prot · GM0932 · 1998-12-09 00:00:00 — Om de eldar upp den får de ändå betaladen här skatten. Hur kan förklaradetta för dem?Jag vill avsluta, herr talman, med att återge vadman säger vid kemikontoret, som skall företrädakemiindustrin: Det går inte att komma ifrån att det ärden höga koldioxidskatten i , som inte harmotsvarighet i andra länder, som har gjort ArizonaChemicals situation särskilt svår.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag upprepar att jag tror inte att detär sysselsättningen inom massaindustrin som är pro-blemet. Exempelvis gör ju miljar-dinvesteringar. Slutresultat: Ökad produktion, färreanställda. I det perspektivet och med de summor ochde volymer det gäller är råtalloljan som att pinka iMississippi. Det får man kanske inte säga, så jag tartillbaka det omedelbart.Det är riktigt att skogsindustrin uppvaktade ut-skottet och framförde sina uppfattningar. De var välgrundade, medger jag. Det är därför jag också harsagt att hur vi än gör, så gör vi fel i det här ärendet.Det som intresserar mig är däremot de massain-dustrier som har en råtallolja som inte går att användaav därför att den skulle vara för-orenad, vilket den egentligen inte är. Massan bestårinte enbart av taniga tallar utan också av lite björk-skog och annat. Det vore väl en utmaning för de be-rörda massaindustrierna att i stället för att gnälla ochskälla över en besvärlig och vrång verklighet och enännu oginare riksdagsmajoritet sätta i gång och ut-veckla tekniken, så att man även där kan få framvettiga kemikaliska produkter, även om det skullevara lite björk och annat lövträ inblandad i råtalloljan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )12 § Beskattning av fordringar och skulder iutländsk valutaFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU8Beskattning av fordringar och skulder i utländsk va-luta (prop. 1998/99:28)Anf. 69 ():Herr talman! Vi skall , som herr talman sade,behandla ett förslag till förändring av beskattnings-regler för fordringar och skulder i utländsk valuta.Om någon mot bakgrund av de senaste årens ut-talade stöd för ökat småföretagande hade väntat sigatt förslaget till ändringar skulle innebära förenkling-ar eller lättnader för företagarna, så skulle den perso-nen bli besviken.Förslaget grundas på en promemoria som fått en,milt uttryckt, svidande kritik från flertalet remissin-stanser. De som tillstyrkt förslaget är några myndig-heter, men det är värt att notera att den i detta sam-manhang kanske viktigaste, , har avslagitförslaget. Övriga myndigheter, och flertaletav näringslivets organisationer förordar en alternativlösning.Juridiska fakulteten vid anseratt man inte bör stifta lag på ett så dåligt underlag.Bl.a. saknas en redogörelse för utländsk rätt, och manhar inte gjort någon jämförelse med beskattningen avfinansiella instrument. Man anser att orealiseradevinster principiellt inte bör beskattas.Ett annan remissorgan som är relevant i det härsammanhanget är för regel-granskning. De anser att det finns stora brister i ana-lysen, att beslutsunderlaget inte är tillfyllest och attkonsekvenserna av förslaget utretts alltför summa-riskt. Allt detta kan vi ställa upp på.Vad innebär då det här mycket kritiserade försla-get? Jo, fortsättningsvis skall skulder och fordringar iutländsk valuta upptas till balansdagens kurs utanmöjligheter att göra några avsättningar till valutakurs-reserv.Volatiliteten när det gäller den svenska kronan ärsom bekant mycket stor , och det finnsrisk för att den blir ännu större . Densvenska kronan är en liten valuta. Den blir lätt offerför allehanda internationella valutaspekulanter. Ochdet blir definitivt inte bättre när EMU nu kommer igång och vi står utanför.Det kan alltså mycket väl hända att ett företag påbalansdagen har en orealiserad vinst på grund avvalutaläget för att någon vecka eller några dagar sena-re kunna konstatera att denna vinst har reduceratshögst betydligt eller kanske t.o.m. blivit en förlust.Men för utskottsmajoriteten spelar verkligheten ingenroll. Beskattning skall ske efter balansdagens kurs.Att detta kan innebära likviditetsproblem för denenskilde företagaren inser också regeringen. Menregeringen anser att eftersom ränteläget numera är sålågt borde det här inte vara något större problem.Ack, om man nu tror att låga räntor alltid kommer attvara regel har man nog inte läst grundkursen i eko-nomisk historia - eller för den delen sett på vad somhar hänt i världen under de absolut senaste åren.Visst kan man ha förhoppningar om ett stabilt lågtränteläge. Men att ta det som intäkt för ett lagförslagär väl ändå i våghalsigaste laget? Och det störstaproblemet i detta sammanhang är inte tvära räntekastutan i stället den berg- och dalbana som kursen påden svenska kronan befinner sig i.Även om regeringen i propositionen hävdar attstabilitet i ekonomin är en grundbult i regeringenspolitik kommer EMU och utanförskapet att skapa heltnya förutsättningar. En mycket volatil valuta skaparstora problem för företag med import- och exportva-ror, och det är ju flertalet av de svenska företagen.För andra balansposter än den nu aktuella finnsmöjligheter att i bokslutet ha obeskattade reserversom t.ex. överavskrivningar på inventarier eller av-sättning till periodiseringsfond. I propositionen stårdet ordagrannt: "Här är emellertid att dessareserveringar accepteras skattemässigt." Men när detsedan gäller fordringar och skulder i utländsk valutaskall det inte gå. Då ser texten ut så här: "Såvitt avserfordringar och skulder i utländsk valuta är attvärdering skall ske till balansdagens kurs, vilket mo-tiverar schablonbeskattning." I stället för att göra enanalys av konsekvenserna hemfaller man åt en bevis-föring som är föga övertygande.Varför vill då regeringen och utskottsmajoritetentrots all kritik få till stånd en lagändring? Jo, sägs det:Man vill ha en bättre överensstämmelse mellan bok-föringsprinciper och skatteregler. Men sanningenfinns i slutklämmen på propositionen. Där står det:"Ett genomförande av denna modell ger vidare enbudgetförstärkning på ca underen femårsperiod. Denna förstärkning behövs för attfinansiera de nya reglerna avseende omstruktureringav företag." Det var det förslaget vi diskuterade tidi-gare här . Det här med principer och konsekven-ser kallas alltså här vid sitt rätta namn: budgetför-stärkning. Att en del företagare får det lite knepigarespelar då inte så stor roll.Herr talman! Vi moderater yrkar avslag på hem-ställan i skatteutskottets betänkande nr 8 och bifall tillreservation 1.Anf. 70 ():Herr talman! När man tittar tillbaka på 1990 årsskattereform hittar man där uttryckliga regler för justden fråga som vi debatterar i det här betänkandet. Dethandlar om regler för beskattning av fordringar ochskulder i utländsk valuta.Vad är det då som har gjort att det har tagit nio åratt komma fram till en lösning? 1990 var läget sådantatt när beslutet om skattereformen skulle fattas upp-stod ett stort motstånd om just det vi nu diskuterar. Viinom Socialdemokraterna ville på något sätt täppaigen ett utrymme för skatteundandragande som fannsgenom att ha en strikt och rak tolkning där balans-dagskursen skulle ligga till grund för värderingen. Istället valdes en modell där avdrag medgavs för av-sättning till valutakursreserv.Det här medförde en olikformighet i behandlingenav orealiserade vinster och förluster. I den tänkta rakamodellen skulle de här bägge sakerna behandlas påett likvärdigt sätt. Det här medförde också att enschablonintäkt infördes för att mildra de problem somannars skulle ha uppkommit. Med det var valutakurs-reserven beskattad.Nio är , herr talman. Miljön runt frågandå var kritisk - så även . Men då beräkningarna förschablonintäkten gjordes levde man i en miljö därSURV:en existerade. Den har varit avskaffadunder . Därför blir det som reservanterna vill,nämligen att regeringen skall lägga bort frågan ochkomma tillbaka med ett nytt förslag lite längre fram,lite svårt att smälta.Herr talman! I och med att man den 1 januari1999 ändrar reglerna runt redovisningsseden fallerockså ett avgörande hinder som 1990 avgjorde huru-vida frågan då skulle kunna inplanteras i den nyaskattelagstiftningen eller ej. är utgångsläget etthelt annat. 1990 kan vi socialdemokrater åter lägga enbyggsten till rätta i riktning mot en likformig behand-ling av orealiserade vinster och förluster. Det motver-kar just skatteplanering. Vi kan lägga till en nygam-mal del i bygget av skattereformen.Men åter till reservationen, herr talman. Att detfinns remissinstanser som är kritiska till det förslagsom vi nu debatterar är ingenting nytt. Så var ävenfallet 1990. Men om man reserverar sig borde manändå, tycker jag, lägga fram någon sorts förslag närdet gäller vilken riktning man själv vill att fråganskall ta. Det som har framkommit av reservationernaär att man inte har något eget förslag. Man gör sigenbart till talesman för det motstånd som väckts un-der remissrundan. Det kan jag tycka är ett besynner-ligt sätt att driva politik på.Varför har vi då valt denna lösning och inte enannan? Svaret på den frågan blir, herr talman, attsamtliga modeller som diskuterats har både för- ochnackdelar. Men den strikta och raka modellen harklart flest fördelar. Som första fördel kan nämnas attförslaget överensstämmer med god redovisningssedsom leder till det som vi i länge har upprätt-hållit, nämligen en stark koppling mellan redovisningoch beskattning. Som andra fördel kan nämnas attförslaget som ligger till grund för beslut också ärdet som kan täppa igen möjligheter till skatteundan-dragande och skatteplanering. Det är två väldigt vik-tiga skäl.Med detta, herr talman, yrkar jag avslag på reser-vationerna och bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 71 () re-plik:Herr talman! inlägg, och hanskritik av vår reservation, följer det vanliga spåret. Alltsom regeringen och Socialdemokraterna gör är rätt.Alla remissinstanser och de som lever i verklighetenhar fel. Sedan kräver man av oss att vi skall ha ettalternativt förslag. Vad vi i likhet med många andrasäger är bara att detta ärende är dåligt berett. Det harinte beaktat en rad olika aspekter som jag framfördefrån talarstolen. Det är ett dåligt berett förslag somdet dessutom inte är någon brådska med att ta in. Detär rimligtvis inga stora värden som står på spel. Detär inget annat än besvär för företagarna. Då bordeman ta sig en funderare till. Man borde ta till sig denkritik som har förekommit, bereda ärendet och kom-ma tillbaka. Konstigare än så är det ju inte.Överensstämmelsen mellan bokföring och skatte-regler är naturligtvis bra i sig. Men det här får jukonsekvenser i form av likviditetspåfrestningar ochsådant. Det är något som vi ofta diskuterar också iden här kammaren; att det finns brist på kapital iföretagen och sådant. Då borde man ta till sig dettaoch fundera på om det verkligen är relevant.Är det inte så, , att den verkligaorsaken till detta är att man skall få den här budget-förstärkningen på 0,54 miljarder under en femårspe-riod? Det är det som är utlösande, inte någontingannat!Anf. 72 () replik:Herr talman! Får jag börja med detta med att all-ting vi säger är rätt. Jag skulle kunna dra växlar på attvi har majoritet bakom vårt förslag. har inte lyckats fånga upp någon majoritet försitt förslag. Med det skulle man kunna säga att majo-riteten nog har stött det bästa förslaget.Budgetförstärkningar är det inte tal om. Det jagtog upp i mitt anförande handlar väldigt mycket omskatteundandragande. Samma sak gäller företagenssituation. Jag tycker att glömmeren viktig sak om företagsklimat. Har man en miljödär skatteundandragande är vanlig och där man harmöjlighet att tillskansa sig skattelättnader - av ärligaeller oärliga slag - så förändras ju också konkurrens-förhållandena mellan företag. Det är inte bra, och detär inget bra klimat för företagen.Där tror jag mycket på det förslag som förelig-ger. Jag tror att det skall kunna styra upp skatteun-derlaget. Och jag tror faktiskt också att företagenkommer att ha en stor fördel av det.Anf. 73 () re-plik:Herr talman! Jag skulle gärna viljaveta på vilket sätt som jag som enskild företagareeller företrädare för ett bolag kan undandra mig skattgenom det nuvarande systemet. Jag tar vid årets slutupp mina fordringar och skulder i utländsk valuta.Sedan kommer det ju till! Då får jag ju ta kon-sekvenserna av det. Jag kommer ju inte undan skattannat än just vid det momentet, och jag slipper alltsåatt betala skatt för någonting som är orealiserat, bådevinst och förlust.Anf. 74 () replik:Herr talman! Det är sant, men det finns ju en för-del. Just för att komma åt sådana fall där det råder litetveksamhet är det ju en fördel att den här delen avredovisningen och beskattningen är kopplade väldigtnära varandra så att det inte spretar åt alla håll ochkanter.Jag håller alltså fast vid att det här förslaget är braäven för företagen, inte bara för oss socialdemokrater.Jag säger inte heller det för att det här, som jag ocksåsade i mitt anförande, är en del av den skattereformsom vi tillsammans med , som jag förres-ten är lite... Nej, man skall inte använda en replik motandra partier. Men jag tror att det finns stora fördelarför företagen i det här beslutet, inte bara för oss soci-aldemokrater.Anf. 75 PER ():Herr talman! Med tanke på vad jag kommer attsäga är det väl säkrast att jag klargör redan från bör-jan att jag yrkar bifall till hemställan i det föreliggan-de betänkandet.I min värld, när det gäller redovisning av ford-ringar och skulder, har det alltid varit på det sättet attförsiktighetsprincipen skall gälla. Skulder skall alltsåtas upp till den högsta av bokförd kurs och balansda-gens kurs, och tvärtom när det gäller fordringar. Såhär är det ju på grund av att man inte skall redovisaett för högt värde på företaget. Om man har den sy-nen är det också ganska naturligt att det skall finnasen överensstämmelse mellan den civilrättsliga lag-stiftningen och den skatterättsliga. Jag tycker att detär ganska nödvändigt.I min värld levde jag med den uppfattningen att istort sett alla tyckte så fram till dess att de nya regler-na på det civilrättsliga området infördes. De innebaratt det är balansdagens kurs som skall gälla. Jag tyck-er inte att den ändringen på det civilrättsliga planetvar särskilt lyckad, men att i nuvarande läge gå emotatt det blir en överensstämmelse mellan civilrättsliglagstiftning och skatterättslig lagstiftning tycker jag ärfel.Jag tycker att det är viktigt att denna överens-stämmelse finns. Och jag är lite förvånad över attmoderaterna bara tar upp denna fråga nu och att deinte egentligen reagerade när den civilrättsliga lag-stiftningen ändrades. Det är ju faktiskt så att värde-ring av företag osv. blir väldigt otydlig på hela dencivilrättsliga sidan när man använder de nya värde-ringsreglerna. Hade varit konsekventaskulle de naturligtvis ha reagerat då. har jagförstått att har ansett att det varit bramed en överensstämmelse mellan den civilrättsligalagstiftningen och den skatterättsliga. Men i det sam-manhanget - jag skall inte säga gynnade - stämde detkanske bättre överens med ideologi.Jag tycker att man måste vara lite konsekvent.Man kan inte ha vissa argument när det ser ut på ettsätt och byta argument och ståndpunkt när det ser utpå ett annat sätt. Jag tycker att det är bra om man ärlite konsekvent i politiken, och det är det jag försökervara. Det är också därför jag yrkar bifall till dettabetänkande, för jag tycker att den viktigaste principentrots allt är att det finns en överensstämmelse. Att jagsedan som sagt beklagar att den civilrättsliga lagstift-ningen är ändrad på det här området kan jag erkännainför kammaren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § och internationell sam-verkanFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1998/99:UU1Utgiftsområde 5 och internationellsamverkan (prop. 1998/99:1 delvis)Anf. 76 ():Herr talman! Kammaren har att behandla ut-giftsområde 5, och det gäller utrikesförvaltning ochinternationell samverkan. Eftersom reservanten inteär närvarande och inte heller den som har skrivit ettsärskilt yttrande skall jag inskränka mig till att förstoch främst yrka bifall till hemställan i utskottets be-tänkande, och därefter något ändå till protokollet läsain de argument som utskottsmajoriteten anför för atttillbakavisa reservationen.Moderaterna har reserverat sig mot att vår ambas-sad i inte har återupprättats. Att vi inte haren ambassad i är ett resultat av debesparingar som kammaren har beslutat om och attutrikesförvaltningen är i ständig utveckling. Denverksamhet som sköttes vid ambassaden i Wellingtonutförs nu genom sidoackreditering från , ochutskottsmajoriteten anser att det fungerar till fullo.Därför tillbakavisar vi den här reservationen.Den andra reservationen som harlagt till betänkandet går ut på att man bör ha en flexi-bel organisation i utrikesförvaltningen, och som enföljd av den omorganisation som genomfördes iStockholm 1996 menar man att man också bör göraen översyn av förvaltningen i utlandet. Det här är enupprepning av en tidigare motion. Även förra åretbifogade man samma reservation till betänkandet. Visvarade då, och vi svarar återigen, att en sådan studiesom man efterlyser redan är gjord. Den gjordes införomorganisationen 1996. Då genomförde man nämli-gen den utredning som tog sin utgångspunkt i deförändringsbehov som följer av den omorganisationsom har skett i . Därmed menar vi faktisktatt motionärens önskemål är tillgodosedda, och reser-vationen tillbakavisas återigen därför.Jag går till den fråga där har varitengagerad. Det gäller verksamheten inom ArenaNorden. Där har utskottet en mycket positiv skriv-ning. Vi menar att den här verksamheten bör garante-ras. Vi förutsätter att man från Utrikesdepartementetser till att verksamheten kan fortsätta intill dess fattar en nytt beslut i . Viredogör också för de diskussioner som pågår omandra former för verksamheten. I stort sett bör motio-närernas önskemål vara tillgodosedda med detta.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i utrikesutskottets betänkande och avslag påreservationerna.Anf. 77 ():Fru talman! Det betänkande som vi har uppe tilldiskussion om utrikesförvaltning och internatio-nell samverkan råder det ganska stor enighet om, ivarje fall på de flesta av de olika områden det handlarom. Skillnaderna mellan våra partier kommer fram påett helt annat sätt när det gäller synen på det interna-tionella biståndet, som vi skall diskutera här i mor-gon.Jag vill i dagens inlägg nöja mig med att behandlafrågan om Arena och dess möjlighet till fort-satt verksamhet för information om och nor-diskt samarbete.Där har vi kristdemokrater bl.a. i en trepartimo-tion med och , men även andra,motionerat om ett anslag för att säkra verksamhetenäven för Arena . Underutskottsarbetets gång uppnåddes glädjande nog ettsamförstånd som visserligen inte innebär ett bokstav-ligt bifall till våra motioner men som lett till en ge-mensam skrivning som kan betecknas som starkareän förra årets skrivning som då ledde till att verksam-heten kunde fortsätta för Arena under inneva-rande år.I årets betänkande kan vi nu läsa: "Utskottet utgårifrån att regeringen möjliggör fortsatt verksamhet, iavvaktan på beslut i under1999". Det var precis det som utskottets ordförandenyss anförde. Utskottet har också i sin skrivning tidi-gare konstaterat att de behov som verksamheten avsestillgodose är angelägna.Vi som motionerat med målsättningen att säkraArena verksamhet även är nöjdamed den skrivningen eftersom vi kan konstatera att vinått vårt syfte. Arena verksamhet kan fort-sätta även nästa år.Men, fru talman, det känns angeläget att i dettasammanhang få understryka vikten av att det arbetesom nu pågår för att säkra fortsatt informa-tionsverksamhet i genom nordisk samfinansi-ering verkligen lyckas. Det hade ju varit en fördel omfrågan kunnat få den lösningen redan inför komman-de år.Fru talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 78 ():Fru talman! I betänkandet berörs bl.a. frågor kringdet arktiska samarbetet. har i en mo-tion pekat på vikten av att det arktiska samarbetet gesen högre politisk prioritet.Samarbetet om är viktigt inte bara för debefolkningsgrupper som bor där och de arktiska län-derna utan också för de internationella relationerna,för fred och säkerhet i hela världen och för möjlighe-terna att skapa en ekologiskt hållbar utveckling påhela jordklotet.De arktiska områdena rymmer stora oexploateradenaturresurser. Naturligtvis tilldrar sig dessa rikedomarett minst sagt stort intresse från marknadsaktörer ochpolitiker i den tätbefolkade och resurskrävande delenav världen.En storskalig och okontrollerad exploatering av naturtillgångarna på skog, , kol, olja ochgas kan mycket väl leda till gigantiska miljöproblemoch försvåra för regionens befolkning att värna sinkultur och att värna sina ekonomiska intressen. Detskulle långsiktigt försvåra befolkningens möjlighetertill överlevnad i området.Vinsterna från exploatering av området kanmycket väl helt och hållet hamna hos internationellaexploatörer i helt andra delar av världen samtidigtsom de ekonomiska villkoren för regionens befolk-ning förvärras. Skall en långsiktigt hållbar utvecklingav det arktiska området kunna ske måste befolkning-en i dessa resursrika områden få del vinsterna frånnaturresurserna. Det är naturligtvis också mycketviktigt att i all verksamhet i det arktiska området tahänsyn till den mycket speciella och känsliga arktiskamiljön.Inte minst mot den bakgrunden är det bra att ut-skottet pekar på möjligheten att lyfter fram dearktiska frågorna i exempelvis internationellt miljö-samarbete. Det är enligt min mening viktigt att Sveri-ge i så många internationella forum som möjligt lyfterfram just de arktiska frågorna.Man får konstatera att det konkreta samarbetetinom det arktiska området är i ett begynnande skededär frågorna kring finansiering och struktur för sam-arbetet återstår att lösa. Utskottet anser att det skullevara av värde att regeringen i någon form återkommertill och redovisar samarbete som pågår ochsom kommer att initieras. Det tycker jag är bra.Eftersom utskottet delar åsikt omvikten av det arktiska samarbetet ser jag personligenmed stor tillförsikt fram emot regeringens fortsattaarbete i den här frågan. Med dessa ord yrkar jag bifalltill utskottets hemställan i betänkandet.Anf. 79 ():Fru talman! Detta med internationellt samarbeteoch samverkan har sina praktiska sidor. presidium arbetar här i huset , och vi harryska gäster. Det gör att det kan vara svårt att kommai tid till kammaren när talarlistan galopperar.Det nordiska området tas upp i betänkandet, ochdet arktiska samarbetet har noterats. Jag kan instäm-ma i inlägg. Utskottet är mycketpositivt i den delen när det gäller rapporteringen hittill parlamentet.Den andra frågan är om möjligt något allvarligare.Utskottets fru ordförande var inne på att det var detsom intresserade mig och gav mig ett löfte innan jagens rest frågan att det skulle hanteras väl.Jag har redogjort för Arena arbetsupp-gifter och argumenterat för att det borde få ett egetanslag. Jag skrev för övrigt en fråga till samarbetsmi-nistern om hur man skall hantera det ochom utlovade statsbidrag.Statsrådet sade i sitt svar att regering-en på olika sätt försökte tillgodose Föreningen om stöd till informationsverksamhetvia Arena för att skapa tillräcklig plane-ringstrygghet så att verksamheten vid Arena fortsätta.Han sade också att det pågick förberedelser förolika former av samverkan mellan Regeringskanslietoch . Strävan var att verksamhetenskulle få det stöd som det förtjänade och att manutnyttjade den kompetens och det kontaktnät somfinns hos i allmänhet och hosArena i synnerhet. finns ingetsådant anslag beviljat.Jag kan läsa att utrikesutskottet har inhämtat att endialog pågår för att finna den långsiktiga lösningenför den nordiska informationsverksamheten.