prot · GL09108 · 1998-05-14 00:00:00 — ställer sig i principbakom de riktlinjer som regeringen skissat i proposi-tionen. Men med tanke på hur princippropositionenför det nya pensionssystemet har förändrats sedanriksdagens beslut känns det mycketvanskligt att ta ställning till regeringens riktlinjer. Ipropositionerna om det nya pensionssystemet behand-las t.ex. även förtidspensionen, eftersom de bådasystemen, trots att de skall skiljas åt, är beroende avvarandra.Regeringen föreslår att en försäkrad skall kunna fåhel förtidspension vid i det närmaste helt nedsattarbetsförmåga. Det tycker vi är bra och ställer ossbakom förslaget. Vi tror att lagändringarna kommeratt underlätta fastställandet av nivån på arbetsförmå-gan.Kravet på att arbetsförmågan skall vara nedsattmed har lett till ibland helt orimliga konsek-venser. Det har hänt att meddelatförtidspensionärer att om de ertappas med att bäramer än en kasse från kan förtidspensionendras in. Skall jag spetsa till det skulle jag kunna hävdaatt det vore bättre för axlarna på förtidspensionärenatt han eller hon fördelade innehållet i en kasse på tvåkassar. Men då kan pensionen enligt kassan ryka. Detär faktiskt helt absurt.Både lagstiftningen och myndigheterna bör inseatt även förtidspensionärerna måste äta för att leva.Dessutom var detta en regel som mest drabbade kvin-nor.Den senaste förtidspensionsutredningen föreslogdärför att särregeln om hushållsarbete skall tas bort.Det tycker jag är ett mycket bra förslag. I och för sigär väl Lagen om allmän försäkring den enda lag vi hari som lyfter fram kvinnors matlagning somhushållsarbete, men eftersom paragrafen inte inne-burit någon fördel för kvinnor, utan snarare varit ettmoment 22, är det bra att utredningen vill slopa den.Jag tar för givet att regeringen med sitt förslag om enmildring av lagtexten också menar att denna särregelskall tas bort.Herr talman! Förtidspensionen har lyfts ur pen-sionssystemet eftersom det nya pensionssystemet skallvara ett renodlat ålderspensionssystem. Det tyckerVänsterpartiet är bra. Det går dock inte att undvika attde båda systemen även kommer att ha enviss koppling till varandra. Kopplingen mellan för-tidspensionen och det reformerade pensionssystemetblir särskilt tydligt vad gäller förslaget att vi i framti-den skall kunna gå i pension . Beräk-ningar som utredningstjänsten tagit fram visar att det,precis som i delpensionen, är de med relativt höginkomst som kan utnyttja erbjudandet att gå i pensiontidigare. De med förslitande arbetsuppgifter, som oftaär kopplade till låg lön och därmed lågt pensionsun-derlag, kommer med stor sannolikhet inte att kunnaanta erbjudandet.Regeringen skriver i propositionen: Försäkringenär inte heller avsedd att täcka mindre variationer ifråga om fysisk eller psykisk prestationsförmåga somkan följa av exempelvis naturligt åldrande.Denna skrivning oroar mig. Det räcker inte medatt utskottsmajoriteten försäkrar att förtidspensionäven fortsättningsvis kommer att kunna beviljas efter61 år. Vem kan avgöra om en förslitningsskada tillviss del beror på åldrande eller enbart på arbete?Det finns en risk att en sådan skrivning leder tillliknande bedömningar som gjordes vad gäller kvin-nors förslitningsskador. Eftersom de burit barn ochmatkassar under hela sitt liv berodde förslitningsska-dan delvis på det och inte enbart på arbetsuppgifterna.Då fanns det inget klart samband och förtidspensionbeviljades inte.Tidigare fanns en äldreregel i förtidspensionensom innebar att man vid prövningen av om förtids-pension skulle beviljas tog hänsyn till den sökandesålder och arbetsmarknadsläget. Den regeln vill Väns-terpartiet ha kvar, eftersom vi menar att den ger för-säkringskassan möjlighet att ta hänsyn till sådanavariationer i fysisk och psykisk prestationsförmågasom naturligt åldrande kan leda till.Låginkomsttagare med förslitande arbetsuppgifterskulle på så sätt få en möjlighet att ekonomiskt klarasig fram till ålderspensionen utan att ålderspensionensnivå skulle bli lidande.Herr talman! Generellt sett drabbas kvinnor av ar-betssjukdomar och män av olycksfall i arbetet. An-ledningen till det är att kvinnor oftare arbetar inomvård- och serviceyrken där förslitningsskador ärmycket vanliga. De förändringar som gjorts av arbets-skadebegreppet i lagen har gjort att det är svårt förkvinnor att få sina förslitningsskador godkända somarbetsskada. Med skärpningen definierade man bortkvinnors arbetsskador, vilket också påpekades avJämO som var mycket kritisk mot skärpningen.Att definiera bort halva befolkningen löser inteproblemet med det stora antalet arbetsskador. Ar-betsmiljön inom vård och omsorg blir inte bättre föratt vi stoppar huvudet i sanden och säger att detta inteär en arbetsskada. Vi vill därför att arbetsskadebe-greppet och bevisregeln återställs till vad som tidigaregällde.Den expertgrupp som skall tillsättas måste en-ligt min mening se lösningen av detta problem som enav sina huvuduppgifter.Herr talman! Så vill jag säga några ord ombegreppet restarbetsförmåga. En försäkrad som ansesha en viss restarbetsförmåga skall stå till arbetsmark-nadens förfogande på den arbetsförmåga han eller honhar kvar. Det kanske är OK för den som i botten harett arbete, men för den som inte har ett arbete är detvärre. För vilken arbetsgivare anställer en människasom är förtidspensionär till och som har 25 %arbetsförmåga kvar och var finns det sådana arbetstill-fällen? Vi anser att den arbetsskadade måste ha fastanknytning till arbetsmarknaden för att det över hu-vud taget skall kunna göras en bedömning av restar-betsförmågan.Att bedöma en arbetshandikappad som av olikaskäl lämnat arbetsmarknaden utifrån deras restarbets-förmåga i förhållande till de fem olika stegen är inuvarande försäkring inte relevant och orsakar stortmänskligt lidande.Vi anser därför att reglerna för denna grupp, dvs.de som inte har fast anknytning till arbetsmarknadenmåste mildras. Arbetsmarknadsministern berättade på frågestunden om den deltidsdelegation som nuskall börja arbeta. Jag tycker att problemet med för-tidspension i förhållande till restarbetsförmågan ävenbör diskuteras i denna delegation.Herr talman! Jag står självklart bakom Vänster-partiets reservationer, men för tids vinnande yrkar jagendast bifall till reservation 16, mom. 10, reservation17, mom. 11 och reservation 21, mom. 15.Anf. 187 ():Herr talman! Vi debatterar nu reformerad förtids-pension. Vi i socialförsäkringsutskottet brottas un-derstundom med stora problem, och vi har i ständigt lappat och lagat bit efter bitav socialförsäkringssystemen utan att lyckas åstad-komma någon helhetssyn.I dag skall vi fortsätta med detta enögda tänkandegenom att prata om den reformerade förtidspensionenoch inget annat. Det borde förresten egentligen heta"den kringskurna förtidspensionen". Vi borde slutaupp med att hymla om att det egentligen är en för-sämring vi genomfört. Att renodla en förtidspensionpå det sätt som förmodligen kommer attbesluta innebär att möjligheterna till enrimlighetsbedömning minskar, ja, nästan helt upphör.En rimlighetsbedömning innebär att man är humanoch att den bedömande läkaren och handläggaren påförsäkringskassan har rätt att vara det. Det skall intebehöva vara upp till vars och ens personliga kurageatt bedöma om man vill ge en äldre, långtidsarbetslöshel eller halvsjuk människa litet andrum. Det ärandrum vi talar om när vi diskuterar i form av prin-ciper som kallas renodling eller helhetsbedömning.Vi måste börja ta hänsyn till människors hela si-tuation när vi utformar våra trygghetssystem. Det gårinte att dela upp människan i en del som är sjuk, enannan som är arbetslös och en tredje som kanske harsociala problem. Begrepp som helhetssyn och grund-trygghet är vad som genomgående präglar Miljöpar-tiets syn på socialförsäkringar. Därför accepterar viinte den nuvarande inriktningen mot renodling som enmetod att reformera socialförsäkringarna. Vi vill istället gå den andra vägen och samordna dagens allaolika system.För att uppnå en helhetssyn är det nödvändigt genomför en radikal reform av organisation ochekonomi kring våra socialförsäkringar. Vi i Miljöpar-tiet vill därför att lokala arbetsförmedlingar och för-säkringskassor skall kommunaliseras och slås sammanmed delar av kommunernas socialtjänst till en gemen-sam organisation. Vi är övertygade om att det ledertill såväl samhällsekonomiska som mellanmänskligavinster. "Mellanmänskliga vinster" är när människorslipper vandra runt i systemet utan att någonsin få enhelhetsbedömning av sin situation. Kanske är det såatt förmågan att göra en helhetsbedömning hör ihopmed tillgången till pengarna i dagens"resursenhetstänkande"? Har ni tänkt på det?Vår andra huvudinriktning är att införa en bragrundtrygghet i trygghetssystemen. Det innebär bl.a.att vi går emot trenden att alltfler -genom hårdare kvalifikationskrav - utestängts från degenerella försäkringarna. I vår tänkta, långvarigaförsäkring vid ohälsa och arbetslöshet och i pensions-systemet vill vi ha en ersättning lika för alla, oberoen-de av tidigare inkomst.Den nu gällande flerpartiuppgörelsen runt ett re-formerat pensionssystem medför en olöslig konfliktmellan målen om inkomstkoppling och grundtrygghet.Det här leder bara till dyrbara, krångliga och svårbe-gripliga lösningar. Man kan fråga sig vem eller vilkasom är betjänta av sådana.En ekonomisk grundtrygghet, lika för alla, behövsav ekologiska, fördelningspolitiska och ekonomiskaskäl. Det viktigaste målet skall vara att tillförsäkramänniskor ett grundläggande socialt skyddsnät i livetsalla olika skeden. Däremot är det ingen uppgift för detstatliga trygghetssystemet att tillförsäkra alla att kun-na behålla en uppnådd högre levnadsstandard.Jag får t.ex. en bra pension när jag lämnar riksda-gen efter mina här. i mitt liv harjag haft det mera knapert. Dock har jag arbetat . Vilken nivå är det som staten skall försäkra migför? Är det den inkomstnivå jag har på slutet av mittyrkesverksamma liv, eller är det den jag hade i bör-jan? Det här är inte hållbart över generationer, och detär faktiskt i ett flergenerationsperspektiv som vi måstese våra socialförsäkringar. Jag vet att den första kro-nan gäller, men jag tycker ändå att det känns så här.Det är därför jag tror så starkt på en grundtrygghet,lika för alla som kommer i behov av den. Vi somsitter här inne utgör ju inte ett genomsnitt av befolk-ningen, även om man ibland kan tro att det är utifrånvår situation välfärdspolitiken skapas i dag.Det här vara bara en liten parentes. Jag går till-baka till förtidspensionen.Enligt tidigare regler hade äldre förvärvsarbetandemöjlighet att få förtidspension på grund av tungt ellerpressat arbete, och det gällde särskilt dem som fri-ställts och hade svårt att få arbete. Möjligheten att fåförtidspension av rena arbetsmarknadsskäl togs bort1991. har de s.k. äldrereglerna tagitsbort - något som har motsatt sig. Dereglerna innebar, bl.a. med tanke på hur arbetsmark-naden ser ut, att det bara krävdes smärre medicinskaproblem för försäkrade . hänvisas istället de med blandade medicinska problem ocharbetsmarknadsproblem till att försöka få en hyfsadersättning från flera olika försäkringar . Vianser att inriktningen mot att renodla olika försäk-ringar är en teoretisk konstruktion, som har mycketlitet med verkligheten att göra. Den verkar mest hakommit till i en strävan att kostnaderna skall kunnabokföras på rätt konto.Alla som arbetar med människor med mångfaset-terade problem - dålig hälsa, svårt att finna lämpligtarbete och ibland också sociala problem - vet huroerhört svårt det är att i praktiken sortera ut vad somär vad. Resultatet blir ofta att individen bollas på ettolyckligt sätt mellan försäkringskassa, sjukvård, ar-betsförmedling och sociala myndigheter. Det är för-ödande för dem som kommer i kläm och ineffektivtoch resurskrävande för myndigheterna.Ett alternativ till renodling är att i stället slå ihopdagens försäkringar mot ohälsa och arbetslöshet "arbetslivsförsäkring". En liknande samordninghar förordats av bl.a. . Vi anser attdet finns starka skäl som talar för en sådan samman-slagning, framför allt när det gäller långvariga för-säkringar.Förslaget att det formella kravet på arbetsförmå-gans nedsättning för rätt till hel förtidspension ändrasfrån "helt nedsatt" till "helt eller i det närmaste heltnedsatt" är ett litet steg på vägen mot ett erkännandeatt strävan mot fullständig renodling inte är hållbar.Vi välkomnar detta steg, men det är tyvärr inte till-räckligt. Vi föreslår i stället att det fortsatta arbetetkoncentreras på att skapa en ny, sammanhållen"arbetslivsförsäkring" vid långvarig ohälsa. En sådanallmän försäkring skall baseras på en samlad bedöm-ning av den försäkrades hela situation.För den som har ohälsoproblem skall givetvis denmedicinska bedömningen väga tungt. Men den kaninte vara helt utslagsgivande. Man måste också se tillmänniskors ålder, psykiska hälsa och möjlighet att fåarbete med den restarbetsförmåga han eller hon har.Även eventuella sociala problem måste kunna vägasin.Prövningen skall vara aktiv och syfta till att iförsta hand finna lösningar som gör att den försäkradekan finna ett lämpligt arbete på hel- eller deltid. Dåkan man pröva alla de möjligheter som traditionelltanvänds: utbildning, kompetensutveckling, rehabili-tering, arbetsprövning - och kanske förtidspension.Social- och arbetsmarknadspolitiken på lokal nivåförsvåras av att dagens socialförsäkringar är så olikauppbyggda, på ett sätt som inte verkar konsekvent ochgenomtänkt. För individen leder det ofta till att fråganom vilken ersättning som skall utgå blir viktigare änatt rätt åtgärd sätts in. För myndigheterna blir det oftaen kamp om att slippa betala och att sända över detekonomiska ansvaret för en individ till en annan pen-ningkassa. Den organisatoriska splittringen på olikaansvariga myndigheter är ett stort problem.Miljöpartiet anser att en genomgripande organisa-torisk reform, ja, nästan en grön revolution skulle varanödvändig. Den bör bygga på, som jag sagt,att de lokala arbetsförmedlingarna och försäkrings-kassorna kommunaliseras och slås samman.Så var det detta med ersättningsnivåer och beräk-ningar av olika slag. Ingen kan med säkerhet vetavilken inkomst en människa skulle ha fått under årenfram till pensionen om han eller hon inte blivit sjukeller arbetslös. Att basera det antagandet på några fåinkomstår före insjuknande eller arbetslöshet blirytterst lotteribetonat, i synnerhet på en arbetsmarknadsom blir allt rörligare. Regeringens resonemang visarockså att man har stora våndor när man försökerkomma fram till ett rättvisande och användbart in-komstbegrepp. Om man tar hänsyn till skatteregleroch avtrappning av bostadstillägg kan en inkomstbe-roende ersättning aldrig få särskilt stor betydelse närden uppgår till så litet som högst av inkomsten.Vi är positiva till att regeringen föreslår att ideelltarbete, politiska uppdrag och studier som är av denomfattning som yrkesverksamma utför på sin fritidinte skall föranleda att rätten till förtidspension ifråga-sätts. Det har dock visat sig att tolkningen av dennarätt ibland blivit alltför snäv, bl.a. när det gäller poli-tiska uppdrag. Uppdrag som t.ex. vice ordförande i ennämnd eller ledamot av kommunstyrelsens arbetsut-skott kan genast ge en del pengar i arvode. Vi föreslåratt en gräns fastslås för tillåtet arvode innan förtids-pensionen ifrågasätts eller reduceras. Gränsen kanexempelvis sättas till ett basbelopp per år.Jag yrkar bifall till reservationerna nr 6, 14 och18.Vi har också gjort ett särskilt yttrande. Vi anser attbarnår bör inräknas i pensionsunderlaget och ge rätttill förtidspension. Vi motsätter oss förslag att pensionsgrundande beloppför barnår inte skall ingå i beräkningsunderlaget.Anf. 188 ():Fru talman! Som redan har påpekats i debatten häri kväll är det mest principer som regeringen har pre-senterat för oss genom sin proposition om reformeradförtidspension. Vi kristdemokrater delar i stora dragsynen på vilka principer som skall ligga till grund förreformeringen av förtidspensionssystemet.För övrigt vill jag redan på en gång, innan jag gårin på olika delar, säga att jag bara skall yrka bifall tillreservation 2. Jag vill alltså inte i onödan ta kamma-rens tid i anspråk med att yrka bifall till fler.Men vi står givetvis bakom alla de sju reservationersom vi är med på i detta betänkande.Förutom en mängd riktlinjer och principer finnsdet ett konkret förslag i regeringens proposition somutskottet ställer sig bakom. Jag vill säga någonting omdet. Det gäller rätten till hel förtidspension.Före gällde en femsjättedelsregel.Sedan har nedsättning gällt för rätt till helförtidspension. föreslås någonting som man mel-lan tummen och pekfingret skulle kunna kalla sjuåttondels nedsättning för att kunna få hel förtidspen-sion.Vi tycker att det är bra att man lättar litet på dettakrav, inte minst med tanke på att vi på olika sätt harförsökt lyfta fram förtidspensionärers möjlighet tillideella insatser, t.ex. politiska uppdrag, precis somRagnhild Pohanka påpekade förut. Vi har sett att dethar varit problem för dem som har velat göra en in-sats. Så snäva som reglerna har varit har detkunnat bli problem bara för att den förtidspensionera-de har råkat ha det politiska uppdraget i fel kommunså till vida att det har varit för höga arvoden i just denkommunen.Det kommer man i och för sig inte riktig till rättamed genom detta förslag. Det behövs någonting merän det. Vi har velat väcka en tanke om vad som be-hövs därutöver i vår motion om denna proposition.Det gäller att vi skulle ha mer flexibla ersättningsni-våer än vad vi har i dag.Jag tror nog att regeringen och majoriteten tyckeratt vi ändå har större flexibilitet än vad vi harhaft tidigare, när vi bara hade hel och halv ersättning.Nu finns det dessutom tre kvarts och en kvarts ersätt-ning. Det finns fyra olika, och det skall väl ändåräcka.Men det gör inte det. Med de gränser som finnsför det arvode som man kan motta kan man ganskaenkelt som förtidspensionär med ett politiskt uppdraghamna i den situationen att man från att ha haft helersättning inte får mer än tre kvarts, även om ersätt-ningen för uppdraget inte alls motsvarar en kvart avförtidspensionen. Man lider alltså ett ganska rejältekonomiskt avbräck.Det tycker inte vi är riktigt rimligt. Man bordekunna hitta ett system med mer flexibla ersättningsni-våer än . Även för dem som inte är heltidsför-tidspensionärer tror vi att de strikta nivåerna iblandmotverkar arbetslinjen. Vi har fått exempel från enman som tyckte att han orkade gå upp till att jobba60 % från . Han ville göra detta och gjorde detmed läkarens goda minne. Han fick naturligtvis enkvarts lägre ersättning i stället för . Det blevett uppvaknande för honom och en liten chock närhan upptäckte detta. Skall vi behöva ha det så? Kan viinte bli litet mer flexibla i våra regler?Så skulle jag vilja säga någonting om en av deprinciper som regeringen talar om, nämligen att sys-temet skall stimulera eget arbete och aktiv rehabilite-ring. Då måste vi bli bättre än vad vi är . Beträf-fande möjligheterna till aktiv rehabilitering måste manändå påpeka att regeringen direkt har motarbe-tat denna princip genom neddragningar när det gällerpengar till rehabilitering, genom besparingar på för-säkringskassornas administration och genom att säganej till en permanentning av FINSAM-systemet - en ihela landet lagstadgad skyldighet att samverka ochsamarbeta på olika sätt, även finansiellt, för att hjälpamänniskor. Därför tycker jag naturligtvis att vår re-servation när det gäller detta är mycket viktig.För övrigt är det ganska anmärkningsvärt att rege-ringen inte har kunnat prestera mer än man har gjort isin proposition. Människor kommer fortsättningsvisatt känna sig otrygga och ovissa om vad som kommeratt hända. Det gör att det är ganska bråttom med attkomma fram med ett genomarbetat förslag. Frånkristdemokratisk synpunkt skulle jag vilja säga att detär viktigt att man väldigt noga överväger att ta med ettfonderat system i förtidspensionen för den finansiellastabilitetens skull och för att minska avgifterna ochsäkra en bra avkastning.Jag vill också säga att vår reservation när det gäl-ler studerandes sociala trygghet är viktig. Vi hävdarmed bestämdhet att det också behövs en översyn avstuderandes sociala trygghet - mer än vad vi har setthittills - även när det t.ex. gäller föräldrapenning. Vihoppas att det skall komma stöd frånfler partier för det kravet.Anf. 189 ():Fru talman! Vi behandlar nu betänkandet SfU11,Reformerad förtidspension, m.m. Jag vill först pekapå hur angeläget det är att vi kan ge besked till dagensoch kommande förtidspensionärer om hur framtidensförtidspensioner skall se ut i princip.En viktig uppgift i samband med att den nya pen-sionsreformen har beretts har varit att förtidspensio-nen skall fasas in med det reformerade pensionssys-temet, som skall träda i kraft . Detkänns därför bra att vi nu kan slå fast vilka riktlinjersom skall gälla i den nya reformerade förtidspensio-nen.Den nya förtidspensionsreformen kommer inte attingå i ålderspensionssystemet utan göras till en del avsjukförsäkringen. Utskottet ställer sig bakom de prin-ciper som regeringen föreslagit, som innebär att för-tidspensionen skall gälla fram till att man fyller 65 år.Då har man rätt att, utöver inkomstgrundad ålder-spension, eventuellt också få garantipension från detnya pensionssystemet. Det är ett viktigt besked tillbl.a. LO:s medlemmar, som inte skall behöva ta utålderspension i förtid.I betänkandet behandlas framför allt riktlinjernaför en reformering av ersättningen vid varaktig medi-cinskt grundad arbetsoförmåga - det vi kallar förtids-pension. Propositionen har bl.a. föregåtts av Förtids-pensionsutredningen.Den övergripande principen för en sammanhållenohälsoförsäkring är att det också skallfinnas ett ekonomiskt skydd vid långvarigt nedsattarbetsförmåga på grund av sjukdom eller funktions-hinder. Det skall vara en sammanhållen, allmän ochobligatorisk försäkring med enhetliga villkor för allaförsäkrade, och den skall vara baserad på inkomst-bortfallsprincipen.Förtidspensionen skall alltså finnas kvar, och manskall kunna få den som en fjärdedels, halv, tre fjärde-dels eller hel ersättning. Som jag sade skall man kun-na få ersättningen tills man fyllt . Den skall utgesmed av den uppskattade inkomsten, upp tillett visst tak. Den inkomstrelaterade ersättningen skalldessutom kunna kompletteras med ett garantibelopp.De här principerna är tydliga och precisa och geren god uppfattning om det nya förtidspensionssyste-met. Det finns reservationer på området, som i korthetgår ut på att man borde invänta regeringens detaljför-slag inan man tar ställning. Utskottet menar att det ärviktigt att vi redan nu kan ge besked om inriktningenoch att princippropositionen är tillräckligt preciseradför att undanröja den osäkerhet som funnits vid över-gången till det nya pensionssystemet.I propositionen läggs det inte fram förslag till hurden inkomstrelaterade förtidspensionen närmare skallberäknas och heller inte vilket inkomstunderlag somskall användas. Regeringens bedömning är att ersätt-ningen vid hel förtidspension bör vara av denuppskattade inkomsten, upp till ett visst tak. Det ärockså viktigt att antalet inkomstår som skall ligga tillgrund för beräkningen är tillräckligt stort för att ge ettstabilt inkomstunderlag som speglar den försäkradesförvärvsförmåga och uppnådda inkomststandard. Medhänvisning till kommande beredning, som har attlägga fram förslag utifrån givna riktlinjer, avstyrksreservationerna från och Miljöpartietnär det gäller den inkomstrelaterade ersättningen.Fru talman! En allmän försäkring mot inkomst-bortfall på grund av sjukdom eller funktionshindermåste omfatta hela befolkningen. För att inte vissagrupper skall stå utanför måste det därför finnas engaranterad lägsta nivå. Om vi inte har en sådan lägstanivå kommer vissa att stå utan ekonomiskt skydd.