prot · GL0954 · 1998-01-22 00:00:00 — När jag säger att vi prioriteraräktenskapet är det för att de löften som ges vid äkten-skapet inte bara gäller mellan de två makarna utanockså handlar om samhället, och det gäller naturligt-vis att se till att vi kan skydda det uppväxande släktet.Det är en bakgrund till att jag vill hävda att det ärviktigt att vi prioriterar äktenskapet.Anf. 345 ():Herr talman! Jag lyssnade noga på svaret, men jagär inte riktigt säker på att jag förstår den exakta inne-börden. Jag har aldrig trott att eller nå-gon annan vill förbjuda andra samlevnadsformer änäktenskapet. Men utifrån mina utgångspunkter kvar-står det ändå ett frågetecken för varför man politisktskulle prioritera äktenskapet eller någon samlevnads-form över huvud taget. För mig känns det väldigtkonstigt. Men jag kanske kan få ett klargörande påden punkten.Anf. 346 ():Herr talman! Jag vet inte om jag kan utveckla detmer än jag gjorde förut. Genom det här avtalet kanbarnen i äktenskapet få känna den viktiga trygghetenatt leva i en stabil samlevnadsform. Det kan natur-ligtvis barnen göra i andra former också, men jagmenar att äktenskapet är ett avtal mellan två makaroch inför andra. Då är det viktigt att samhället kanprioritera äktenskapet.Anf. 347 ():Herr talman! Vi moderater betonar gång på gångatt rättsstatens viktigaste uppgift är att upprätthålla engod rättsordning och skydda medborgarna mot våld,intrång och andra övergrepp från såväl enskilda somdet allmänna. Vi anser också att det är en självklarhetatt polisen och det övriga rättsväsendet även i eko-nomiska kristider måste tilldelas tillräckliga resurserså att medborgarnas krav på rättstrygghet och rättssä-kerhet kan garanteras.Men verkligheten fungerar inte tillfredsställandelängre, och det beror på socialdemokraternas storabesparingar. Nedskärningar inom polisen med 780miljoner kronor har lett till attantalet poliser har minskat med ungefär tusen perso-ner. De äldre, mest erfarna brottsutredarna har fått gåi förtida pension, med allvarliga konsekvenser förpolisens brottsutredande verksamhet. Till detta skallvi lägga att antalet civilanställda inom polisen kom-mer att minska med 1 100 fram till år 1999.Detta innebär att ett stort antal poliser måsteavsätta tid till rena administrativa arbetsuppgifter avolika slag. Denna misshushållning med polisens kom-petens och bristande resurser innebär att polisentvingas avskriva ett stort antal brottsutredningar, ellersamla anmälningar och utredningar på hög, i ställetför att utreda brotten och skicka dem vidare till åkla-gare.Det kommer också att ta tid innan vi får ut till-räckligt med nya poliser på fältet, eftersom ingenantagning till har skett sedan hösten1995.Herr talman! Räknar man om socialdemokraternasbeslutade polisbesparingar i antal vanliga polisermotsvarar de ungefär 2 200 poliser. Fördelas dessasedan rakt av per län skulle det innebära att varje länfick 90 fler poliser.När det gäller utbyggnaden av närpolisverksamhe-ten finner man ute i landet att den antingen har försvå-rats eller stannat upp, eller också kallas den närpoli-sverksamhet fast poliserna nästan helt och hållet ägnarsig åt utredningsarbete. På vissa håll i landet försökerman bygga upp NÄPO-verksamheten men tar dåresurser från utrycknings- och utredningsenheterna.Det varken får eller kan vara rätt att NÄPO-verksamheten byggs ut på bekostnad av annan viktigverksamhet. Detta är dock vad som håller på att händat.ex. i län, bl.a. i min hemort . I dagtjänstgör och nätter fyra poliser i ut-ryckningsstyrkan - vilken eventuellt skall bantas tillendast tre poliser - som skall bevaka fem kommunermed 90 000 invånare.Herr talman! Följande rubriker i Nordvästra har man kunnat ta del av de senasteveckorna:- Poliser rasar mot sparplan- Polisprotest mot neddragningar- Vi klarar inte jobben- Polislöst hos ÄngelholmspolisenBesparingarna har också medfört att alltfler ar-betsuppgifter inom polisorganisationen måste centra-liseras, bl.a. vakthavande befäls funktioner samtkommunikationscentralerna. Detta har lett till attmänniskor anser att det är betydligt svårare att nåpolisen via telefon. Det kommer att innebära attmänniskor helt enkelt mer och mer kommer att struntai att försöka ge polisen tips av olika slag eller göraanmälningar.Jag vill påstå att många medborgare inte längrekänner sig trygga i samhället eller inte vågar lita på attfå hjälp av polisen vid behov. Det visar sig att männi-skor mer och mer börjar anlita vaktbolag för att kännatrygghet. I Klippan funderar t.ex. handlarna på attköpa bevakningstjänst för att skydda sig mot butik-sinbrott efter det att en klädesbutik haft tre inbrott . I erbjuds villaägare atterhålla bostadsområdesbevakning. I varit initiativtagare till ett pro-jekt kallat Grannsamverkan, där närpolisen samarbe-tar med boende i olika bostadsområden. I ,som jag besökte för sedan, finns en s.k.störningsjour dit människor kan vända sig vid t.ex.lägenhetsbråk. Denna störningsjour drivs av vaktbo-laget Securitas.Herr talman! Jag undrar hur socialdemokraternabara kan blunda för vad som händer ute i verklighe-ten. Jag är också förvånad över att det är så ont ominsändare och debattartiklar från socialdemokratiskapolitiker vad gäller polisväsendets bekymmer ochproblem. Och varför gör socialdemokraterna inte flerbesök hos polisen?Anf. 348 ():Herr talman! Porrklubbarna och Tu-sen och är i själva verket bordeller. Dagligenfår vi här i , kulturhuvudstad iEuropa, beskåda två bilar med uppmonterade reklam-skyltar med pornografiskt innehåll. Verksamhetenmed bilarna har pågått i månader. sked-de reklamen med kort som kastades ut på trottoarernai centrala delar.På bordellverksamhet kan man ha många synpunk-ter. Den allvarligaste invändningen tycker jag är attklubbarna lyckas rekrytera unga flickor från landetsom dras in i verksamheten för att senare gå ned sigordentligt i prostitutionsträsket i Stockholm.Herr talman! Varför görs ingenting? Förutommänsklig förnedring sker i klubbarna narkotikaaffärer,ibland med mc-klubben inblandad. Omså grav brottslighet som beskrivits sker helt öppet iStockholm, vad gäller då om mer avancerad organise-rad brottslighet?Polisen är i kris. Det har vi rikspolischefens egnaord på. Krisen är också dokumenterad av i enundersökning , vilken åberopatsav tidigare rikspolischefen i DagensNyheter . En uppryckning måste ske, dettamed avseende på såväl ekonomiska resurser somorganisatoriska frågor och metodfrågor.Herr talman! Så här vill vi kristdemokrater stoppabordellerna:1. Bilarna med porreklam stoppas genom attbrottsbalkens bestämmelse angående koppleri tilläm-pas. Genom att reklamen drar kunder till Studio Annaoch , som i sina verksamheter bedri-ver prostitution, innebär reklamen ett straffbart främ-jande av rörelserna.2. Återinrätta sedlighetsroteln vid Stockholmspoli-sen, tillför resurser, tillåt buggning samt brottsprovo-kation! Genom att den moderna ekobrottslighetenblivit så avancerad måste polisens metoder bli mertekniska och sofistikerade. Vissa integrationshänsynmåste frånfallas till förmån för en framgångsrikbrottsbekämpning. Rättssamhället kan inte längreenbart förlita sig på vittnesbevisning. Genom polisensprioriteringar beivras inte längre kopplerioch annan sedlighetsbrottslighet. Rättsväsendet måstetillföras ekonomiska resurser.3. Starta en kampanj bland fastighetsägarna iStockholm! Skärp hyreslagen så att hyresvärden lätta-re kan säga upp hyresgäster som bryter mot hyresavta-lets bestämmelser om hur lokaler får användas! Medall sannolikhet finns ett stort intresse bland näringsli-vets branschorganisationer att medverka i en saneringav fastighetsbranschen. Den civila lagstiftningen harsom regel tillkommit utan beaktande av vad kampenmot den avancerade ekonomiska brottsligheten krä-ver, därför bör hyreslagens bestämmelser ses övermed detta perspektiv.4. Genomför en upplysningskampanj i massmedi-erna! Unga flickor lockas till för att för-brukas som vilken konsumtionsartikel som helst.Rekryteringen av unga flickor till prostitution kan sessom ett folkhälsoproblem. Sålunda bör Folkhälsoinsti-tutet kunna ta på sig ett huvudmannaskap för en kam-panj mot verksamheten ur den aspekten.5. Kriminalisera både köpare och säljare av sex.Enligt poliser och socialarbetare som är verksammaute på fältet är det av stort värde med en kriminalise-ring av bägge parter för att förhindra nyrekrytering.Detta framgår också som en viktig grund till att denstatliga prostitutionsutredningen förordar en sådanlagstiftning.Tack, herr talman!Anf. 349 ():Herr talman! Inför denna "välfyllda" kammaretänker jag ta upp ett mycket viktigt ämne som jag trorkommer att diskuteras oerhört mycket under de kom-mande åren. Det diskuteras , men jag tror att detblir en av huvudfrågorna. Det rör nämligen lärarna,deras yrkesroll och den akuta brist på lärare vi kom-mer att få om vi inte gör dramatiska insat-ser nu.Som ledamot i utbildningsutskottet träffar mannaturligtvis många lärare och elever ute på skolorna.Här i kammaren brukar vi ofta tala om olika missför-hållanden och andra förhållanden på skolorna när detgäller eleverna, arbetsmiljön eller något annat. Tyvärrtror jag att vi alldeles för litet diskuterar det många avoss möter, nämligen alla dessa lärare som mer ellermindre går på knäna. Desillusionerade lärare, läraresom säger: Om jag fick ett erbjudande om ett annatjobb skulle jag ta det.Jag tycker att det är oerhört nedslående att mötadessa lärare. Och de är dessvärre inte få. Jag har nå-gon slags vision om att utbildning och skola, kunskapöver huvud taget, är bland de viktigaste uppgifter vihar att förse vår uppväxande generation med. Det ärnågot fint att förmedla kunskap. Det har varit så ocksåförr i tiden. Den finaste byggnaden i byn var oftaskolan. är det inte det.Läraryrket är tyvärr ett lågstatusyrke. Många kän-ner att de har en arbetsmiljö de inte klarar av. Ändåtalar vi om och vet alla att vi går in i kunskapssamhäl-let. Kunskap blir än mer viktig för arbetstillfällen ochför att ha bra jobb. Men de som skall lära ut kunska-pen, leda ungdomarna att skaffa sig kunskap, villhellre söka sig till annan verksamhet. Inte alla natur-ligtvis, men alltför många.Det är en tuff verklighet man har ute på skolorna . Det beror delvis på den reformtakt vi har haft.Många politiska beslut har varit viktiga att fatta, ingetsnack om det, men de har inneburit stora krav påförändring hos lärarna. Man har fått förändrade ar-betsformer genom avtal och annat. Inte minst resurs-bristen, som är påtaglig i skolan , gör naturligtvisatt lärarna blir frustrerade över sin arbetsmiljö.Samhällsklimatet spelar naturligtvis en oerhörtstor roll. Alla barn känner mycket väl av den arbets-löshet och de neddragningar i övrigt som också hardrabbat dem och deras familjer. De tar med sig en orotill skolan. Man kan räkna upp flera faktorer. Andeleninvandrarbarn som har ökat gör att skolanfår nya utmaningar.Om vi gör en vanlig trendframskrivning ser vi hurmånga barn som kommer att gå i skolan. Vi vet detganska exakt. Vi ser hur många lärare som kommeratt pensioneras och kanske några kommer att bytayrke. Då uppstår det gigantiska gap. Riktigt hurmycket det handlar om är svårt att säga , därföratt det finns olika uppgifter. Men brutto kanske detrör sig om uppemot 100 000 lärare som under entioårsperiod måste tillföras. Vi måste totalt sett få flerlärare och vi måste ersätta dem som pensioneras.Med den takt vi har på lärarutbildningenkommer vi inte att nå detta mål. Det är en av anled-ningarna till att jag tycker att vi måste starta den härdebatten nu om vi inte skall se gigantiska problemframför oss.Dessutom är det så, tyvärr, att många av dem somi dag går i lärarutbildningen helst skulle vilja ha någotannat yrke. En undersökning av lärarutbildningen vidGöteborgs universitet visar att av studenternahade ett annat förstahandsval för sin utbildning. Detär i sig litet tragiskt, tycker jag. Det är så klart att manvill ha en lärarkår som verkligen är motiverad, enga-gerad och som i första hand vill bli lärare. Det måsteman naturligtvis åtgärda.Det andra som har uppkommit ärnaturligtvis den lärarflykt som har skett, inte minst tillkomvux. Många av de lärare som kanske vill ha enlugnare arbetsmiljö och jobba inom mer ordnadeförhållanden söker sig till komvux. Det börjar märkasav på gymnasier och kanske t.o.m. i grundskolan.Det här är naturligtvis inte lätt att lösa i en hand-vändning. Jag tror att man skulle kunna ta ut fyra fempunkter i alla fall.Det första är det som vi kallar ordning i skolan.Många lägger olika begrepp i det. Det är ett litet be-lastat ord. Men man måste i alla fall kunna ha enordnad arbetsmiljö. Det handlar inte bara om att hadet för lärarna. Jag tror att det är de svaga elevernasom förlorar mest på att det är alltför stökigt i skolan.Det andra, som är väldigt svårt att påverka rentpolitiskt, är lönefrågan. Men det är väl alldeles up-penbart att lärarna, i varje fall jämfört med andraländer, har ganska dåligt betalt i Sverige.Det tredje är karriärmöjligheter. Skall vi få ungamänniskor att våga satsa på läraryrket måste mankänna att man kan utvecklas i jobbet, att man kan nåett karriärsteg eller vidareutbilda sig.Det fjärde, som är viktigt både för lärarna och föreleverna, är att få forskarutbildade lärare i gymnasietoch komvux. Det finns knappt , men det måste bli fler lektorstjänster i gymnasiet,för lärarnas skull men också för elevernas skull.Det femte, som jag tror att vi kan påverka politisktoch över huvud taget i samhället, är attityderna tilllärare. Jag tycker att vi skall ge lärarna så mycket stödvi bara kan i deras yrke. Många känner att deinte har det stödet. Föräldrarna hackar på dem, tid-ningarna hackar på dem och vi politiker kanske intealltid ställer upp för lärarna som vi borde göra.Att vara lärare borde vara det finaste och kanskeviktigaste yrke man kan ha i vårt samhälle, näst efteratt vara riksdagsledamot naturligtvis. Det tycker jag ären viktig uppgift för oss att ändra på.Anf. 350 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att instämma i detsista sade om att läraryrket är oerhört bety-delsefullt. Jag vill gärna fylla på med att säga att lä-rarna har gjort ett bra jobb på ett lojalt sätt under den svåra ekonomiska situationen.Det är bra att i sitt anförande tog uppden situation som vi kommer att få i fråga om antaletlärare framöver och gjorde en seriös analys av läget.Jag vill peka på att det är viktigt att kommunerna påkort sikt gör vad de kan för att behålla lärarna somfinns i verksamheten, men också funderar över hur delärare som har valt att jobba inomandra yrkesområden kan lockas tillbaka.På måste den utredning som riksdagennyligen beställde angående en översyn av lärarut-bildningen, där också dimensionerings- och rekryte-ringsfrågorna ingår, få chansen att diskutera frågornapå ett seriöst och bra sätt. Alla partier i ärrepresenterade och har möjligheter att bidra medförslag till mer långsiktiga lösningar.Den allmänpolitiska debatten var härmed avslutad.8 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 22 januari1997/98:140 av () till utrikesminis-ternPåvens besök på KubaInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 27 januari.9 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 22 januari1997/98:336 av () till arbetsmark-nadsministernAnvändandet av kvalitetshöjare1997/98:337 av () till näringsministernOmbyggnad av Långfors kraftstation1997/98:338 av () till statsrådet av återtagandeavtalet1997/98:339 av () till statsrådet mot mobbning1997/98:340 av () till statsrådetPierre SchoriEU och kurdernas asylrättFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 27 januari.10 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 22 januari1997/98:298 av () till statsministernBarsebäckSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 27 januari.11 § Kammaren åtskildes kl. 18.21.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 93 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 178(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 180,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 301(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 343(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.