prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — Detta tal stämmer välöverens med de siffror som finns över registreradegymnasister i under efterkrigstidens första år.Det är siffror, tycker jag, som visar mycket klart detsom kanske utgör den största förändringen av vårsamhällsstruktur, nämligen tillväxten av utbildnings-sektorn.Vi har haft en makalös ex-pansion av utbildning och forskning. Och ökartakten i denna utveckling ytterligare.I dag finns det mer än 300 000 registrerade stu-denter vid landets universitet och högskolor. Det är100 000 fler än vad som registrerades för läsåret1989/90. Trots en utbyggnad av högskolan med68 000 permanenta platser fram t.o.m. kaninte alla som vill studera vidare på högskolan och ärbehöriga för högskolestudier beredas plats. Blandgymnasieungdomar är intresset för högre utbildningstörre . Hälften av alla ungdomar under20 år har sökt till högskolan.Att i det läget sprida myten att kunskapsnivån ilandet drastiskt har försämrats tycker jag är mycketmärkligt, speciellt om man som kristdemokraternaskär åtskilliga hundra miljoner på just sektorn utbild-ning. Det är visserligen mindre än det varunder tidigare mandatperiod, då man ville göra ytter-ligare hack i satsningen på högre utbildning ochforskning.Det sug efter kunskaper som vi nu upplever i lan-det ställer oss politiker inför nya och spännande ut-maningar. Klarar vi att anta dessa och att leva upp tillde förväntningar som utmanarna har på oss kommerSverige att snabbt utvecklas mot det kunskapssam-hälle som vi alla säger att vi vill forma.Målet måste vara en högskola öppen för alla be-höriga sökanden. De utmaningar vi måste anta för attnå detta mål är många. Jag skall nämna några av deviktigaste.Precis som så många talare har sagt före migmåste vi kunna erbjuda ett studiesystem som är bättreanpassat till de behov som vuxit fram i takt med attstudentgruppens sammansättning har förändrats. Enmycket stor del av dagens studenter har påbörjat sinahögskolestudier på arbetsmarknaden.Flera studenter väljer längre utbildningar än vadman har gjort.Att kraven på en förändring av studiestödssystem-et är stora avspeglas i det antal motioner som harinkommit i frågan.Men, fru talman, trots att jag anser att många avde synpunkter som förs fram i motionerna är välvärda att beakta yrkar jag avslag på samtliga reserva-tioner i utbildningsutskottets betänkande UbU2, Ut-giftsområde 15, och bifall till hemställan med motive-ringen att jag utgår från att dessa synpunkter ävenfinns med i regeringens beredning av den kommandestudiestödspropositionen.Jag anser att vi bör avvakta denna proposition in-nan vi tar ställning till enskildheter i studiestödssys-temet. Ett nytt studiestödssystem bör diskuteras ur etthelhetsperspektiv, och jag utgår från att vi kommeratt kunna föra den diskussionen inom den närmastetiden här i kammaren.Nästa stora utmaning är att under denna snabbautbyggnad av både grundutbildning och forskningsom vi nu upplever kunna erbjuda studenterna enutbildning av hög kvalitet. Kvantitet står inte i mot-satsställning till kvalitet. Men en ökad kvantitet stäl-ler dock andra och högre krav på ett väl fungerandekvalitetsarbete.En mycket stor del av ansvaret för kvalitetsarbetetligger på varje universitet och högskola. Det är viktigtatt väl utarbetade rutiner för ett kvalitetssäkringsar-bete finns på varje utbildningsenhet. Den viktigasteresursen för att garantera hög kvalitet i utbildningenär dock, som så många har påpekat, kunnig lärarper-sonal med hög pedagogisk kompetens.Det är också i allt kvalitetsarbete på högskola ochuniversitet viktigt att man ökar studentinflytandet iuniversitetets och högskolans verksamhet.Det är också av stor vikt för kvaliteten att alla stu-denter - alla studenter! - under sin grundutbildningfår god kontakt med och insikt i forskningens villkoroch framsteg. Därför är det väsentligt att den pedago-giska metoden under grundutbildningen ges stortutrymme för probleminriktad undervisning för att ökadenna insikt.I dag studerar nära var tredje student på någon avde mindre och medelstora högskolorna. Det är därförväsentligt att dessa högskolor får del av forsknings-medel i form av fasta resurser.De mindre och medelstora högskolorna spelar enmycket stor roll i arbetet att ge alla behöriga förut-sättningar för en högskoleutbildning. Närhet till ut-bildningsort har betydelse för rekryteringsarbetet, detvet vi. Den sociala snedrekryteringen visar sig varamycket mindre markerad vid de mindre och medel-stora högskolorna än vid universiteten. Fler ungdo-mar och äldre utan studietraditioner vågar ta steget ini den nya värld som högskolan erbjuder. Förhopp-ningsvis kommer denna värld inte enbart att påverkadem, utan även att påverkas av dem. Jag tror att det ärnödvändigt för att vi skall hitta de nya former förundervisning och samvaro inom universiteten ochhögskolorna som behövs för att möta de nya stude-randegrupperna, som skall bidra till att öka antalethögskoleutbildade i landet.Jag vill i det här sammanhanget hälsa moderaternavälkomna in i den grupp som anser att en utbyggnadav de mindre och medelstora högskolorna är positiv.Denna positiva inställning hos omfattarnu till min glädje även viss forskning som bedrivs viddessa högskolor.I sin partimotion kräver ökade forsk-ningsanslag till de blivande universiteten i ,och . Man säger sig vilja påbörja resurs-förstärkningen av dessa högskolor . Jag hälsar er välkomna i det arbetet. Vipåbörjade faktiskt den resursförstärkningen underförra mandatperioden. Jämfört med budgetåret 1997har anslaget för forskning och forskarutbildning tillde nämnda högskolorna ökat med nästan 75 %.Var fanns då dessa satsningar gjor-des, kan man fråga sig. Om jag inte minns helt fel varman fortfarande kvar bland motståndarna inte baramot fasta forskningsresurser till de här högskolornautan även mot de mindre och medelstora högskolornaöver huvud taget. Det är inte alltför länge sedan somde fortfarande betraktades som bygdehögskolor, pånågot sätt sämre i kvalitet än universiteten.Den 1 juli 1998 inrättades . Såvittjag har förstått vill låta denna nya hög-skola bekosta en ganska stor del av de föreslagnasatsningarna på de nya universiteten. Den slutsatssom man kan dra är att en positiv inställning till nyahögskolor inträder hos först då dessa harkonsoliderat sin ställning och skapat positiv responshos omgivande samhälle och näringsliv.För att kunna nå upp till det som i sinpartimotion i ganska svepande ordalag kallar"excellens" och "spetsforskning" krävs ett ganskastort utrymme i form av flera högskolor på flera plat-ser i landet. Excellens och spetsforskning knäpperman ju inte fram med fingrarna. Det krävs faktiskt enganska bred bas för att långsamt få fram detta.Fru talman! För att möta nya gruppers krav påkvalitet och förnyelse i högre utbildning och forsk-ning måste, precis som flera talare har sagt, arbetet påatt öka jämställdheten inom dessa områden fortsätta.Jämställdhet är faktiskt en förutsättning för att kun-skap, kompetens och livserfarenhet skall kunna tas tillvara.Kvinnors intresse och kunskaper förbises - det vetvi kvinnor - om vi inte är närvarande vid de tillfällendå beslut fattas. Det är därför viktigt att följa upp ochutvärdera de olika lärosätenas arbete med jämställd-hetsfrågorna.En högskola för alla innebär också en högskolaöppen för studenter med funktionshinder. Antaletstudenter med funktionshinder har mer än fördubblatsunder , från närmare 500 /94 till drygt 1 100 . Vi hoppas ochförväntar oss att antalet skall stiga ytterligare underde närmaste åren, och det innebär ytterligare en ut-maning för oss politiker. Vi måste skapa de bästaförutsättningarna för denna grupp av studenter attklara sina studier utan att de skall behöva ställas införoöverstigliga praktiska hinder, vilket ofta sker.Vi hälsar därför med glädje det uppdrag som rege-ringen givit till att inventera de be-hov av stöd som finns och kanske framför alltatt analysera de behov som kommer attfinnas hos denna grupp av studenter. Verket skalläven granska hur universitet och högskolor lever upptill om delaktighet och jämlikhetför funktionshindrade.Fru talman! I en uttalad tro på att vi kommer attkunna möta och klara de utmaningar som jag harnämnt i mitt anförande yrkar jag bifall till utskottetshemställan under rubriken universitet och högskoloroch avslag på samtliga reservationer.Anf. 36 PER () replik:Fru talman! säger att50 % av dem som går i gymnasiet kommer attsöka vidare till högskolan. Det är naturligtvis mycketpositivt. Det skulle kanske ha varit ännu fler.Högskoleverket har dock gjort en studie som visaratt i årskullen födda var den relativa chansen attpåbörja högskoleutbildning sju gång-er högre för ungdomar från högre tjänstemäns hem änför ungdomar från arbetarhem. Är detta verkligenrimligt? Det verkar som om arbetet för att få fleramed arbetarbakgrund att välja högre studier går all-deles för långsamt.Min första fråga är: Vad tänker ni göra för attsnabbt få flera från arbetarhem att studera vidare?Jag vill vidare ta upp den kommande studieme-delspropositionen. Jag kommer att göra det även medutbildningsministern, men det skall bli spännande atthöra om har mer kunskapän vi andra. Vad betyder här ordet "kommande"?Jag går så över till det svikna vallöftet. Ni hadelovat de nya universiteten mera pengar. MajléneWesterlund Panke pratar vackert om betydelsen avmera forskningsresurser, men det hjälper faktiskt inte.Det är mera pengar i budgeten som behövs. Vi hop-pas verkligen att de kommer i vårpropositionen. Detär , men det skulle åtminstone hjälpalite grann.Vad till slut gäller vill jag säga att medvårt sätt att fördela medel, nämligen efter studenter-nas val, utbildningens kvalitet och tidigare uppnåddaresultat, skulle även kunna få mer pengar.Anf. 37 () replik:Fru talman! Det var många frågor i en replik. Föratt börja med den sociala snedrekryteringen kan jagväl instämma i att arbetet med denna går långsamt.Det handlar om attityder, och attitydpåverkan är alltidlångsam. Snabbhet kan vara bra i många samman-hang och är det säkert även här, men att tro att mansnabbt skall kunna ändra attityder menar jag är verk-lighetsfrämmande.Jag tror att vi i stället måste bygga vidare på depositiva signaler som vi nu får när det gäller förbätt-rad rekrytering av olika samhällsgrupper till högsko-lan. Som jag nämnde i mitt anförande kommer detpositiva signaler från de mindre och medelstora hög-skolorna om antalet förstagenerationsstudenter påhögskolorna. Vi vet att geografisk närhet till utbild-ningen spelar en roll för möjligheterna att komma åtsocial snedrekrytering. Jag tycker att det skall blispännande att följa upp för att se hurmånga av de studerande där som kommer att återfin-nas som studenter på högskolor och universitet när dehar skaffat sig sin gymnasiekompetens.Vi är alla överens om att det finns behov av ettnytt studiestöd, men under den förra mandatperiodenvalde majoritet faktiskt i stället att satsa påen utbyggnad av antalet platser på högskolan, dvs. vigav möjligheter till fler att söka till högskolan. Närman ser på sökandetrycket måste man säga sig attproblemet inte är bristen på studenter utan bristen påplatser trots det studiestödssystem som vi har.Anf. 38 PER () replik:Fru talman! Jag tror att det faktiskt går att ändrapå attityder. Jag tror att ett av de tydligaste sätten äratt ge möjlighet till högre lön. Det är nämligen myck-et enkelt att räkna på detta. En annan åtgärd är lägreskatt på arbete, vilket vi kan hoppas på nu när vi harfått en ny skatteminister. Sammantaget skulle dettabetyda att det skulle bli betydligt bättre lönande attutbilda sig, och det tror jag faktiskt är en mycket brasignal för att minska snedrekryteringen.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag vill då återkomma till det jag sadei förra repliken, nämligen att problemet - det positivaproblemet - inte är för få sökande till universitetoch högskolor. Trots det studiestödssystem vi har,trots den lönenivå vi har och trots det skattesystem vihar är det oändligt många fler ungdomar som sökersig till universitet och högskola för att skaffa sig enutbildning. Jag tror alltså inte att det är enbart eko-nomiska fördelar som gör att suget efter kunskap är så pass stort som det faktiskt är.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! sade attKristdemokraterna förde fram myten om att vi i dethär landet hade försämrats i internationellt perspektivnär det gällde utbildning. Det talar väl omtalarens okunnighet om statistik och ingen-ting annat. Det kan inte kommenteras bättre än så.När det gäller ekonomin handlar det om att Krist-demokraterna har talat om en utbyggnad fram t.o.m.år 2001. Regeringen och majoriteten har inget somhelst besked i den frågan, att man på något sätt skulleifrågasätta kvaliteten och ifrågasätta nedskärningarinom högre utbildning därför att man förlänger dethela. Den logiken förstår inte vi.Efter många års erfarenhet och mätningar vet viockså att kausaliteten att tillförda medel skulle varalika med utbildningskvalitet inte håller. Vi har utbild-ningar med oerhört hög kvalitet, också detta i inter-nationell belysning, som inte nödvändigtvis kostarmer. Inte ens den logiska linjen kan över huvud tagetses som trovärdig.Anf. 41 () replik:Fru talman! I inlägg fick jagnu förklaringen till att man gör en ganska kraftignedskärning på utbildningssektorn, eller åtminstonesatsar betydligt färre än rege-ringen gör. Om man har den grundinställningen attutbildningskvalitet i samhället inte står i paritet medvilka ekonomiska satsningar som görs är det fulltförståeligt att man kan ligga så pass mycket lägre närdet gäller just budgetsummorna på det här utgiftsom-rådet.OECD-rapporter läser man tydligen efter dengrundinställning man har när det gäller svensk utbild-ning. Jag, som har en positiv inställning till svenskutbildning, har hittat väldigt mycket positiva resultatför vidkommande i de rapporter som vi harfått från . Det är inte alls ett ras i kvalitetshän-seende i svensk utbildning. Där får väl ord stå motord.Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Bekymret kvarstår dock. Vi kan läsaOECD-rapporterna, men om vi använder den typ avmätinstrument som man har i internationella jämfö-relser ser vi att nivån i landet har sänkts. Vi har ettstort bekymmer när det gäller spetsutbildningar. I daghar inte svenska företag tillgång till t.ex. de civilin-genjörer, utbildade vid svenska universitet, som debehöver på grund av att vi inte släpper ut så mångasom behövs.Vad vi vill satsa på just nu är en ökad kvalitet påforskning och också på spetsutbildningar, framförgrundutbildningen. Sedan kommer naturligtvisgrundutbildningen efter. Jag tycker inte att det är enså viktig fråga att vi behöver välja att misstolka var-andra.Anf. 43 () replik:Fru talman! pratade isitt anförande om behovet av ett nytt studiemedels-system och alla studenters lika möjligheter i den hög-re utbildningen. pratade hon om hur social-demokraterna väntar på regeringens proposition an-gående studiemedelssystemet. Vi kan se att socialde-mokraterna vid det här laget har utlovat ganskamånga reformer om ett studiemedelssystem men varje gång, efter att förväntningarna har skruvatsupp, har sagt att de inte kommer utan någon gångsenare. Likadant kunde vi se att det var inför åretsval. Regeringen utlovade en reform, för att sedan tatillbaka det löftet.Fru talman! Jag tycker att det vore passande att få höra socialdemokraternas och diskussioner och funderingar kring detnya studiemedelssystemet. Hur har socialdemokrater-na tänkt sig det, om man ser det som så viktigt?Det andra som jag vill fråga handlar om de nya universiteten. MajléneWesterlund Panke pratade om att det nu finns möjlig-het för fler att söka till den högre utbildningen och attdet efter expansionen är viktigt att se till att kvalitetenpå den högre utbildningen och de nya universitetenssäkras. Men själva står Socialdemokraterna bakomdet förslag som innebär att de medel som var utlova-de till de tre nya universiteten inte kommer fram. Hurvill socialdemokraterna och se till att de pengarna kommer fram? Kan viräkna med att socialdemokraterna vill lägga fram ettförslag ?Anf. 44 () replik:Fru talman! När det gäller frågan om studiestöds-systemet sade jag i mitt anförande att det skall disku-teras med utgångspunkt från ett helhetsperspektiv.Därför tycker inte jag att det är nödvändigt eller sär-skilt bra att diskutera ett sådant system innan det harkommit ett konkret förslag som man kan bygga dis-kussionen på. En utredning om studiestödssystemetligger klar. Den var parlamentariskt sammansatt, ochjag tror att den avspeglar ganska väl de grundläggan-de synpunkter som samtliga partier har på studi-estödssystemets utformning i framtiden.När det gäller de nya universiteten satsade vi un-der förra mandatperioden mycket kraftigt på just dehär högskolorna för att de med ökade medel, bl.a. tillforskning och forskarutbildning, skulle kunna mötasin nya, positiva situation att inneha universitetssta-tus. Det är det som jag tycker är väsentligt att påpekai sammanhanget. fick de här högskolor-na en ökning av resurserna . Det var ganskakraftiga satsningar som då skedde som förberedelseför universitetsstatus.Anf. 45 () replik:Fru talman! Precis som anser jag att det är viktigt med ett ekonomisktperspektiv vad gäller ett nytt studiemedelssystem. Jagser det också som viktigt att ha ett hållbart system,som fungerar . Jag väntar fortfarande på någrakonkreta förslag. Det skulle vara intressant om soci-aldemokraterna kunde ta det första steget där.Vad gäller medlen till de nya universiteten är jagfortfarande förvånad över den diskussion och argu-mentation som användersig av. Socialdemokraterna försöker här dribbla bortdet faktum att man i budgetförslaget försämrar för denya universiteten, som förslaget var tänkt. Man draralltså tillbaka de utlovade medel som man en gånggav. Hur vill socialdemokraterna arbeta för att kvali-teten skall stärkas och kan fortsätta att stärkas på denya universiteten?Anf. 46 () replik:Fru talman! Om man diskuterar ett kort perspektiv- enbart 1999 - kommer man fram till att det finnsmedel i budgeten som inte finns kvar 1999.Det kan jag hålla med om. Men man får faktiskt searbetet med att skapa kvalitet i nya universitet i ettlängre perspektiv.Man kan säga att grunden lades 1997 och 1998 förett arbete ute på dessa högskolor, så att de skall kunnagå in i sin nya roll som universitet. Men det förutsät-ter också att kvalitetsarbetet i detta sammanhangfortsätter. Om man diskuterar det långa perspektivetutgår jag ifrån att det kommer att göra det.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Jag tänkte ta upp två saker. Det enagäller kvalitetssäkringen. Om jag förstod saken rättvar nöjd med att högsko-lan eller självt kollade bl.a. att lärarnahöll god kvalitet. Ser inte socialdemokraterna behovetockså av extern expertis som går in och tittar på kva-liteten och blir ett stöd för utvecklingen av universitetoch högskolor? Det är väldigt lätt att bli hemmablind.Det andra gäller jämställdheten. Det är kanskeegentligen utbildningsministern som skall ha denfrågan. Kan man tänka sig att ge FRN ett forsknings-uppdrag som gäller att titta på de osynliga hinder sominte är illa menade?Jag noterade vid voteringen - det kantyckas vara en struntsak - att talmannen bad tre mänatt komma fram vid lottdragningen. Om man harjämställdheten i ryggmärgen ser man alltid bådekvinnor och män i varje situation.Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag skulle till säga att jag tycker att de enskilda universitetensoch högskolornas medvetenhet om kvalitetssäkrings-arbetet har ökat betydligt. Jag ser också Högskolever-kets uppgift i detta sammanhang som mycket bety-delsefull.Jag ser inte behovet av ett s.k. fristående institutsom skall sköta kvalitetskontrollen som så stort somBarbro gör. Jag förlitar mig på att vi harmycket fristående myndigheter i detta land sommycket väl kan klara den kontroll som det åliggerHögskoleverket att göra.Jag antar förslag när detgäller jämställdheten och bollar över frågan till ut-bildningsministern, eftersom det är ett så konkret kravsom framställer.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! Anledningen till att jag upprepar re-sonemanget om kvalitetssäkring är att jag har erfa-renhet från ett annat fält - hälso- och sjukvården - därdet visar sig att egenkontrollen inte räcker. Man be-höver expertis som är fristående från alla myndighe-ter och som arbetar med ett internationellt perspektiv,som kan gå in och hjälpa till att utveckla och stödjaverksamheten.Vi kommer säkert tillbaka till denna diskussion iolika former.Anf. 50 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att tacka utskottetför höstens arbete. Flera av er är liksom jag nya, mende flesta av er tror jag har jobbat med utbildningsfrå-gorna under förra mandatperioden. Jag riktar ett sär-skilt tack till den socialdemokratiska gruppen. Jag serverkligen fram emot att arbeta med er under mandat-perioden.Det har varit mycket utbildning och utbildnings-politik . Det kanske är det politi-kområde som är allra viktigast när det gäller våraframtida möjligheter som nation. I talar viofta om vikten av utbildning. Jag tror att de flesta avoss - kanske alla - ser hur oerhört viktig utbildningenär för individen men också för hela samhällets ut-veckling. I ett internationellt perspektiv är utbildning-en ännu mer fundamental.Jag hoppas att ni har läst årsrapporten från Unicef.Där skriver man att årets rapport tydligt visar attutbildning för miljoner och åter miljoner barn bok-stavligen är en fråga om liv eller död. Rapporten visaratt det i utvecklingsländerna finns ett direkt sambandmellan antalet år i utbildning och barnadödlighetensomfattning.Ett land som satsar på sina barns utbildning är ettland som tror , ett land som tror på allamänniskors möjligheter att växa. I är utbild-ning kanske inte direkt en fråga om liv eller död, menden är avgörande för var och en av våra medborgarespersonliga möjligheter i livet.Vi vet alla att den internationella konkurrensenoch det ömsesidiga beroendet mellan länder ökar.Min grundsyn är att globaliseringen och nedbrytning-en av gränser ger oss oerhörda möjligheter som land.Här ser vi tillväxtmöjligheter och möjligheter till enfredlig utveckling. Men det är klart att det också stäl-ler väldigt stora krav på oss att bli ett land som kanförändras i takt med tiden och i takt med att konkur-rensen ökar. Kravet på omställning och förnyelseökar, men tillväxtmöjligheterna ökar också.I den typen av värld är det klart att man inte kanvila på gamla lagrar. Det är det land som har en väl-utbildad, kunnig och kompetent befolkning som fårde stora möjligheterna. Det är också så, tror jag, attinternationaliseringen gör att välfärdspolitikens klas-siska uppgift att uppmuntra förändring och moderni-sering av samhället är mer angelägen nu än någonsin.Det globaliserade samhället är i ständig förändring.Det är inte så, tror jag, att de nya krav som om-världen ställer på oss innebär att vi skall överge tan-karna om att alla skall få lika möjligheter och att vigemensamt skall ställa upp med skattemedel för attförverkliga de möjligheterna, utan precis tvärtom.Jag tror att man inte som förr kan läg-ga sin egen trygghet hos sin arbetsgivare. Väldigtmycket måste handla om att samhället skall skapa enförmåga för var och en av oss att skapa en trygghet ioss själva - en trygghet vad beträffar att lära vidareunder livets gång, men också insikten om att det finnsett samhälle som ställer upp och stödjer det lärandetunder livets gång.Jag tror att den politiska utmaningen handlar omatt bygga ett lärande samhälle där individer är flexibladärför att de är starka och trygga och där alla med-borgare får njuta frukterna av den förändring som viär inne i, som ger utmärkta möjligheter för våra unga- det är naturligtvis grunden - men som också öppnarupp för en andra chans för människor som behöverdet under livets gång.I ett lärande samhälle är också utbildning denkanske viktigaste fördelningspolitiska kraften somfinns. Det är via kunskap och kompetens som manhar en chans att få ett starkt fotfäste på arbetsmarkna-den och en lön som går att leva på.