prot · GM0935 · 1998-12-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:35Måndagen den 14 decemberKl. 10.00 - 15.19Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 7 och 8 december.2 § Hänvisning av ärende till utskott och beslutom förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesFörslag1998/99:RR3 till skatteutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående förslag skulle förlängas tillfredagen den 22 januari 1999.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtbildningsutskottets betänkanden /99:UbU1och UbU2Meddelande om uppskjuten voteringTalmannen meddelade att samtliga ärenden pådagens föredragningslista skulle avgöras i ett sam-manhang vid arbetsplenum tisdagen den15 december.4 § Samhällsekonomi och finansförvaltningFöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvalt-ning (prop. 1998/99:1 delvis)Anf. 1 ():Fru talman! I betänkandet behandlas utgiftsområ-de 2, Samhällsekonomi och finansförvaltning. Tilldetta har vi moderater fogat ett särskilt yttrande där vikort presenterat vårt förslag till anslagsfördelning.Sammantaget föreslår vi en minskning av ramen med156 och 87 miljoner kronorde två följande åren, innebärande en total ram för1999 på drygt 1,5 miljarder.Jag skall här bara helt kort kommentera några om-råden av mer principiell karaktär: en ny riksrevi-sorsmyndighet, en myndighet för kvalitetsutveckling och kom-petensförsörjning.Vi föreslår att och Riksda-gens revisorer sammanförs till en ny riksrevi-sorsmyndighet. Vår avsikt är att uppnå en mer fristå-ende granskning, som bättre motsvarar internationellvedertagen praxis. särskiljer sig i det avseen-det. har enligt grundlagen makten överstatsfinanserna. har också att följa upp ochutvärdera hur skattebetalarnas pengar förvaltas.Den statliga revisionen är eller borde vara en vik-tig del av denna kontroll. Men när det gäller justuppföljningen är roll av, låt oss kalla det,tradition ganska svag. har valt en tudeladlösning för den statliga revisionen som avviker frånvad som förekommer i andra länder: en mindre delställd under , revisorer, och enbetydligt större del, , förvaltning-smyndigheten.Riksdagens revisorer som institution har en långtid bakom sig, . Det är uppenbart att dethar hänt mycket . Statsförvaltningenoch det allmännas uppgifter har genomgått storaförändringar, men verktygen, medlen, har inte påver-kats i någon större omfattning. I stället har successivtden större delen lagts på regeringens eget förvalt-ningsorgan - ett faktum som måste förvåna och inteheller anses lämpligt, inte minst ur ett medborgar-perspektiv, dvs. att ledningen för det största revision-sorganet utses av, får instruktioner av och beviljasanslag från samma organ som det är satt att granska.En av främsta uppgifter är, som sagt,att utöva sin kontrollmakt. Det innebär också att riks-dagen måste förfoga över rätt verktyg för att leva upptill ett sådant uppdrag.Tillsammans med och Kristdemokra-terna har vi tidigare gemensamt fört fram förslag tillförändringar. Vi fullföljer nu förslaget genom attomfördela medel från och Riks-dagens revisorer till denna nya riksrevisorsmyndig-het.Fru talman! vi också skall avvecklas. Nämndens uppgift äratt verka för att offentlig upphandling sker affärsmäs-sigt genom information och tillsyn. Nämndens resur-ser har till övervägande del använts tillinformationsverksamhet snarare än till nödvändigtillsyn av efterlevnaden av lagen. Det framgår enligtvår uppfattning att nämnden har haft svårt att hitta sinroll. Regeringen skriver också att det är svårt attöverblicka vilken effekt verksamheten har haft. Vikonstaterar att frågan om offentlig upphandling ärviktig och skall genomföras på ett effektivt och kor-rekt sätt.I motion Fi802 har vi utvecklat våra förslag pådetta område. Vi vill bl.a. genom skärpta skrivningari regleringsbreven och kompletterande lagstiftningtillgodose medborgarens berättigade krav på att of-fentliga tjänster sker till lägsta möjliga kostnad.Vi önskar dessutom att den föreslagna myndig-heten för kvalitetsutveckling och kompetensförsörj-ning inte bör inrättas. Flera myndigheter ägnar sigredan åt detta, och risken för dubbelarbete är uppen-bar. Det bör dessutom vara varje myndighets uppgiftatt utifrån sitt ansvarsområde se till att man har rättbemanning och kompetens för att utvecklingsarbetetsker kontinuerligt och i de normala arbetsuppgifterna.Slutligen, fru talman, behandlas i betänkandetockså några motioner om statistikfrågor, BNP-måttetoch fördelningsstatistiken. I en motivreservationkonstaterar vi att dagens system för nationalräken-skaper successivt har byggts upp under de senaste50-60 åren. Räkenskaperna har också alltmer sam-ordnats mellan olika länder, t.ex. i FN:s och . Sådan statistik är givetvis nödvändig som un-derlag för ekonomisk-politiska åtgärder och fråge-ställningar. kan vi också alla konstatera attdet i de fall man försöker införa för många variablerblir det totala ohanterligt, oöverskådligt och av be-gränsad nytta. Risken med en sådan utveckling är attvärdet av BNP-måttets ursprungliga roll som makro-ekonomiskt verktyg urholkas. Även när det gällerfördelningsstatistiken anser vi att det redan finns ettväl utvecklat statistiksystem.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 4, men jag står naturligtvis också bakom dengemensamma reservationen från ochkristdemokraterna.Anf. 2 PER ():Fru talman! Ekonomisk politik handlar om atthushålla med de offentliga resurserna. Ett viktigtredskap för denna förvaltning är de myndigheter somfinns under detta utgiftsområde. Det gäller allt frånSCB och till Riksrevisionsverketoch Statskontoret. Ekonomisk politik handlar också istor utsträckning om prioriteringar; prioriteringarmellan alla de utgiftsområden som vi har att hantera.Genom en klok avvägning mellan utgiftsområde-na vill vi kristdemokrater ytterligare öka resursernaför kommuner och landsting och därmed förstärkasjukvård, äldreomsorg och skola. Detta föranleddeoss kristdemokrater att föreslå en minsk-ning av ramen här , med 100 miljoner kro-nor. Men denna besparing måste ses mot bakgrund avde budgetförutsättningar som en steril näringspolitikskapat under de senaste årens styre.Vi är fullt medvetna om att myndigheterna inomäven detta utgiftsområde bidragit till de gångna årensbesparingar. kan det finnas fog för en vissoro för överlappningar och dubbelarbete mellan myn-digheter, gamla som nya.Nu skriver utskottsmajoriteten att man inte kantillstyrka "sådana opreciserade, svepande besparing-ar". Men jag vill kalla detta innehållslös retorik avden enklare skolan. Den faller vid en granskning.Besparingar torde grovt sett vara, för att användavanligt språkbruk, av osthyvels- eller tårtspadekarak-tär. Vi föreslår i detta fall det förra, osthyveln, för attmyndigheterna själva skall peka ut vad som skallsparas i den egna verksamheten, med osthyvel ellertårtspade. Konstigare är det inte även om det ärsmärtsamt och inte alls alltid önskvärt.Det som majoriteten nu lite nedlåtande i textenbetecknar som oprecist och svepande är ett nödvän-digt ont som skiftande majoriteter i ochmajoriteternas kolleger i t.ex. kommuner och lands-ting ofta tvingas använda sig av.Ett exempel är det kraftiga sparbetinget i konsoli-deringsprogrammet och hos deflesta myndigheter inom det här området. De sparademiljonerna vill vi använda för vård, omsorg och sko-la. Vi föreslår 1 miljard mer än den sittande majori-teten.Angående BNP-måttet, som behandlas i mom. 4och i våra motioner, noterar vi utskottets skrivningarmed intresse. Det gäller också den internationellatrenden att vid sidan av BNP utveckla kompletteranderäkenskaper inom särskilda områden, s.k. satelliträ-kenskaper. Vi anser att regeringen bör få i uppdrag attutarbeta satelliträkenskap för en miljöjusterad netto-nationalprodukt, NMP, där hänsyn tas till förändring-ar i human- eller miljökapital vid tillväxt eller motsat-sen.Regeringen bör även ta initiativ till ett internatio-nellt projekt om värdering av hemmens hushållsar-bete i en kompletterande räkenskap till BNP. Mycketsom sköts formellt i och räknas in i BNP görsinformellt i sydligare länder vilket relativt sett ökarvår avgift till EU på ett icke önskvärt sätt. BNP somett viktigt jämförandetal länder emellan skall natur-ligtvis behållas.Vi har och andra år i parti- ochkommittémotioner lagt fram våra förslag till inrikt-ning av den ekonomiska politiken och av budgetpoli-tiken. har även detta år, märkligt nog, valten annan inriktning, och därmed är vi fortsatt bundnaav en passivitet eller ibland rent av kontraproduktivaeffekter av en näringspolitik som vi inte gillar ochsom permanentar sämre förutsättningar för änvad förtjänar. Vi deltar därför inte, fru tal-man, i detaljbesluten.Anf. 3 ():Fru talman! har tre reservationer fo-gade till betänkandet som berör utgiftsområde 2,Samhällsekonomi och finansförvaltning. Vi står bak-om samtliga tre reservationer, men jag nöjer mig medatt här yrka bifall till reservation nr 1. Den reservatio-nen berör olika anslag inom utgiftsområde 2 för bud-getåret 1999.Där berörs bl.a. folk- och bostadsräkningen. Vihar ingen annan uppfattning än den som framgår avbetänkandet. Det är viktigt att en ny folk- och bo-stadsräkning genomförs. Den behövs därför att man iden kan få uppgifter om grundläggande hushållssta-tistik som är viktig för bl.a. kommunernas planeringoch resursförsörjning.Det är också viktigt hur folk- och bostadsräkning-en görs för att få ut så mycket fakta som möjligt urden. I motion So314 från har vi betonatstatistikens vikt för folkhälsoarbetet. Det är uppenbartatt det finns olika skillnader i befolkningen när detgäller hälsotillståndet.Folkhälsorapporten från Socialstyrelsenvisar att det finns regionala skillnader. Man har pekatpå att det märks en ogynnsam hälsoutveckling fört.ex. män i norra glesbygden och för flera invandrar-gupper. Segregationen i samhället syns tydligt bådenär det gäller medellivslängd och ohälsotalen.En ökande andel kvinnliga arbetare besväras avsjukdomar i rörelseorganen. De sociala skillnaderna ihälsan tenderar att öka bland kvinnorna. Det är natur-ligtvis en mycket oroande utveckling att dessa ten-denser finns. Därför tycker vi att det är viktigt att mani detta arbete får en statistik där man kan redovisaresultatet också fördelat på könen.Vi har inte fått framgång fullt ut i det arbetet. Där-för tar vi upp det i reservation 1, som jag härmedyrkar bifall till.Riksdagen har tidigare beslutat att inrätta en myn-dighet för kvalitetsutveckling och kompetensförsörj-ning. Det har tidigare berörts i debatten. Det är natur-ligtvis ingenting nytt. Det är ett känt knep för att visaatt man är eller vill vara progressiv inom ett visstområde att inrätta ett nytt verk eller en ny myndighet.Det borde vara självklart att alla myndigheter skallvara effektiva. Vi tror inte att de blir effektivare av attnya myndigheter inrättas.Däremot tror vi att det blir effektivare och effekti-viseringsarbetet bedrivs i varje myndighet på platsoch för sig. Det ger större effekt som mankan undvika onödig byråkrati och staten kan sparapengar. I det här fallet rör det sig om 50 miljoner somkan komma till bättre användning på ett annat områ-det. En ytterligare effektiv väg är att decentraliserauppgifter från den regionala till den lokala nivån föratt öka effektiviteten. Det tror jag är betydligt bättreän att inrätta nya myndigheter.I reservation 3 berörs beräkningarna av bruttona-tionalprodukten. Om t.ex. det tåg som jag färdades hitmed hade spårat ur och orsakat omfattandesåväl materiella som personella skador som krävtbl.a. stora sjukvårdsinsatser hade det på ett märkligtsätt i någon mån ökat bruttonationalprodukten i sta-tistiken med kanske någon promille. Men ur ett häl-soperspektiv och ett välfärdsperspektiv är det intesärskilt positivt.Folkhälsoarbetet är viktigt. Det bör genomsyra alltsamhällsarbete och de politiska besluten som grundaspå principen om en hållbar hälsoutveckling och attmänniskor ges möjlighet att leva ett hälsosamt liv.Ekonomisk tillväxt innebär inte med automatik för-bättrad social utveckling om stora grupper av befolk-ningen inte får del av de växande resurserna.Därför är det viktigt att man i nationalräkenska-perna inkluderar såväl positiva som negativa effekterpå folkhälsan. Jag hälsar med tillfredsställelse denframgång som här finns i skrivningarna men som vitycker kunde ha gått ett steg till i rätt riktning. Dettaframgår av reservation 3, som vi har fogat till betän-kandet. Men mitt yrkande, fru talman, omfattar iförsta hand reservation 1.Anf. 4 ():Fru talman! har i början av decemberfastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgifts-områdena i statsbudgeten. De riktlinjer som riksdagenbeslutat om vad gäller den ekonomiska politikenskiljer sig från liberalernas riktlinjer.Vi vill minska utgiftsområdet Samhällsekonomioch finansförvaltning med . Enbesparing på skulle kunna uppnåsgenom att avstå från förberedelsen för en ny folk- ochbostadsräkning. 10 miljoner skulle kunna sparas omden nya myndigheten för kompetensutveckling inteinrättas. Dessa skulle alternativtkunna användas till att hjälpa människor hellre än attregistrera dem.Det utgiftsområde som vi nu har att ta ställning tillär inriktat på att planera, underlätta och kontrollera attde statliga åtagandena sköts på ett så effektivt sättsom möjligt. Målen är i stort sett desamma som an-togs i samband med budgetpropositionen för 1998.Det är bra att regeringen i propositionen utvecklatmålen för att tydliggöra syftena med de olika verk-samhetsområdena.Jag skulle ändå vilja säga ett par ord om utveck-lingen av BNP-måttet och fördelningsstatistiken.Det finns ett antal felaktiga uppfattningar omBNP-måttets karaktär. Det är knappast möjligt attskapa ett samlat och enhetligt BNP-mått som inklude-rar och värderar alla ekonomiska aktiviteter och kor-rigerar för alla effekter som tillväxten skapar.Därför har den internationella trenden under desenaste åren varit att kompletterande räkenskaperinom speciella områden utvecklats. Det föreliggeringa hinder att kompletterande uppgifter tas fram förfolkhälsoområdet eller för värdering av produktionsom sker i former som inte täcks av nationalrä-kenskaperna.För svensk del borde det finnas ett kompletterandemått som fångar upp förutsättningar för tillväxt ochvälfärd. Det borde finnas en statistik som på ett kor-rekt och relevant sätt mäter förutsättningarna förföretagande, sysselsättning och tillväxt så att man kanse utvecklingen över tiden och i en internationelljämförelse. I första hand skall förutsättningarna förhur tillväxt och välfärd skapas kartläggas. Först dåtillväxten skapas finns det någonting att fördela.Slutligen vill jag betona vikten av att statistik sombelyser jämställdhet skall ges hög prioritet.Fru talman! huvudinriktning och hu-vudkritik framgår av vårt särskilda yttrande. Jag stårsjälvfallet bakom våra reservationer, men för att vin-na tid yrkar jag inte bifall till dem.Anf. 5 ():Fru talman! Utgiftsområde 2 Samhällsekonomioch finansförvaltning innehåller en flora av verksam-heter. Statistik, tillsyn av de finansiella marknaderna,offentlig upphandling och revision är några exempelpå de 23 verksamhetsområdena.Sammanfattningsvis tycker jag att man kan sägaatt verksamheten är inriktad på att planera, underlättaoch kontrollera att statliga åtaganden sköts på såriktigt och effektivt sätt som möjligt. Jag håller medPer när han säger att vi skall hushålla medde offentliga resurserna.I samband med att utskottet behandlade detta ut-giftsområde hade finansutskottet en delsynpunkter på hur målformuleringar hade utformatsoch redovisats. Vi tyckte att det var viktigt att mål ärkonkreta och möjliga att följa upp för att de skallkunna fungera som de styrinstrument som de börvara.I år konstaterar utskottet att det genomgående harskett förbättringar av redovisningen och att förutsätt-ningarna för resultatstyrningens möjligheter att för-bättra verksamheten också kvalitetsmässigt har för-bättrats. Utskottet förutsätter att utvecklingsarbetetfortskrider med oförminskad kraft och entusiasm.Fem av de åtta reservationerna uppehåller sig viden revidering, förändring eller utveckling - vilket ordman nu vill använda - av BNP-måttet. Jag tror att vialla är överens om att BNP-redovisningen, med devariabler som den innehåller , inte till alla delarger det som vi skulle vilja ha - det finns en del sominte tycker att vi skall ha med det - för att i statistikoch siffertermer kunna tala om ett lands hela situationvad gäller verkligheten för den enskilda människan iform av välfärd, miljöeffekter och fördelning av till-gångar. Jag tycker att utskottets majoritet har skrivitmycket utförligt om det här begreppet. Jag tänktepassa på att berätta lite om det.Vi konstaterar att BNP-begreppet är ett mycketanvändbart redskap när det gäller att analysera ochbelysa ekonomisk tillväxt och konjunkturen i olikaländer. Existensen av ett räkenskapssystem som göratt förhållandena i olika länder går att jämföra ärvärdefullt. Det ger även värdefulla möjligheter tillunderlag för ekonomisk-politiska åtgärder och fråge-ställningar.Utskottet är också mycket väl medvetet om attBNP-måttet har uppenbara brister om man skall an-vända det som ett mått på välfärden i samhället. Hurtrafikolyckor redovisas i BNP brukar tas som exem-pel på detta, och det gjorde ju också kan även tycka att skador på naturen borde ge ettminustecken.Men utskottet tror inte att det är möjligt att skapaett samlat och enhetligt BNP-mått som inrymmer ochvärderar all ekonomisk aktivitet och korrigerar föralla effekter som tillväxten skapar. Då finns risk attBNP-måttets ursprungliga värde som ett makroeko-nomiskt analysverktyg försämras drastiskt.Däremot tycker vi att det är viktigt - ja, alldelesnödvändigt, skulle jag vilja säga, om vi menar någotmed att utveckla det ekologiskt hållbara samhället -att vi arbetar vidare med miljöräkenskaper. Det är nuett gemensamt projekt mellan ,och Statistiska centralbyrån.Naturvårdsverket skall utveckla indikatorer ochindex som ger en bild av det svenska ekosystemet ochdess förändringar. skall utvecklamodeller som kan användas för analyser av samban-den mellan ekonomi och miljö. Vad betyder t.ex.utsläpp i olika former i reda kronor och ören? SCBskall uppskatta kostnaderna för miljöskydd.I flera år har utskottet diskuterat miljöräken-skaper och gröna nyckeltal. Det händeren hel del på området, men ännu så länge mest i formav forskning och metodutveckling. Men i denna må-nad, , skall i alla fall SCB publiceraden första heltäckande rapporten där miljödata förolika branscher kopplas samman med ekonomiskadata i respektive bransch.Det borde kunna bli en "kioskvältare" med tankepå alla diskussioner kring dessa begrepp som har förtsinte minst i denna kammare . Fortsätt-ningen på detta arbete borde kunna bli det som Cen-tern efterlyser, t.ex. den ekonomiska tillväxtens ef-fekter på folkhälsan.När det gäller kd:s krav att även inrymma hemar-betet i BNP sägs i motionen att ekonomiska beräk-ningsgrunder och teorier inte alltid tar hänsyn tilloavlönat arbete, trots att det utgör en stor samhällsin-sats. Frågan är hur vi skall finna de instrument sombehövs för att föra in detta i BNP på ett relevant sätt.Motionen ger inte heller några svar på den frågan.SCB har genomfört en s.k. tidsanvändningsstudiei hushållen för att få en uppfattning om hemarbetetsomfattning. Regeringen ger nu i budgetpropositionenSCB i uppdrag att göra ännu en nationell studie överdetta.Min slutsats blir att BNP-begreppet skall komp-letteras med s.k. satelliträkenskaper som kan ge osssvar på de frågor som jag just har talat om.Jämställdhet skall genomsyra alla våra förslag iriksdagen. utgör inget undantag där-vidlag. Utskottet ger med anledningen av krav i mo-tioner från Socialdemokraterna, regeringen till känna att det behövs en allsidigstatistik över förmögenheter och förmögenhetsut-veckling. Debatten om fördelningen av ekonomiskaresurser blir ofullständig om denna statistik inte finnsanför motionärerna.Vidare ger vi regeringen till känna att det behövsen ny låg- och höginkomstutredning som skall upp-märksamma höga inkomster och förmögenheter, attutredningen skall redovisa skillnader mellan män ochkvinnor i detta hänseende samt att den könsuppdeladestatistik som SCB producerar konsekvent skall an-vändas när förslag till förändringar i lagstiftningenframförs.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande nr 2 ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 6 PER () replik:Fru talman! Det finns anledning att hålla medLisbet Calner om att det var en bra skrivning i ut-skottsbetänkandet, men det gäller också att med den iryggen gå från ord till handling.Ann-Marie har ju bl.a. visat på veten-skapliga modeller för hur man kan beräkna hemarbe-tet och på så sätt föra in det i satelliträkenskaper.För att styrka detta vill jag yrka bifall till reserva-tion 2. Jag står självfallet bakom samtliga reservatio-ner från oss men nöjer mig med bifall.Anf. 7 () replik:Fru talman! Det råder väl en samstämmig uppfatt-ning när det gäller BNP-måttet. Det är inte tillräckligteffektivt , precis som här har sagts från fleratalare. Det är inte möjligt att redovisa allt.Nu fick vi en redovisning från avhur man avser att gå vidare med miljöarbetet ochekosystemet och med det arbete som Naturvårdsver-ket bedriver. Det är naturligtvis viktigt att det ocksåkommer till uttryck i de beslut som vi skall fatta i denhär kammaren så fort som möjligt.Däremot uppfattade jag inte särskilt mycket posi-tiva tongångar när det gäller frågan om hur vi skallkunna gå vidare med hälsoarbetet i BNP-måttet menäven när det gäller folk- och bostadsräkningarna.I fråga om folk- och bostadsräkningarna skall juregeringen komma tillbaka med en närmare redovis-ning. Är det och majoritetens uppfatt-ning att vi då kan få en könsuppdelad statistik på dethär området och en ökad tyngd också när det gällerhälsoeffekterna i BNP-måttet?Anf. 8 () replik:Fru talman! I betänkandet har vi svarat på AgneHanssons fråga om folkhälsan. Utskottet konstateraratt det i princip inte är något som hindrar att komp-letterande uppgifter eller satelliträkenskaper, som ärdet nya ordet för dagen, även tas fram för t.ex. denekonomiska tillväxtens effekter på folkhälsan eller förvärdering av den produktion som sker utanför mark-naden.Vad gäller folkbokföringen och frågorna om denhänvisar jag till vad vi redan här skrivit i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § Allmänna bidrag till kommunerFöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU3Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner(prop. 1998/99:1 delvis)Anf. 9 ():Fru talman! Moderata samlingspartiet har i parti-och kommittémotioner förordat en annan politik änden som förs av regeringen och dess rödgrönastödpartier. Vår politik syftar till att skapa förutsätt-ningar för ett ekonomiskt, social och kulturellt väx-ande - ett där grunden för vårt väl-stånd är att människor har jobb, ett där män-niskors trygghet inte är beroende av kortsiktiga poli-tiska beslut och ett där framtidstron åter kanspira.Den kommunala sektorn har expanderat kraftigtsedan 1960-talet. Till traditionellt kommunala upp-gifter har fogats nya. 1960 arbetade drygt 270 000människor i den kommunala sektorn. Antalet syssel-satta har fyrdubblats och drygt 1 miljon människorarbetar kommunalt . Kommunsektorns utgiftermotsvarar av bruttonational-produkt. Vårt välstånd har inte utvecklats i sammatakt. Tvärtom har rasat från toppen till botteni de internationella välståndsligorna.År 1999 beräknas den samlade kommunsektornsinkomster uppgå till nästan . Avdetta är skatteinkomster, statsbidrag och13 % övriga inkomster. Grunden för den kommunalaekonomin är således skatteintäkterna, dvs. den andelav medborgarnas inkomster man tar i anspråk. Detbästa sättet att stärka kommunernas ekonomi ochskapa utrymmer för god service och lägre skatter ärdärför att se till att skattebetalarna blir fler.