prot · GM096 · 1998-10-15 00:00:00 — Avtalet som har skrivitsmellan och ser ut att tolkas såatt det skall kosta att åka fram och tillbakamed bil. Det tycker jag är alldeles för mycket, och jaghoppas att vi skall kunna ändra på det. Jag hoppasockså att det finns opinionsmässigt stöd för detta påbåda sidor om . Jag tror att det är nödvändigtom bron verkligen skall komma till sin fulla rätt.Anf. 33 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag vill bara under-stryka att jag tycker att det är oerhört viktigt att manjobbar med de här frågorna, så att hela kan fådel av det som händer i Öresundsregionen.Den privata tjänstesektornAnf. 34 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Regeringen har annonserat att man avser att bjudain alla partier till överläggningar om skat-tepolitiken. En viktig fråga på det området är natur-ligtvis skatten på arbete, arbetsgivaravgiften.Vi vet att generella sänkningar av arbetsgivarav-giften är oerhört kostnadskrävande om man skall nåeffekter som rör sysselsättningen. Därför kan mantänka sig att snäva in det här, och i stället rikta skatte-sänkningar till arbetskraftskrävande sektorer som inte existerar på den vita marknaden i någonstörre utsträckning. Jag tänker naturligtvis på denprivata tjänstesektorn.Har regeringen inför de överläggningar som manhar aviserat funderat ytterligare någonting kring frå-gan om skatterna för den privata tjänstesektorn?Anf. 35 Finansminister ():Fru talman! Den privata tjänstesektorn är densektor som växer snabbast i . Det är den sek-tor där sysselsättningen ökar kraftigast. Det skall viha klart för oss innan vi börjar diskutera förändringari skattesystemet som särskilt gynnar delar av densektorn på bekostnad av andra delar av arbetsmark-naden.Min grundinställning är ganska skeptisk. Det byg-ger bl.a. på erfarenheter från andra länder. Danmarkhar prövat det här, och de danska erfarenheterna är atteffekterna på sysselsättningen blir mycket små tillstora kostnader. Risken är att den sysselsättning somökar inom de gynnade sektorerna bara är omflytt-ningar från de missgynnade sektorerna. Mingrunduppfattning är alltså - liksom när den storaskattereformen genomfördes - att vi skall ha en likaoch neutral beskattning. Sedan får olika branscheroch företag hävda sig på egna meriter.Jag vill också säga att vi inte går in i förhandling-arna med några insnävningar och låsningar, utan vihar en öppen attityd. Så visst kan vi diskutera de härsakerna. Men jag menar att det finns starka skäl föratt ha den här grundsynen - lika, neutral beskattning.Inga branscher, inga näringar, skall diskriminerasjämfört med andra.Anf. 36 ():Fru talman! Jag får naturligtvis ta åt mig det somErik säger, att han inte går in med några låstaföreställningar i den här frågan.Jag tror att det här är en nyckelfråga för att viskall kunna öka sysselsättningen i landet. Genomriktade avgiftssänkningar som staten kan genomförakommer vi att kunna öka sysselsättningen radikalt pådet här området. Det är ingen tillfällighet att man iDanmark har behållit systemet. Vore det värdelösthade man naturligtvis avskaffat det.Vi har diskuterat den här frågan under många årnu, och regeringen har hållit en öppen attityd. Jagskulle för min del önska att den öppna attityden ocksåövergick till handling. Jag tror att det är nödvändigtför att öka sysselsättningen och för att minska syssel-sättningen i den svarta sektorn.Anf. 37 Finansminister ():Fru talman! Har man infört ett system, som iDanmark, är det inte alltid så lätt att avveckla det.Men de utvärderingar som har gjorts är mycket tydli-ga: små effekter till stora kostnader och eventuelltbara omfördelningar mellan olika branscher.Jag tror inte att vi ökar sysselsättningen totalt setti genom att införa diskriminerande skatte-regler, genom att politiker säger att man skall gynnavissa verksamheter med lägre skatter och missgynnaandra verksamheter. Det säger sig självt att de miss-gynnade verksamheterna får en sämre sysselsättning-sökning. Flyttar vi jobb från en bransch till en annankan jag inte se att det har något värde för den totalasysselsättningen i samhället.Anf. 38 ():Fru talman! Jag respekterar naturligtvis finansmi-nisterns svar. Men jag tror att på det här området ärpriskänsligheten väldigt hög. Jag tror också att manskulle kunna genomföra en omflyttning av sysselsätt-ning från den svarta till den vita sektorn. Det är en-bart det jag är ute efter.Jag konstaterar att finansministern ändock möjli-gen har en något mer öppen attityd till de här frågornai dag än tidigare, och jag ser fram emot vidare över-läggningar.SkattereformenAnf. 39 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministernangående den stora skattereformen. Ett annat statsråd,, har uttalat att han gärna vill återgåtill det, och det är många som vill det. Även finans-ministern antyder detta. Vi i vill ocksååtergå till det.En av principerna var att man skulle ha 30 %marginaleffekt vid låga inkomster. är det väl litetbekymmer med det. Vi hörde ett annat statsråd, , tala om pensionsavgifter, där det kanbli . Med sådana kraftiga marginaleffekter fårman bara över på en ny hundralapp.Vill finansministern verka för att vi återgår tilltrettioprocentiga marginaleffekter för låg- och nor-malinkomsttagare? Och visst ligger principen fast,finansministern, att varje inkomstgrupp i den storaskattereformen skall betala sin egen skattesänkning?Det var väl därför ni lade in ett extra skikt på 25 %för dem som tjänar ? Visst var det så?Anf. 40 Finansminister ():Fru talman! Jag noterar med glädje att det snarttycks vara en allmän uppslutning kring den storaskattereformen. Det var det inte i början av 90-talet.Moderaterna, som säger sig stå bakom den, varvåldsamma motståndare och lade in 105 reservationeroch särskilda yttranden. Även var emotden. Men kan vi få en bred uppslutning kring princi-perna underlättas de kommande diskussionerna.Givetvis är det svårt att fullt ut återskapa exakt deskatteskalor som rådde då. Egenavgifterna är ett ex-empel på avsteg. Andra är höjda kommunalskatter,värnskatt 1 och värnskatt 2. Hela nivån har höjts. Detär betydande skatteintäkter vi får in genom detta, ochde kan man inte utan vidare bara ta bort.Jag ser inte heller att egenavgifterna kan tas bort.Det är nämligen en del av finansieringen av pen-sionsöverenskommelsen. Men om vi kan få en breduppslutning kring en reform som innebär att vi i hög-re grad tillämpar de principer som ligger bakom denstora skattereformen så vill jag välkomna detta, omdet är ansvarsfullt finansierat.Anf. 41 ():Fru talman! Vi var båda två med om skatterefor-men. Vi var överens om att vi var överens om princi-pen att höginkomsttagare skulle betala sin egen skat-tesänkning. Vi sade då att det inte var tillräckligt. Nuhar vi kommit överens om att de får en extra skatt föratt vi skall klara av det. Principen ligger fast.Min fråga är: Kan man då inte kompensera för dehöjda egenavgifterna genom att försöka ta ned skattenför dem som har låga inkomster? Då kan vi nå trettio-procentiga marginaleffekter för låginkomsttagare.Visst är det ett mål som finansministern och vi iVänsterpartiet är ense om?Anf. 42 Finansminister ():Fru talman! En grov överslagsbedömning: Om vifullt ut återinförde de skatteskalor som var resultatetav skattereformen skulle kostna-den bli , alltså ett oerhörtstort belopp. Det skulle vara direkt ansvarslöst av migatt här i kammaren lova ut en skattesänkning på 65miljarder kronor utan att kunna anvisa hur detta skallfinansieras.Om vi skall diskutera förändringar i skattesystem-et måste vi klara ut hur det hela skall finansieras - viskall inte låna till skattesänkningar. Vidare är detviktigt att vi upprätthåller starka fördelningspolitiskakrav, inte en skattereform som ökar klyftorna i sam-hället. Det är, menar jag, ett oavvisligt krav.Anf. 43 ():Fru talman! Jag har all respekt för att det inte gårfort men målet och riktningen är vi överens om, ellerhur?Anf. 44 Finansminister ():Fru talman! Vi får väl se vad vi blir överens om.Jag vill vara försiktig med att nu boka in överens-kommelser eller mål. Till vill jagsäga att jag har en öppen attityd. Jag går in i de häröverläggningarna för att lyssna på andra partier. Un-der resans gång får vi se om det här kan få fastareformer och om det går att nå fram till en ansvarsfulltfinansierad och en fördelningspolitiskt rättvis skatte-reform som kan få en bred uppslutning i Sverigesriksdag.Situationen i de svenska fängelsernaAnf. 45 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena angående situationen på vårafängelser. Det är oroande att klimatet där har blivit såpass hårt som det blivit. harsju-åtta mord begåtts på våra fängelser. I går kom detrapporter om att även antalet självmord har ökat kata-strofalt . Har regeringen några tankar på vad somkan göras åt det här? Det är ju inte meningen attmänniskor som berövats friheten, ibland kanske föratt skydda oss andra, skall bli mördade eller skallbegå självmord på våra fängelser.Anf. 46 Vice statsminister ():Fru talman! Jag är ingen expert på den här typenav kriminalpolitik. Frågan bör således ställas till jus-titieministern. Men det är klart att även som allmäntidningsläsare och allmänpolitiker blir man oroligöver sådana här rapporter.Vi har tillsammans kunnat notera att kriminal-vårdsmyndigheterna har tagit till sig detta och arbetatmed det . ägnas särskilt mycketarbete åt det här. Jag är alldeles övertygad att dettaockså gäller för justitieministern. Hon är bättre än jagpå att svara på frågan, så mitt råd är att ta upp den vidett annat tillfälle.Mänskliga rättigheter i RysslandAnf. 47 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till 20 oktober ställs den ryske f.d. marinofficerenAlexandr Nikitin inför rätta i . Hanavslöjade bristen på hantering av kärnavfallet i Mur-mansk. Enligt rysk lagstiftning är man skyldig attrapportera om stora miljöhot, vilket alltså Nikitingjorde. ryktas det emellertid om att Nikitin skalldömas efter militära lagar och hemliga dekret, vilketkan ge honom livstidsstraff för att ha avslöjat stats-hemligheter.Avser regeringen att på något sätt verka för att deryska myndigheterna skall uppfylla sina förpliktelserenligt olika gemensamma konventioner, t.ex. FN:smen även den europeiska konventionen om mänskli-ga rättigheter?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Denna fråga har varit uppe tidigarehär i kammaren. Regeringen har då redovisat att manär bekymrad över hanteringen och att vi har tagit uppdet här i bilaterala samtal.Över huvud taget berör fallet en vidare fråga avstor betydelse också för vår säkerhet. I området uppevid med omnejd ligger inte mindre än18 % av världens kärnreaktorer, om man räknar in de200 ryska kärndrivna ubåtar som ligger där. Nikitinsfall aktualiserar alltså även en större fråga. I bådaärendena är vi vaksamma.Anf. 49 PER ():Fru talman! Kommer regeringen på något sätt attpå plats kontinuerligt hålla sig underrättad om hurrättegången går? Det är ju en principiellt väldigt vik-tig rättegång.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Det ligger i sakens natur att vi kom-mer att följa denna rättegång - ja.KommunismenAnf. 51 (m):Fru talman! Jag hade i och för sig välkomnatstatsministerns närvaro denna dag. Det skulle ha varitbåde klädsamt och passande om statsministern hadevelat infinna sig till den nyvalda förstafrågestund.I statsministerns frånvaro vill jag rikta en fråga tillvice statsministern. I den avgivna regerings-förklaringen står det bl.a.:"Demokratin måste erövras, och erövras igen. Na-zism, fascism och rasism kan inte tolereras. Det an-svaret - att aldrig tiga still - delar vi alla som med-borgare." Jag instämmer fullt och fast i den formule-ringen.Jag undrar dock om vice statsministern möjligenkänner till orsaken till att regeringen just i sin rege-ringsförklaring tiger still om en annan totalitär ideo-logi med miljontals offer på sitt samvete och altare,nämligen kommunismen.Anf. 52 Vice statsminister ():Fru talman! Jag kan försäkra omatt det kommer att bli många tillfällendå statsministern finns med här - det är alltså ingetproblem.Vad gäller det som här har frågats om så ville vi iregeringsdeklarationen klargöra speciellt vad vi harsysslat med vad gäller levande historia. Det gäller deföreteelser som är fasansfulla i historien men somockså har börjat uppträda på nytt. Det är just därföratt de på nytt uppträder, också i vårt samhälle, som visärskilt har uppmärksammat dem, t.ex. Förintelseninom projektet i det parti som jag företräder har varit de somframför allt har tagit fighten med kommunisterna. Därhar vi en historia som vi kan vara mycket stolta över.Vi kommer att fortsätta med att uppmärksamma deförbrytelser mot mänskliga rättigheter som har be-gåtts i kommunismens namn.Anf. 53 (m):Fru talman! Får jag tolka det så att vice statsmi-nistern är beredd att satsa på en bred folkupplys-ningskampanj, ungefärligen motsvarande den omFörintelsen inom projektet , men juströrande de miljontals folkmord som har begåtts ochsom alltjämt begås i kommunismens namn runt om ivärlden?Anf. 54 Vice statsminister ():Fru talman! Att man, som regeringen gjort, harstartat ett mycket lyckat upplysningsprojekt, projektetLevande historia, vad gäller Förintelsen och därmedsammanhängande frågor innebär inte att man inte ärklar över att folkmord har begåtts också i andra ide-ologiers namn. Jag har förklarat varför vi uppmärk-sammat just det som har begåtts i nazismens namn,nämligen att nynazisterna verkar komma tillbaka. Detär det som är så fasansfullt.Kommunismen är på utdöende, tack och lov, mennog skall vi uppmärksamma också de brott som harbegåtts i kommunismens namn.Ersättning för utvecklingsstördas arbeteAnf. 55 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . Jag har stött på perso-ner som är utvecklingsstörda och som får sjukbidrag.När de fått tillfälle till arbete på hel- eller deltid harde fortsatt erhållit sjukbidragsersättning. Detta harfrån de här människornas sida upplevts som att deinte fått lön på samma sätt som alla andra. Om dekunde få ersättning i form av lön i stället för sjukbi-drag skulle det vara en väldigt bra förändring sombetydde väldigt mycket för den här gruppens männi-skovärde.Kan statsrådet arbeta för attdet blir en förändring vad gäller det som jag här hartalat om?Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om att kunna förvärvsarbetaeller skaffa sig utbildning och hitta goda aktiviteter, ikombination med att man har förtidspension - i dethär fallet i form av sjukbidrag - är något som verkli-gen har uppmärksammats från regeringens sida. Attvi skall söka lösningar som ger den enskilde mycketstörre möjligheter att hitta sådana här kombinationerär något som tog ställningtill här i kammaren i samband med att riksdagenbeslutade om regeringens proposition när det gällerriktlinjer för den reformerade förtidspensionen. Dethär med förtidspensionen rör alltså frågor som verkli-gen är under beredning i Regeringskansliet.Den konkreta fråga som ställer om denhär gruppen har jag ännu inte haft anledning att tittasärskilt på. Men jag är väldigt glad att frågan.Bidrag till samlingslokalerAnf. 57 ():Fru talman! För att inte statsrådet skallha gått hit förgäves vill jag rikta en fråga tillhenne.Under de som vi nu har haft fråge-stund har statsråd använt positiva ord av typen:Kommunerna får mer pengar, hela landet skall levaosv. Men i den statsbudget som vi fick för någradagar sedan finns det också inslag som slår motkommunerna, som slår mot folkrörelserna och somslår just mot detta att hela skall leva. Jagtänker då på förslaget att helt ta bort stödet till byg-gande och upprustning av allmänna samlingslokaler;till bygdegårdar, till , till Våra Gårdar osv.Jag kan inte förstå att regeringen dristar sig till attlägga fram ett sådant förslag i då vi talar omvikten av att stödja demokratin - vi har sett ett lågtvaldeltagande osv. - och om vikten av att stödja folk-rörelserna. Det är ju ett ganska hårt slag mot folkrö-relserna och samlingslokalerna om man tar bort dethär helt och hållet. Jag vet själv av erfarenhet frånGävleborg att det här har varit väldigt positivt.Jag vill fråga statsrådet vad det är förunderlag som ligger till grund för det här förslaget.Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Tack för frågan, ! Detfinns en besparing i regeringens budget när det gällerhandikappanpassning av samlingslokaler. Det gällernär man skall göra om gamla lokaler till modernarelokaler för breda verksamheter. Jag tror inte att det finns någon brist på samlingslokaler i vårt land.Det finns väldigt många: Folkets hus, Våra Gårdaroch många fler. Tyvärr är det nog i flera av dessalokaler brist på verksamhet. Vi kanske skulle kunnahjälpas åt på bred front att också få ett mer aktivtföreningsliv. Jag skulle välkomna det.Oftast när man bygger nya lokaler handi-kappanpassar man dem redan från början så att de ärtillgängliga och öppna för alla människor och allatyper av verksamheter. Det är bra att man gör det. Detligger också ett ansvar på kommunerna att se till attdet skall bli så i fortsättningen. Vi har gjort en bespa-ring vad gäller de lokala samlingslokalerna. Vi harbehållit anslaget centralt för att man skall kunna fort-sätta att ha en aktiv rörelse som bred opinionsbildareoch fortsätta att sprida sin verksamhet - inte minst isamarbete med kommunerna - för att se till att bred-den behålls.Anf. 59 ():Fru talman! Jag undrar om statsrådet tycker att det är rimligt att klippa de 40miljonerna i ett slag ned till 4 miljoner för att manskall kunna behålla en central administration men heltta bort stödet för att rusta upp och bygga samlingslo-kaler. Det finns ett väldokumenterat behov att fak-tiskt fortsätta det här om man menar allvar med atthela skall leva.Jag tror att det är en betydande risk, och det skri-ver man också i statsbudgeten, att kommunerna nuskall ta det här ansvaret. Det är med andra ord enkostnadsövervältring på kommunerna. Det tycker jaginte alls är rimligt i då vi talar om att statenskall ta ansvar för alla kostnader som läggs över påkommunerna.Så jag hoppas verkligen att hela kan tadet här under omprövning och se till att regeringenfår bakläxa på åtminstone just denna lilla punkt.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! I den mån det finns fortsatta behov avatt bygga nya samlingslokaler så tycker jag att manskall kunna göra det. Det är jag övertygad om att manockså kan. Men vi skall inte bygga samlingslokalerför byggandets skull. Vi får göra andra insatser för attfå i gång byggmarknaden. Det finns ju i våra kom-muner många lokaler som inte används . Jagtycker att också det är ett bekymmer.Förutom de som vi har avsatttill kommunerna för att kunna värna deras verksam-heter avsätter vi också 1,3 miljarder extra. Vihar skrivit i budgeten att samlingslokalerna åliggerkommunerna som ansvar. Vi skickar med extra peng-ar för att man skall kunna värna också den verksam-heten - tillsammans med mycket annat som kommu-nerna gör som vi tycker är viktigt.Arbetsbelastningen på försäkringskassornaAnf. 61 ():Fru talman! Jag tänkte ta upp en fråga om situa-tionen på landets försäkringskassor. Då vänder jagmig till . Vi har ju fått ett flertalrapporter om den ökade arbetsbelastningsom råder och därmed också om det ökade antalet feli handläggningen av sjukförsäkringsfrågor och annat.Det finns också väldigt stora skillnader i kvalitetmellan olika områden i landet. Det känner vi till.Nu är ju situationen den att kassorna har väldigtmycket att jobba med bl.a. inför ,alltså IT-omställningen. Dessutom har vi en stor re-form , pensionsreformen, som skall sjösättas.Då vill jag fråga statsrådet : Hur tänkerregeringen ge kassorna möjlighet att möta de härstora arbetsuppgifterna kommande år?Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Det här har ju varit en viktig fråga ibudgetarbetet; att klara resurserna till våra försäk-ringskassor. Det som är väldigt glädjande är att viredan för 1998, i tilläggsbudget, och lämnardrygt extra till försäkringskas-sorna och just för att de skallklara pensionsreformen. Då handlar det om kompe-tenshöjning. Det handlar om information och sådant.Det handlar förstås också om att använda det här tillpersonalresurser. Det är ju det som behövs när viskall höja kompetensen.En del av det här är också ramhöjande ,alltså sådant som blir kvar av de här 280 miljonerna.En del är en engångssumma men en del är sådant somblir kvar. Sedan gör vi en ny bedömning för år 2000och ser hur läget är då när det gäller just pensionsre-formen.Sedan får kassorna 225 miljoner extra. Defick miljoner och blir det225 miljoner varav 200 går till försäkringskassornaoch 25 till . Det här är för att deskall klara uppgifterna.Anf. 63 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag tycker attdet är bra att kassorna nu får mer resurser till sittarbete. Men det finns också andra saker som påverkarkassornas arbetssituation. Det är detta att vi här iriksdagen återkommande ändrar regelsystemet. Viändrar det väldigt ofta. Vi har änd-rat regler. Tiden mellan det att beslut fattas i riksda-gen och att dessa beslut skall genomföras ute på kas-sorna har varit alldeles för kort. Manhar inte givit personalen möjlighet till t.ex. kompe-tenshöjning. Är beredd att seöver även den delen?Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Vi har ju haft en period då vi har ge-nomfört många förändringar på det här området. Mensom säkert har noterat är vi nu fak-tiskt inne i en lugnare fas. Det stora är naturligtvispensionsreformen. Där ser vi nu till att kassorna ochRiksförsäkringsverket får resurser för att klara dethär.Sedan har vi några reformer som ligger framföross. Men de ligger faktiskt också en bit framför oss.Vi kommer ju med ett förslag om reformerad förtids-pension som skall träda 2001.Då har vi faktiskt hamnat på andra sidan millennie-skiftet.Skattestopp för kommunernaAnf. 65 ():Fru talman! Jag har noterat finansministerns öp-penhet i skattefrågor. Då undrar jag om han är likaöppen för att ge oss besked om när det indirektakommunala skattestoppet kommer att upphävas.Anf. 66 Finansminister ():Fru talman! Det är så att vi även har ettskattestopp. Därefter finns inget bestämt. Jag menaratt vi nu bör använda , och kanskeen bit in , för att mer långsiktigt ta ställningtill viktiga frågor som berör kommunernas ekonomi.Dit hör den kommunala skatteutjämningen som jagdebatterade . Dit hör också fråganom skattestoppet. Så jag vill inte uttala någonbestämd uppfattning i den frågan. Det här bör vi gåigenom ordentligt innan det är dags att fatta beslutsom gäller och framåt.ArbetslöshetenAnf. 67 ():Fru talman! Jag kommer att ställa min fråga tillLena . Jag har i min egenskap av för-bundsordförande för ungdomsför-bundet jobbat en hel del med arbetslöshetsfrågor. Jagkan konstatera att man även i denna budget säger att inästa budget kommer åtgärderna. Min fråga är egent-ligen väldigt enkel: När kommer åtgärder för att fåned arbetslösheten?Anf. 68 Vice statsminister ():Fru talman! Det där var en ganska dålig genom-läsning av budgeten. Det är också en väldigt dåligbeskrivning av det som finns . På årsbasis har nästan 70 000 nya jobb kommittill, och vi pressar successivt ned arbetslösheten. Detär det som händer och det som skall fortsätta.Det behövs naturligtvis ytterligare saker politiskt,och det kommer också till nya saker. Men det är inteså att vi väntar på att hitta åtgär-den som för evigt skall bannlysa arbetslösheten. Så-dan kolartro har vi inte.Anf. 69 ():Fru talman! Också jag kan notera en viss sänkningav arbetslösheten, och det är ju alltid glädjande. Menfortfarande är frågan: När kommer det mer konkretaåtgärder?Jag vet att regeringen har talat om utbildningaroch att man öppnar för att diskutera skatter. Menkommer man även att börja diskutera arbetsrättsför-ändringar och sådant som gör att det blir fler jobb,framför allt bland småföretagen?Anf. 70 Vice statsminister ():Fru talman! Vi har omorganiserat Rege-ringskansliet så att särskilt vikt skall läggas vid till-växtfrågorna i det nya . En avministrarna, , kommer att ha ett särskiltansvar för småföretagsverksamheten. Jag tror att detkommer att bli mycket lyckosamt.Man skall dock inte överbetona frågan vad viskall göra framöver. Det är redan saker gjorda.