prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — är det ingenenkel uppgift att bryta massarbetslösheten. Det krävsen mängd åtgärder.Det handlar om förnyelse av näringsliv, om att ökade svaga hushållens köpkraft, om att stärka kommu-nernas ekonomi med inriktning på jobb. Det handlarom satsning på infrastruktur, gröna jobb. Det handlarom att näringslivet måste ta ett utökat ansvar för attrekrytera och utbilda sin egen arbetskraft, t.ex. medhjälp av obligatoriska praktikplatser och återkom-mande kompetensutveckling.Det handlar om att öka antalet arbetade och avlö-nade timmar. Men det räcker inte enbart med detta.Vi i är starkt kritiska mot och för-vånade över att den , till skillnadfrån andra regeringar, nu senast och ,frånhänder sig arbetstidsförkortningen som ett medelnär det gäller att öka sysselsättningen och minskaarbetslösheten. Vi tycker att det är allvarligt att manså kategoriskt väljer bort den diskussionen, inte minstmot bakgrund av att arbetslösheten i delvis ärstrukturell. Det krävs strukturella åtgärder för att mötaarbetslösheten om den skall sänkas till en rimlig nivåinom en rimlig tid.Mot den bakgrunden är det allvarligt att arbetsti-den är ojämnt fördelad mellan könen. Dagens arbets-tidsmönster med 8-timmarsdagen och 40-timmarsveckan fastställdes i ett samhälle där en ihushållet arbetade och där en var hemma och skötteservicen. Det var någon sorts manlig arbetstidsnormsom inte längre stämmer i ett samhälle där två i hus-hållet arbetar.När kvinnor gick ut på arbetsmarknaden, betaladede sin egen arbetstidsförkortning genom att i storutsträckning arbeta deltid. Dessutom är nästan heladen arbetsmarknad som domineras av kvinnor organi-serad med deltid. Det innebär en deltidslön på enredan alltför låg lön. Många kvinnor har inget val närdet gäller de villkoren.Varken i offentlig sektor eller i övrig servicesektorverkar den gamla industrinormen med 8-timmarsdagfungera - varken utifrån verksamhetens eller indivi-dens behov.Att förkorta arbetstiden innebär att fördela arbets-tiden och därmed också löneinkomsterna rättvisaremellan könen. kommer det att påverka denojämna fördelningen av pensioner - som är en för-längning av vårt arbetsliv och våra inkomster.Det är bekymmersamt att regeringen så totalt av-hänt sig arbetstidsförkortningen som redskap både närdet gäller att fördela lönearbete på ett rättvist sättmellan könen och mellan de som finns i arbets-livet och de som ställs utanför arbetsmarknaden. Re-geringen har inte ens lagt fram något förslag när detgäller det alltjämt gigantiska övertidsuttaget. Detregistrerade och det dolda övertidsuttaget motsvararlångt mer än 100 000 årsarbetstillfällen. En del under-sökningar talar om 130 000 årsarbetstillfällen.Övertiden, nu liksom tidigare, är fördelad så attfrämst män med små barn arbetar övertid. Ett anta-gande - mitt antagande - är att de här männen harhustrur eller sambor som arbetardeltid med deltidslön. Fördelning, ja.Räknar man in övertidsberget blir lönearbetstidenän mer snett fördelad mellan könen, liksom inkoms-terna. Att begränsa övertidsuttaget skulle snabbt för-dela arbetet på ett rättvisare sätt mellan könen ochmellan dem som arbetar för mycket och dem som intehar arbete. Tyvärr underlåter regeringen att ta även iden här frågan. har upprepade gångerlagt fram förslag i den riktningen, liksom LO ochandra fackliga organisationer.Efter valet tillsatte regeringen en arbetstids-kommitté som har lämnat en slutrapport. Där bl.a. fram förslag om en begränsning av över-tidsuttag. Regeringen har sagt att manskall komma med en proposition om arbetstider. Manhar skjutit på det, och har man skjutit på det så attden tydligen inte kommer under den här mandatperio-den.Det här tycker vi är beklagligt. Även icke-besluthar ett pris som skall betalas, och priset för just dethär icke-beslutet i arbetstidsfrågan är en försatt ojäm-lik fördelning av det betalda arbetet och löneinkoms-terna mellan könen. Arbetslösheten riskerar att varakvar och permanentas på en orimligt hög nivå.Jag konstaterade när jag följde partiledardebattenatt hade en vision om ett samhälle iframtiden. Det skulle innehålla regional balans ochekologisk omställning. Men vad jag saknade i hansvision var det jämställda samhället. Det fanns intemed. Det är klart att då kanske behovet av en arbets-tidsförkortning inte heller är så akut om man inte villta alla delar av problemen i samhället och förändra.Anf. 204 ():Fru talman! Jag vill tala om arbetsmarknaden iframtiden. Flera av talarna här har ju vittnat omatt vi behöver prata om det och om visionerna. Jagtycker att det vi har gjort är jätteviktigt. Vi harfått ordning på statens finanser, och görs det an-strängningar att få ned arbetslösheten. Men vi måsteockså prata om visionerna, om framtiden, om opti-mismen, om regional balans, om ett jämställt samhälleoch om ett ekologiskt samhälle.Vi skall självklart ha full sysselsättning. Något an-nat är otänkbart för svensk arbetarrörelse. Vårt delmålär att halvera arbetslösheten . Under tidensom vi har haft underskott har de humana, de mjukavärdena pressats tillbaka, och hårda materiella värdenhar lyfts fram . när ekonomin harsanerats kan de mjuka, humanare värdena få ett störreutrymme igen.Men vi måste fortsätta att vara noggranna medprioriteringarna. Man måste ställa sig frågor som omvi skall ha mer omsorg eller mer avancerade vapen tillförsvaret, om vi skall ha mer vård eller sänkta skatterför att anknyta till förmiddagens debatt. T.o.m. ochmed inom försvaret ser man nu att man inte automa-tiskt blir tryggare eller starkare av mer vapen. Mankan t.ex. inte oreserverat bara kräva nya miljarder tillförsvarets svarta hål.Jag tyckte att det var litet trist tidigare här i dagnär folkpartirepresentanter använde sig av gammalstatistik. Det blev lättare så att hävda att arbetslöshe-ten inte har sjunkit, när den senaste statistiken faktisktvisar att arbetsmarknadsläget stadigt blir bättre. Det ärsärskilt glädjande att den öppna arbetslösheten harminskat med 82 000 personer och att lång-tidsarbetslösheten minskar. Sysselsättningen visarockså en fortsatt ökning. Än så länge är den svag,men vi skall bli bättre. Vi skall även bli bättre när detgäller den sysselsättning som vi hade tappat tidigare.Det är också litet trist när folkpartisterna här i dagkallar våra ansträngningar för statistikpolitik. Det ärganska oseriös debatt, tycker jag.Arbetslösheten har alltså sjunkit såväl bland mänsom bland kvinnor. Men vi är självfallet inte nöjdamed det. Antalet personer i konjunkturberoende ar-betsmarknadspolitiska åtgärder var enligt AMS sta-tistik 7 000 färre nu än . Det känns somvi äntligen kommer ut ur den mörka tunneln och kanse framåt igen.Även antalet heltidsstuderande har ökat med36 000. Just studier är ju ett sätt att förebygga arbets-löshet och ger möjlighet för att även fortsätt-ningsvis ligga i framkant när det gäller kvalitet ochkompetens i arbetslivet. Grunden för det nya samhäl-let är just kunskap och kompetens och det livslångalärandet, och här kommer IT väl till pass. Det blirbåde roligare, enklare och lättillgängligare med IT,och jag återkommer till det.Vi befinner oss i en brytningstid. Vi går in i ettnytt samhälle. Vi kommer att lämna industrisamhället,trots att vi kommer att tillverka lika mycket i framti-den. Vi går in i det som ibland kallas informations-samhälle. Det kan kännas lite knepigt att inte riktigtveta hur samhället kommer att utformas. Många tyck-er t.o.m. att det är jobbigt och vill gå tillbaka till detgamla.Förändring är dock inget nytt. I själva verket ärsamhället i förändring. Det blir man juvarse när man tänker tillbaka 10, 20, i tiden. Dåblir man varse hur mycket som har hänt. Då inser manatt förändring är det normala och att stillastående ärdet onormala. Men utvecklingen och förändringen gåratt påverka i den riktning vi vill. Det är inget förutbe-stämt öde som pekar ut framtidsvägen. Det är vi somskall visa på visioner och möjligheter och som skallsätta upp mål, och då skall vi också se till att gå denväg som vi vill gå.Men låt oss i denna förändringens tid tala om liv-skvalitet, om arbete, om fritid, om mer tid, om möj-lighet att påverka sitt arbete, om makt över sin var-dag, om tillit. Jag menar att vi har goda förutsättning-ar att klara det goda arbetet , att klara bådestörre inflytande, kompetensutveckling och flexibilitetpå de anställdas villkor.Jag vill med tanke på den debatt om arbetstidsför-kortning som pågick och som ävenIngrid tidigare talade om säga att vi s-kvinnorhar drivit frågan om arbetstidsförkortning . Men det är inte som detbörjar slå igenom inom vissa branscher. Även arbets-tidsförkortning handlar om livskvalitet. Vi vill att deofrivilligt deltidsarbetande, bl.a. kvinnorna, och deheltids- och övertidsarbetande möts på vägen för attnå full sysselsättning.Men var finns då de nya jobben som vi vill lyftafram som viktiga?Jag är helt övertygad om att omställningen till ettekologiskt hållbart samhälle, dels via ombyggnaden ihela till ett hållbart energisystem, dels genomhushållning och andra miljösatsningar, kan ge mångagröna jobb både i privat och i offentlig regi. Jag kankonstatera att i debatten tidigare i dagsade att man helt plötsligt fattade beslutet om kärn-kraftsavveckling. Det plötsliga beslutet tog bara 17 årfrån det att vi hade en folkomröstning att fatta. Såplötsligt var det.Miljö och IT hänger ihop. Vi kan effektivisera ochoptimera transporter med IT. Vi kan ha interaktivkommunikation för en ekologisk utveckling och vikan gå över till en uthållig infrastruktur.IT är den snabbast växande branschen och därsaknas yrkesfolk. Jag måste passa på att berömmaregeringen för att man tillsammans med IT-branschenskapar 10 000 nya utbildningsplatser. Men det finnsbetydligt fler områden än IT - medier, ekoturism,upplevelser, logistik, tjänster och livsmedel. Vi behö-ver ett kunskapslyft när det gäller både ekologi, språkoch IT.Anf. 205 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga till jag också tycker att det är härligt med visioner häri plenisalen. Men jag har ändå ett par frågor till hen-ne, eftersom hon representerar om jaghar förstått det rätt.Den kritik som gav till folkpartistertar jag inte åt mig av, för jag har inte kommit mednågon statistik tidigare. Men jag har däremot alldelesfärsk statistik från , som talar om sysselsättnings-förändringen från tredje kvartalet 1994 till fjärdekvartalet 1997. Just för har antaletsysselsatta minskat med totalt 1 000. Då skall detobserveras att 3 000 färre kvinnor är sysselsatta, me-dan antalet sysselsatta män har ökat med 2 000. Dåundrar jag vad säger till dessa kvinnori . vill ha regional ba-lans och ett jämställt samhälle. Hur skall dessa 3 000kvinnor - för att man åtminstone skall komma i nå-gorlunda balans med hur det var tredje kvartalet 1994- få jobb?Anf. 206 () replik:Fru talman! Jag kan passa på att göra reklam förett nytt län som just har fötts och som heter . Det är ingen kritik mot att Ann-KristinFösker inte tänkte på det. Jag är skaraborgare i allafall, även om nu finns och vi nutillhör det länet. Men försvinner ju intefrån kartan bara för att det är ett län.Jag vill fortsätta på den inslagna vägen som vi nuäntligen ser börjar ge resultat. Det tog mycket långtid, och jag är inte glad över att det tog så attsanera ekonomin och att det tog så innan detbörjade ge resultat på arbetslöshetssiffrorna. äntli-gen ser vi detta ljus i tunneln. Och jag är ganskaövertygad om att även vi skaraborgare kommer att fåta del av den nya infrastrukturen och de nya jobben iframtiden.Anf. 207 () re-plik:Fru talman! Jag tackar för uppgiften om att detheter . Men det finns inte med istatistiken.Kan tala om för mig, om dessa siff-ror inte stämmer, hur det ser ut i län ? Anser att arbetslösheten harminskat där och att fler kvinnor är sysselsatta där än tredje kvartalet 1994? Har aning om det?Anf. 208 () replik:Fru talman! I kommer vi attfölja denna utveckling mycket noga. Det blir ju litetspeciellt eftersom vi går över från ett system till ettannat i och med att det blir en ny region. Det är väl-digt spännande att följa den utvecklingen.Jag är ganska övertygad om att det kommer att blibättre och att det kommer att bli fler jobb.Jag är självklart inte nöjd med att människor är arbets-lösa . Det är ingen socialdemokrat som är nöjdmed att vi har en hög arbetslöshet, utan vi fortsättervåra ansträngningar för att få ned arbetslösheten i helalandet.Anf. 209 () replik:Fru talman! säger att de socialde-mokratiska kvinnorna vill ha en arbetstidsförkortning,och det är bra. Bl.a. de socialdemokratiska kvinnornahar drivit den här frågan på ett förtjänstfullt sätt. Menmin upplevelse av socialdemokratiska kvinnors age-rande just nu är att de mer är observatörer än aktörer ifrågan.Min fråga till är: Tror att man kommer att få med sig de lågavlönadekvinnorna på ett framgångsrikt sätt när det gäller att fåigenom en arbetstidsförkortning enbart avtalsvägen,om man inte går in politiskt och underlättardet genom att t.ex. skapa ett utökat löneutrymme inomvissa sektorer, vilket anser att manskall göra? Kommer de lågavlönade kvinnorna attavtalsvägen kunna driva denna fråga?Anf. 210 () replik:Fru talman! Kvinnorna måste ha en lön att leva på.Det är därför som de än så länge är tveksamma till attsänka arbetstiden. Vi följer alltså utvecklingen mycketnoga genom att titta på om parterna klarar av dettaeller om det måste ske genom lagstiftning.Vi vill att de deltidsarbetande kvinnorna skallkunna mötas någonstans. De måste ju inte gå upp till40 timmars arbetsvecka, om man nu skall arbeta fören arbetstidsförkortning. De som jobbar heltid skallkunna möta dem som jobbar deltid. På det sättetskulle man kunna lösa detta problem.Anf. 211 () replik:Fru talman! Jag tror att och jag ärhelt eniga om vart vi skall. Frågan är hur vi kommerdit. har väckt ett förslag som innebäratt man kombinerar detta, så att detta sker dels genomlagstiftning, dels genom avtal med de avtalsslutandeparterna.Men för att detta skall bli möjligt och för att kvin-nor i de lågavlönade yrkena skall kunna få del avdenna process och inte behöva avstå alltför mycket avett kommande löneutrymme, vill vi att samhället gårin och sänker arbetsgivaravgifterna inom vissa sekto-rer, vilket vi har redovisat i vår motion, för att detskall finnas ett utrymme som gör att vi får med oss dekvinnor som finns i låglönebranscherna.Har några synpunkter på detta, ellerhar några andra lösningar för att enarbetstidsförkortning skall vara möjlig även för kvin-nor i låglöneyrken?Anf. 212 () replik:Fru talman! Jag vill avvakta med lagstiftning tillsjag ser hur det går. Jag tror att det handlar om attkvinnors arbete måste uppvärderas och att de måsteha en god löneutveckling. När de har en lön att levapå och när de har ett bra jobb osv., då är de ocksåberedda att vara med och diskutera arbetstidsförkort-ningen.Anf. 213 () re-plik:Fru talman! talade om visioner. Dettycker jag är bra. Det är det som vi skall göra underden allmänpolitiska debatten. Hon talade om att vi ärinne i en brytningstid. Jag ser väl på situationen på istort sett samma sätt. Ja, vi står inför ett vägval.Jag skulle vilja tala litet grand om miljöfrågornasom kom in på, men inte så konkret.Regeringen har ju gjort en hel del när det gäller miljö-frågorna. Vi har skapat ekologiska fonder, som bl.a.har sin grund i ett samarbete med hös-ten 1994. Det är jättebra. Vi har börjat avveckla kärn-kraften, och kommer. Men varför stårman och stampar när det gäller trafikfrågorna, MonicaGreen, när trafiken är huvudansvarig för de allraflesta miljöproblem som vi har i ?Anf. 214 () replik:Fru talman! Jag tror faktiskt att trafikfrågorna ock-så kommer att kunna lösas , bl.a. genomdet som jag nämnde i mitt anförande, nämligen skall ha en optimal IT-satsning på logistik och då kan optimera transporterna på ett annat sätt.Man kan då använda sig av en kombinerad trafikgenom att lätt kunna lasta över från tåg till lastbil osv.Jag tror därför att vi även kom-mer att kunna lösa detta.Anf. 215 () re-plik:Fru talman! Naturligtvis finns det vissa frågor in-om trafikområdet som även jag ser är positiva. Noll-visionen är en annan sådan som jag tror att vi kanbygga väldigt mycket på. Men när jag talar om väg-val, och när jag talar om brytningstid, så vill jag i allafall poängtera att det är viktigt att man vågar ta stridför saker. Det är viktigt att vi som politiker vågar varadem som har visionerna och som också driver igenomdessa visioner. Där ser jag att man i fråga om trafik-politiken - framför allt med Socialdemokraterna ochModeraterna i spetsen - faktiskt står och stampar ochtyvärr sätter krokben för i princip alla andra initiativsom tas på miljöområdet.Anf. 216 () replik:Fru talman! Jag kan inte riktigt hålla med HannaZetterberg om det, även om jag håller med om att detär oerhört viktigt. Men jag tycker inte att vi socialde-mokrater står och stampar när det gäller trafikfrågor-na. Men jag är övertygad om att vi , närvi har lärt oss IT-tekniken och kan optimera transpor-terna och när vi kan se till att man inte låter någralastbilar köra tomma osv., satsar på att de långa trans-porterna sker med järnväg eller med det mest energi-effektiva transportmedlet, kanske fartyg osv. När vihar kommit in i det är jag övertygad om att även tra-fikfrågorna kommer att bli miljövänligare.Anf. 217 ():Fru talman! Det finns anledning att vara orolig . Det har redovisats från olika företrädare förriksdagens partier att det finns en oro för den situationsom råder med en hög arbetslöshet och en utvecklingdär allt färre skall försörja alltfler. Det borde stämmatill eftertanke. Det är ju bara med fler jobb som Sve-rige har möjligheter att förbättra den välfärd som vialla säger oss slå vakt om.Jag kommer från , och där trorjag att vi har större anledning än på många andra hålli landet att vara oroliga. Om jag redovisar hur detförhåller sig med arbetslösheten och människor iåtgärder i kommunerna där blir det en mycket negativredovisning.Det rör sig om följande procenttal: Fagersta9,, , , Kö-ping , , , Väs-terås , , Surahammar10,, Sala och . Totalt liggerarbetslösheten, inklusive människor i olika åtgärder,på 10,6 %.Bakom dessa procentsiffror, som i diskussionenmera har cirkulerat på nationell nivå, döljer sig indi-vider, människor - bekymrade människor, människorsom lever i en vardag som de har svårtatt klara. Kanske vill de inget hellre än arbeta. Totalthandlar det i länet om 17 113 personer. Det är bekym-rande!I riket handlar det, som alla känner till, om495 737 personer. Vi har då bytt ut procenten motantalet personer. Levnadshistorierna återfinns i medi-erna. Där framgår vilka människor det handlar om.Arbetslösheten är ett gissel och skall naturligtvisbekämpas. Det ställer, vill jag påstå, krav på andraåtgärder, på nya åtgärder. talade häralldeles om förändringar. Jag tror också att det ärförändringar som behövs. Det gäller då förändringarinom skatteområdet och förändringar i fråga om reg-leringar och regelverk inom allt till vilket företagandeoch arbete hör. Det handlar också om att öppna nyamöjligheter, nya arbetsområden, t.ex. för vanligamänniskor att efterfråga tjänster. Det gäller att kunnagöra det öppet och ärligt, för visst finns det en efter-frågan!Det handlar om en ny politik för företagande. Re-dovisningarna och förslagen till åtgärder har varitmånga. Vi har också sett en förändring under degångna åren. Vi såg ju Socialdemokraterna och andragöra upp om införandet av ett utökat arbetsgivarinträ-de t.ex., vilket man senare backade från. Konsekven-serna av den åtgärden var ju direkt negativa för före-tagens möjligheter att anställa.Framför allt måste vi bygga på de små företagen.Det är de små företagen, på företagandet, som ärförutsättningen för att komma till rätta med den ar-betslöshet som råder. Vi må ha många fina debatter iSveriges riksdag och vi må måla vilka visioner vi villmen det är först i och med företagandet och möjlighe-terna för vanliga människor att förverkliga sina idéersom arbetslösheten kan botas.Anf. 218 () replik:Fru talman! efterlyser nya åtgär-der. Själv har jag förmånen att sitta med i arbetsmark-nadsutskottet. Jag skulle vilja fråga om ställer upp på de motioner som hans partivännerhar väckt i vårt utskott. Bl.a. tycker de att det här medkollektivavtal är pest för arbetslivet. Man vill minskakollektivavtalets betydelse och få en friare använd-ning där för företagen. Dessutom undrar jag om To-mas ställer upp på kravet om att arbetsrät-ten helt och hållet skall avregleras.Anf. 219 () replik:Fru talman! , vi kommer båda frånVästmanlands län och vi känner varandra väl, liksomvi känner till situationen i . Ja, jag ställerfaktiskt upp på kravet om att man skall minska kol-lektivavtalets betydelse. Inte minst i vårt län kan vi seexempel på att företagare hamnar i lägen där man mereller mindre måste gå ut med ett allmänt upprop ilandet för att slippa ur en situation som kollektivavta-let och de fackliga regelverken har åstadkommit.Det krävs alltså förändringar. Vi kan ju läsa rubri-ker om att rekryteringsstöd tränger undan reguljärtarbete. Åtgärderna försvårar för människor att fåriktiga jobb.Anf. 220 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att vi båda harbesökt samma företag i vårt län. Inte på något av deföretag som jag besökt i vårt län har man sagt attkollektivavtalet är ett bekymmer när det gäller att ökasysselsättningen och att skapa nya jobb. I stället trorjag att framför allt de mindre och medelstora företa-gen upplever att det är en styrka att de har ett kollek-tivavtal, att de har ramar på arbetsmarknaden att rättasig efter. Jag kan inte förstå varför villminska kollektivavtalets betydelse.Anf. 221 () replik:Fru talman! Ferritas är ett företag i somPaavo Vallius närmare borde studera. Det är ett ex-empel på varför , således också jag, villminska kollektivavtalets betydelse. Till saken hör välockså att de anställda vid nämnda företag de facto harvisat på de möjligheter som finns att flytta beslut såatt säga ned till arbetsplatsen genom att lämna defackliga organisationerna och den tvångsförvaltningsom uppenbarligen tycks finnas där.Anf. 222 () replik:Fru talman! Jag har väldigt stor respekt för TomasHögströms åsikter om arbetslöshetens gissel. Utan attkänna den ärade ledamoten från kan jagsäga att jag är säker på att han talade från hjärtat.Tomas , problemet är att under tre kortaår tredubblades arbetslösheten i vårt land. En tidigareledamot av denna kammare och sedermera arbets-marknadsminister, nämligen , harlärt mig och många andra att det är livsfarligt att släp-pa upp arbetslösheten på det sätt som gjordes, för dåtar det att få ned den.Jag kan inte speciellt bra menjag kan mitt eget län - , som det tidigarehette. tillhör vi ju . gick arbetslösheten ned väldigt mycketunder . Det finns alltså glädjandetecken, så måla inte en viss potentat på väggen utan sei stället ljusningarna, !Anf. 223 () replik:Fru talman! Vi politiker har väldigt lätt för attteckna in varje framgång som redovisas i ett statistisktmaterial.Kanske skulle jag först ha framfört ett tack till Ar-ne Kjörnsberg för de fina orden om min person.Under tre korta år steg arbetslösheten, säger . har självvittnat om att om ingenting gjordes i den socialdemo-kratiska politiken så hotade arbetslöshetens stålbad.Tidigare har vi sett en socialdemokratisk finans-minister leta efter vändpunkten i svensk ekonomi.Den finansministern hette . De varselsom lades var en förutsättning för den arbetslös-hetsvåg som rullade under tre korta år. Men närskapades de situationer som ledde till att företagengick omkull? Vad var det som orsakade bankkrisen,fastighetskrisen och kollapsen inom byggbranschen?Jo, en serie ofullständiga beslut från Socialdemokra-terna. Det har både och Kjell-OlofFeldt vittnat om.Anf. 224 () replik:Fru talman! Jag var med . Jagsatt med i finansutskottets sessionssal och försöktedriva 1989 igenom åstramningsåtgärder. Då ställdeinte partivänner upp. Det var då vitalade om att strama åt den ekonomi som marknadenhade ställt till. , lägg märke till attdet var marknaden som orsakade både bankkrisen ochfastighetskrisen!