våra länder.Sedan diskussionen i , där ju beskedgavs om att folk håller på att arbeta med detta, utgårjag från att arbetet redan bedrivs. När vi samarbets-ministrar träffas i får vi kanskeen rapport om detta eller en beskrivning av vad andragör. Detta är en fråga som jag engagerar mig i ochsom jag gärna vill se att det blir resultat av. Men ex-akt hur det skall gå till och vilken teknik som de ak-tuella fackministrarna skall välja, det tänker jag integå in och föreskriva i detalj.Anf. 110 ():Herr talman! Det var intressant att lyssna på vadsamarbetsministern hade att komma med när det gäl-ler det nordiska samarbetet. Den öppenhet med vilkensamarbetsministern besvarade frågorna vid vårt senas-te möte var också mycket positiv och något jag note-rade med tacksamhet.Samarbetsministern nämnde något om gemen-samma initiativ för barn och unga. Jag antar att det dåi första hand var fråga om initiativ för barn och unga ide nordiska länderna. Med tanke på det arbete somhar gjorts i närområdesutskottets regi för att klarläggaden svåra situationen för barn och unga i vårt närom-råde vill jag fråga om dessa initiativ också kommer attomfatta samnordiska initiativ för att underlätta situa-tionen för de många barn i vårt närområde som farväldigt illa.Anf. 111 Statsrådet ():Herr talman! Att en rapport om just dessa frågorlämnades till möte i varkanske den enskilt viktigaste händelsen där. Jag trorinte att någon annan fråga vid rådets session väcktesådan uppmärksamhet. Det arbetet fortsätter , omjag inte är felinformerad, under ledning av socialmi-nistrarna. Jag tror att det arbete som bedrivs på dethär området får ett stöd som få andra, så det behövsnog ingen ytterligare knuff från min sida för att detskall utvecklas vidare.Anf. 112 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret och hoppasatt arbetet skall kunna drivas vidare med kraft. Mansiktar ju i första hand på ett stort möte ,men jag hoppas att det sedan, både i samverkan och ide olika parlamenten, kan leda fram till konkretaåtgärder. Vi känner väl alla att det är det som behövs.Jag vill också ta upp en annan fråga, som jag lyftenär samarbetsministrarna svarade på frågor. Det gällerdet inflytande som de nordiska länderna skulle kunnaha för att påverka att implementeringen av den ryskareligionslagen inte blir så negativ som farhågorna kange vid handen. Jag fick då inte något särskilt nöjaktigtsvar av den minister som svarade - det var inte vårsamarbetsminister. Finns det några planer på att drivadetta vidare? Jag tror nämligen att vi från nordisk sidahar goda förutsättningar att genom kulturellt utbyteföra frågan framåt.Anf. 113 Statsrådet ():Herr talman! I svaret till gav jag ut-tryck för min syn att ju mer kontakter vi kan ha mel-lan människorna i exempelvis och Nordendesto bättre. På så vis kommer vi också i högre gradatt kunna påverka människorna i med vårsyn på religionsfrihet, öppenhet och demokrati ochdärmed minska intolerans och religiöst förtryck, somtrots allt fortfarande finns kvar i . Det trorjag är den viktigaste vägen, och den vägen tror jag attvi kan åstadkomma mer än om våra utrikesministrarkommer med uttalanden och antar resolutioner.Anf. 114 ():Herr talman! Jag uppskattar väldigt mycket detsamarbetsministern sade om vikten av att betona detfolkliga samarbetet. Det tror jag är grunden för dennordiska identiteten. En viktig del i det är ung-domsutbytet och ungdomars möjligheter att samarbe-ta. Jag tycker att det är väldigt viktigt att ungdomsor-ganisationerna får möjlighet att samarbeta. Det harvarit en strid om stödet till ungdomsorganisationernaoch deras utbyte. Hur ser samarbetsministern på det?Jag har också en annan fråga som rör det folkligasamarbetet och språkförståelsen, nämligen den gamlafrågan om TV-samarbetet. Detta har utretts i mångaomgångar, nu senast . Samtidigthar tekniken gått framåt. Vi har aldrig kunnat kommafram till någon lösning, fastän engagemanget har varitstort och frågan ständigt har varit på agendan. Hurkommer det att se ut? Hur ser samarbetsministern påmöjligheterna att göra något för att vi i skallkunna se våra grannländers TV? Jag upplever att viegentligen har det största behovet. Vi är kanske desom har minst intresse av det, men vi behöver faktisktkunna se våra grannländers TV. De andra har litetstörre möjligheter att se vår. Hur ser samarbetsminis-tern på möjligheten att också skapa en efterfrågan hosmänniskor att verkligen se våra grannländers TV? Idet sammanhanget vill jag också nämna de självsty-rande områdena och fråga hur möjligheten ser ut fördem.Anf. 115 Statsrådet ():Herr talman! Det var flera olika frågor på en gång.Jag skall se om jag hinner med dem.Den första frågan gällde stödet till ungdomsorga-nisationernas samarbete. Det är ett bekymmer för detnordiska samarbetet att åldersstrukturen där ser utsom den gör. Det speglar kanske andra fenomen ochförhållanden i samhället att vi har mindre av ungdo-mar och ungdomliga fenomen företrädda i det nordis-ka samarbetet. Jag skulle gärna se en ändring på detta.Om det skall ta sig uttryck i ökat stöd till just ung-domsorganisationers samarbete är en fråga man fårvärdera i det budgetarbete som pågår nu och somkommer att intensifieras . Vi vetnu att det inte kommer att bli några generella ökningareller minskningar av större omfattning i budgeten fördet nordiska samarbetet. Om det blir några omför-delningar till förmån för detta och om vi på det härområdet kan inrymma några satsningar ären fråga som vi får värdera och där beslut i så fallkommer att fattas vid session tillhösten.Sedan till frågan om samarbete kring TV-sändningar. Den snabba utvecklingen i alla nordiskaländer mot digitala TV-sändningar kommer ganskaradikalt att förändra förutsättningarna för att sändafler och smalare program, som riktar sig till olikatyper av tittarkategorier. Det blir nu helt andra möj-ligheter att t.ex. sända isländsk eller dansk TV i helaSverige liksom att sända olika svenska TV-kanalersprogram i andra länder. Den här möjligheten kan nuerbjudas fler TV-tittare runt om i . En sak somjag tror skulle underlätta det här och öka intressetvore gemensamma TV-program. Jag känner i dagbara till ett sådant program, men eftersom folk tittarpå TV i relation till vad de läser i tidningar skulledetta kanske öka intresset och få folk att titta på sam-ma saker, bli intresserade av samma TV-serier ochhöra sportkommentatorer på de olika nordiska språ-ken kommentera samma olympiska händelser i Japan.Anf. 116 ():Herr talman! Det vore väldigt intressant om vikunde lyssna på varandras program utan tolkning. Detär ju ett ständigt dilemma att människor vill ha text-ning, översättning, osv. Om barn och ungdomar ser påvarandras TV-program kommer de att ha lättare attförstå. Det är ett bra sätt att lära sig språket.Jag vill kommentera det samarbetsministern sadeom ungdomsorganisationerna. Jag vill skicka med attdetta är väldigt viktigt. Att det kanske inte alltid är såunga människor på toppnivån i de här organisationer-na är en sak, men medlemmarna är ofta väldigt unga,och det är väldigt viktigt att de kan mötas. Jag villbara skicka med samarbetsministern det.Anf. 117 Statsrådet ():Herr talman! talade se-dan om stödet till folkliga kulturyttringar. Om manväljer sådana med ett mer ungdomligt inslag är detmöjligt att man kan slå flera flugor i samma smäll.Anf. 118 PER ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillsamarbetsministern om arbetsmarknaden. Jag har fåttett brev från en befälhavare som jobbar på ettnorskregistrerat passagerarfartyg som går mellanFredrikstad och . Han bor själv i Strömstadoch är alltså svensk. Problemet är att det tillstånd hanhar fått från sjöfartsdirektoratet i gick ut i höstas.Rederiet sökte ett nytt tillstånd, och han fick avslag.Man pekade inte på någon lagparagraf, inte helleruppgavs var man kunde överklaga avslaget.Min fråga till samarbetsministern är: Har det häntnågonting på avtalsområdet som har försvårat arbete iett norskregistrerat rederi? Är det någonting som harhänt som inte jag känner till?Anf. 119 Statsrådet ():Herr talman! Det har inte hänt något, vad jag kän-ner till, som har försvårat det här samarbetet. Det låtersom ett missförhållande som man borde rätta till. Dethär kanske är ett fall för det nordiska samarbetetstvistlösningspanel att gripa in i och försöka åstad-komma en förbättring.De bekymmer vi har sett på det här området hargällt konkurrens mellan vissa länder som med skat-teinstrumentet som redskap försökt roffa över skatte-underlag från grannländerna till förmån för sig själva.Men det exempel som Per pekar på verkarhandla om något helt annat.Anf. 120 PER ():Herr talman! Jag får nöja mig med det svaret sålänge. Men jag skulle vilja fråga en annan sak som harmed ungefär samma område att göra. Det handlar omnäringsgeografin, närmare bestämt i havet Skagerraksom vi har gemensamt. Det är ett oerhört rikt repro-duktionsområde som betyder väldigt mycket för fis-kenäringen, rekreationen, turismen osv.Nu har danskarna vaknat till liv när det gäller attborra efter olja och gas. Norrmännen, som tidigarehar slumrat litet grand här - vilket vi har varit väldigtglada för - har också vaknat till liv, och det ser utsom om man vill utnyttja . Det är då oerhörtviktigt att i det nordiska samarbetet klargöra vad dettaär för ett näringsområde och vad vi skall ha det till, såatt man inte med gas- och oljeutvinning föröder t.ex.fisket och rekreationen och, framför allt, Skagerraksmöjligheter att vara en framtida livsmedelsresurs.Anf. 121 Statsrådet ():Herr talman! Jag håller med Per också omdetta. är en oerhört viktig och värdefullresurs, inte bara ekonomiskt och näringsgeografisktutan också för friluftsliv och annat. Det tror jag att vibåda kan vittna om. Om man skall öka den ekonomis-ka utvinningen, t.ex. vad gäller fiske, oljeutvinningeller vad som helst, är det min åsikt att detta inte börske på bekostnad av de andra värdena utan att detmåste kunna göras på ett sådant sätt att de andra vär-dena inte undermineras. I det nordiska umgängetutgår jag från att det här är någonting man måsteutvärdera tillsammans. Ingen kan göra vad han vill påegen hand utan att först rådgöra med sina grannar.Anf. 122 ():Herr talman! Jag har delvis fått svar på min fråga,men jag vill ställa den ändå. Samordningsministern ärju tydlig med att inte skriva andra ministrar på näsanvad de skall göra, och det tror jag är väldigt klokt.Men när han nämner de vardagsnära frågorna exemp-lifierar ministern med handeln. Jag tror inte att justhandelsfrågorna i egentlig mening är någon nära var-dagsfråga för vanligt folk i . Det kanske är ettav de ämnesområden som ministern själv är litet merspecialist på.Jag tror däremot, precis som har blivit sagt här, attkulturen är en väldigt vardagsnära fråga. Jag undrarom samordningsministern kommer att följa upp detsamarbete som vi beslutade om på den senaste sessio-nen angående samverkan mellan public ser-vice-radio och -TV. Denna kulturella samverkan, somredan i dag är väldigt bra, skulle ytterligare kunnaförstärkas med ett sådant samarbete. Dessutom skullevi kunna öka den språkförståelse som också samar-betsministern vill öka.Frågan är dock sådan att jag inte tror att den gåratt lösa på kulturministernivå. Det är en fråga sommåste lyftas upp på en högre nivå, ända upp tillstatsministernivå. Min fråga blir därför: Kommersamarbetsministern att verka för att ett sådant samar-bete kommer till stånd?Anf. 123 Statsrådet ():Herr talman! Som jag redan har svarat på en tidi-gare fråga från är det min åsiktatt medborgarna i skulle ha glädje av om TV-kanalerna i , och det gäller inte bara publicservice-kanalerna, samarbetade mer om gemensammaprogram och inte bara som har ett enda tiominu-tersprogram gemensamt. Däremot är jag väl medvetenom att de som driver TV-bolag i inte gillar attvi sitter här i och berättar för dem vilkaprogram de skall göra och inte göra.