prot · GL0988 · 1998-03-27 00:00:00 — Det duger så att sägainte att träffa ett internationellt reviravtal för den delav handeln som tillhör den mer kommersiella delen.Handeln måste, med det här europeiska språkbruket,fungera koherent med andra områden. De konventio-ner och avtal som finns måste därför passa in i exem-pelvis . Vi måste också arbeta för att få indet i avtalen som vi har inom ramen för World TradeOrganization.Det är oerhört irriterande när vi får ett spektrumav olika spelregler som inte är samstämmiga sinsemel-lan och fungerar ihop. råkar det vara så med att det är under förhandling och att det skallskapas någonting nytt. Då vill jag fråga om vi verkligen arbetar för att göra det häravtalet sådant att de internationella konventioner somfinns verkligen lyfts in i det här avtalet så att vi får ettmer samstämmigt agerande.Jag är också ganska spänd på kommentarer frånLeif sida till det mycket saftiga utspel somEuropaparlamentet har gjort. Där finns det enligt vadjag förstår en enighet över partigränserna, och detskulle vara intressant att höra hur ministern ser på denkritik som har kommit från . Jagmenar inte punkt för punkt - det finns det inte tid till- men generellt.Anf. 8 ():Herr talman! I går hade vi en debatt här i kamma-ren med anledning av regeringens fattigdomsskrivel-se. Det var flera av oss som är med här som dåpoängterade de enskilda organisationernas viktiga rolli samhällsbyggandet. Anledningen till att jag nämnerdet här är att jag tycker att de enskilda organisationer-na skall ha en eloge för att de har jagat många avpolitikerna - inklusive mig själv - med blåslampa.Jag mötte den här frågan i börjanav året - det erkänner jag gärna - genom att ForumSyd tog upp det. Sedan har aktualiserat detoch informerat. Det är bra, och det är bra att Miljö-partiet och har tagit det här initiativettill en interpellationsdebatt - det välkomnar jag verk-ligen.Det har blivit en ganska förvirrande debatt,mycket beroende på att man inte har lyft upp den -det har helt enkelt inte varit transparent för oss politi-ker. Man undrar varför, för det går ju aldrig att smygamed eller gömma en sådan här fråga. Det har väl inteheller varit tanken, utan man har väl inte riktigt haftfingertopskänsligheten för vad detta kunde innebära iden politiska debatten.När det är sagt vill jag poängtera det som BerndtEkholm var inne på, nämligen vikten av att vi fårregelverk. Jag välkomnar en globalisering. BirgerSchlaug säger att globaliseringen slaktar demokratin.Det förstår jag inte riktigt. Jag ser det precis tvärtom:globaliseringen skall vi välkomna. Men det är viktigtatt vi har en öppen och frisk debatt. Annars är det storrisk att det går snett, som jag tycker att det har gjort iformfrågan i det här fallet.Jag har försökt följa den här diskussionen - jaghar läst artiklar, avtal, osv. Jag har några konkretafrågor som jag måste få klarhet i. Det är en artikelsom den kända miljöpartisten i EU, ,har skrivit. Hon gör några påståenden om , somjag vill att ministern lyssnar noga på. Jag vill veta omdessa påståenden är sanna eller falska.För det första säger hon: Företag som vill investe-ra skall inte behöva rätta sig efter nationers olikalagstiftningar. Sant eller falskt? Ministern gör tummenned - det var alltså falskt.För det andra: Avtalet tar inte hänsyn till miljöfrå-gor, kulturfrågor, sociala frågor och mänskliga rättig-heter. Det koncentrerar sig helt på investerarnas rätttill en oavkortad handlingsfrihet. Sant eller falskt?För det tredje: De nationer som undertecknar avta-let kommer att känna sig tvingade att inom en be-stämd tidsperiod avskaffa samtliga lagar, förordningaroch bestämmelser som står i strid med . Santeller falskt?Slutligen: Antingen accepterar utvecklingsländer-na avtalet som det ser ut eller också får de avstå heltfrån avtalets eventuella förtjänster. Sant eller falskt?Detta är de frågor man ställer sig när väl pålästaEU-politiker påstår sådant här. vill jag ha svar pådem.Anf. 9 SKÅNBERG (kd):Herr talman! har gjort ett förtjänstfulltarbete genom att varna för nackdelar.Tidningen har bevakat den här frågan. Kris-tenheten i stort är djupt engagerad i biståndsarbeteoch mission. berör situationen för defattigaste länderna i vår värld.I regeringens fattigdomsskrivelse anges det ju attSverige skall verka för att ett skall kommatill stånd. Vi kristdemokrater finner det dock an-märkningsvärt att man å ena sidan talar om ett part-nerskap där parterna skall vara jämbördiga men åandra sidan förespråkar ett avtal som får oerhördakonsekvenser för en part, nämligen utvecklingslän-derna, men som inte alls erbjuder denna part någotinflytande över avtalets utformning.Sverige måste enligt vår mening verka för att ettglobalt regelverk för investeringar utvecklas i enlighetmed de principer och mål om demokratifrämjande,respekt för mänskliga rättigheter, miljöskydd m.m.som skall gälla i övrigt för den svenska biståndspoli-tiken.För att utländska investerare i högre grad skall sö-ka sig till utvecklingsländerna krävs tydliga riktlinjeroch regler för deras placeringar - det är sant. Ettmultilateralt investeringsavtal är därför angeläget. Attländerna som i mycket hög grad kommer att påverkasav avtalet bara ges möjlighet att acceptera avtalet idess helhet eller ej och alltså inte kan påverka dessinnehåll är däremot oacceptabelt. Pressen på dessaländer att acceptera avtalet lär dessutom bli stor, ef-tersom inget land har råd att förlora potentiella inves-terare. Att flytta förhandlingarna till WTO skulle ökamöjligheterna till insyn och påverkan, men även därdominerar ju klart OECD-länderna.När det gäller innehållet framgår det ju tydligt attdet är investerarnas rättigheter som skall skyddas.Detta inskränker klart regeringarnas möjligheter attfrämja lokal produktion. Bl.a. innebär det att det blirsvårare för regeringar att trygga livsmedelssäkerhetenutan att riskera att dras inför domstol av ett utländsktföretag som ser sig missgynnat. Avtalet kommer ock-så att omfatta investeringar inom i stort sett alla sam-hällsområden. Generella och landsspecifika undantagkommer dock att förhandlas fram, men det är ännu förtidigt att förutse vilka områden som blir föremål förundantaget.Över huvud taget är det svårt att få en helhetsbildav detta oerhört och väldigt breda avtal. Det är ocksåoklart i vilken mån avtalet beaktar andra ingångainternationella avtal och konventioner, t.ex. om vilketavtal som skall gälla vid konflikt på miljöområdet.Slutligen innebär avtalet att de länder som skriverunder binder upp sig för en mycket lång tidsperiod.Första möjliga datum för att lämna avtalet är fem årefter det att det har trätt i kraft. Dessutom gäller avta-lets regler efter det datum då ett land harsagt upp det, för investeringar som gjorts före dettadatum.Vi kristdemokrater ser alltså många frågeteckenoch tveksamheter med . Vår slutsats bliratt det krävs ett bättre underlag för beslut, lämpligen iform av konsekvensutredningar som belyser de olikaaspekter som jag har nämnt. bör också verkaför att sådana utredningar sker på internationell nivå,vilket i sin tur förutsätter att man verkar för att för-länga internationella förhandlingar och att man får ettsenarelagt beslutsdatum, vilket vi med tillfredsställel-se kan registrera.Försiktighetsprincipen bör alltså tillämpas liksomstörsta möjliga öppenhet och insyn både för riksdagenoch allmänheten. Så kan det ju i sammmanhanget varavärt att erinra om att som förstaparlament tagit ställning till i en resolu-tion och att ett nästan enhälligt parlament - 437 röstermot 8 - uttryckte i resolutionen stark kritik mot avta-let på flera punkter.Herr talman! Jag nöjer mig med detta på grund avtidsbristen , men jag skulle vilja höra ministernutveckla de här frågorna.Anf. 10 ():Herr talman! Efter om Riokonfe-rensens uppföljning finns i alla fall på papperet och iteorin någon form av global konsensus om att plane-ten är på väg åt fel håll och i fel riktning. har vi ettavtal på gång som inte utgår från denna globala teo-retiska konsensus om att planeten är på väg åt fel håll.Det utgår i stället från tron på att alla är lika starka påmarknaden och att informationen är fri, och den utgårfrån 1700-talets världsbild om obegränsade naturre-surser. Jag tycker att detta är en föga konstruktivblandning, minst sagt.MAI-avtalet handlar om, och konkretiserar fak-tiskt, den snedfördelning som råder både när detgäller resurser och makt. Denna snedfördelning fort-sätter bara att öka resursmässigt mellan nord och syd,och maktmässigt mellan medborgare och de parla-mentariska församlingarna och de transnationellaföretagen. innebär att de multinationellaoch transnationella företagen reglerar regeringarna,och inte att regeringarna reglerar dessa företag.Nu har vi fått höra att det inte blir något under-tecknande, men oavsett resultatet är det viktigtatt poängtera att detta inte är någon fråga som i ochmed det dör ut eller faller undan på något sätt. Sveri-ges roll i avtalsförhandlingarna och det som Sverigedriver är fortsatt viktigt. I någon mån är det ocksåviktigt att regeringen försöker göra bättre ifrån sig inästa omgång. Det måste bli en demokratisk förank-ring, debatt och diskussion.Vi skall inte heller sticka under stol med - och dettycker jag att ministern också kan peka på - att dethittills knappast är de som är drivande för en hållbarsocial och ekologisk utveckling som också har varitdrivande i de här förhandlingarna. Detta har vi ocksåhört i tidigare interpellationer och frågor här.För min del utmynnar detta i många frågor. Någotsom jag tycker är väldigt viktigt, och som inte harkommit upp här ännu, är vad regeringen vill. Vad har regeringen för vision om detframtida samhället? Vad har regeringen för vision omSveriges internationella engagemang, om investering-ar och om globaliseringen? Hur stämmer MAI-avtaletöverens med regeringens vision om det framtida sam-hället? Vad har transnationella och multinationellabolag för möjligheter, och eventuellt rättigheter? Detta är jag väldigt nyfiken på.Anf. 11 ():Herr talman! Denna debatt är väldigt viktig, ochdet är viktigt att den kommer i gång innanavtalet är undertecknat.Vi är en hel del här i som har försökt attsätta oss in i materian kring . Jag har självförsökt läsa det avtal som finns . Man har kanskefått ännu mer kött på benen när man har läst vad somhar skrivits om avtalet både från sådana som sympati-serar och sådana som inte sympatiserar med innehål-let.Jag har särskilt fäst mig vid en session som hölls iParis med deltagare från60 länder och 7 organisationer. Det var alltså ettmycket brett deltagande. Tre svenskar fanns med. Detfinns ett utförligt protokoll från mötet. En hel delfrågor ställdes, inte minst kritiska. Jag tycker att det istort sett var bra och klargörande svar som gavs.Vi hade förstås önskat litet mer information frånregeringen under resans gång. Under frågestundenförförra torsdagen frågade någon om regeringensinställning. Det var ingen som kunde svara. Det stats-råd som har det övergripande ansvaret sade: Jag kaninte svara på frågan om , utan vi fåröverlåta den till specialministrarna. Talmannen upp-lyste då om att det kommer en interpellationsdebattdär frågan kunde tas upp. Det kanske inte är riktigt sådet skall gå till i en sådan här viktig förhandling.Regeringen har ju ändå varit inblandad i förhandling-en i tre år.Utan information uppstår lätt en mytbildning. Mantror att vissa frågor har ställts som egentligen aldrighar ställts, eller att vissa uppgifter gäller som egentli-gen inte gäller. Dessa tar man ad notam och anser attde egentligen borde ställas eller borde ha ställts osv.Vi har hört en hel del sådana synpunkter framförasunder de senaste veckorna.Grunden för måste ändå vara bra. Omman tittar på vissa portalparagrafer ser man att utländ-ska investeringar inte skall behandlas sämre än in-hemska i ett land. Utländska investerare skall inteheller favoriseras på de inhemska investerarnas be-kostnad. Landet skall ha kvar sin självbestämmande-rätt på alla områden - inte minst på arbetsmarknads-politikens område.Om man ser i stort till frihandelns välsignelser serman att det är frihandeln som förde ur en storfattigdom till rikedom. Tittar man på t.ex. ser man att utländska direktinvesteringar ökatfrån till . Jagsåg en studie i som visar att utländska inves-teringar ökar antalet nya jobb betydligt mer än in-hemska investeringar gör. Det är klart att det är litetsvårt att göra en sådan bedömning objektivt, men manär ganska mycket på det klara med att så är fallet.De företag som bygger på utländska investeringari ett land betalar som regel också högre löner till deanställda än andra företag som redan finns i landet.Man skall ha stor respekt för den kritik som fram-förs. Vi är en hel del här som har lyssnat till den kriti-ken på olika konferenser, i artiklar som vi har läst osv.Men det måste ändå vara huvudidén att fler länder,och därmed fler människor, får del av frukterna av enökad frihandel. Det måste vara det mest positiva.Problemet är ju inte att det är för många investeringaroch att handeln är för omfattande med fattiga länder -det är precis tvärtom.Jag menar att vi gärna skall kritisera innehållet in-nan vi träffar ett avtal. Men vi måste ändå vara över-ens om att frihandeln är positiv för människor intebara i de rika länderna, som tillämpar detta, utanockså, och inte minst, för de fattiga länderna ochderas invånare.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! frågar mig vilkenregeringens vision är i de här frågorna. Jag har fak-tiskt en vision om detta, nämligen att vi skall få enordning där investeringarna över gränserna kan regle-ras och hanteras på ett sätt som innebär att vi hargemensamma regler. De internationella investeringar-na är ju något ganska nytt. De har kommit under lop-pet av en generation eller så. Reglerna skall innebäraatt små och svaga länder kan kräva sin rätt enligtdessa regler på samma sätt som stora länder.I dag har vi en ordning där den store och den star-ke - ett rikt litet land möjligen, eller ett stort rikt ellermindre rikt land - har stora möjligheter att ta för sigoch göra som det vill. Det kan inte de mindre ochfattigare länderna. För mig är det en fantastisk fram-gång om vi kan få ett regelsystem där också de svaga-re kan göra sin röst hörd.Jag tror att detta inte bara är en fråga om moraloch rättvisa etc. och att deras röst skall räknas. Jagtror att det också är bra för utvecklingen i de fattigaländerna och för standardhöjningen för människorna idessa länder.Jag undrar vilket alternativet är till att delta i denprocess som pågår med att försöka skapa sådanahär gemensamma regler? Är det att se dessa enormtkraftigt expanderande investeringar fortsätta utangemensamma regler, som det har varit ? Eller ärdet att försöka sträva efter att åstadkomma regler somär så bra som möjligt? Man kanske inte kan uppnå såfullständigt ideala regler som man skulle vilja, menman kan få dem så bra som det med hänsyn till reali-teterna är möjligt. Skall vi delta i detta, skall vi varamed och påverka, eller skall vi ställa oss vid sidan omoch tycka att det är bra som det är utan en sådan härförhandling? Det tycker jag är den viktiga frågan manbör ställa sig.Berndt ställde ett par viktiga frågor. Förstoch främst frågade han om det bara är likabehandlingsom avtalet syftar till, eller om det syftar till att be-gränsa länders möjligheter att reglera sin miljö, sinasociala villkor och sådant.Jag kan bekräfta att vi inte deltar i förhandlingarom att ett gemensamt internationellt avtal skall styravilken nivå vi har på arbetsrättslagstiftning o.d. Vi ärberedda att i en sådan här konvention skriva fast detsom redan gäller i . Vi kommer inte att dis-kriminera med avseende på vem som är ägare. Vikommer att ha samma regler för och förAftonbladet. På ett par områden där vi vill ha undan-tag, där vi vill att diskriminering skall fortsätta attvara en princip - för vi har sådana områden i Sverige- skall vi anmäla undantag, så att vi där inte kommeratt omfattas av avtalet.Vilka de undantagen är kan vi besluta om när vivet mer om hur avtalet ser ut. Vissa av dem har viredan anmält. Kulturområdet, som skall diskuterassenare , återstår. Vi kommer gärna att utformadetta tillsammans med . Det kan jag bekräftapå fråga.Vad gäller vill jag säga att parla-mentet och särskilt s-gruppen, som jag har tittat när-mare på, säger att vi inte skall skriva under det häravtalet, eftersom det inte är bra nog. Det är precis våruppfattning. Vi vill inte skriva under detta avtal, efter-som det inte är bra nog för oss.Eva frågar vad som är det viktigasteskälet till att det inte har blivit någonting. Det är fak-tiskt att inte är berett att göra de eftergifter somkrävs av för att vi skall få ett sådant här avtal.Det är den enskilt viktigaste stötestenen . USAkräver eftergifter av andra men har tjocka buntar avundantag för egen del som t.ex. vi i inte ärberedda att acceptera.Att tvingar på alla andra sin uppfattningstämmer alltså inte. Det är tvärtom. ärden största bromsklossen på grund av de privilegiersom vill ha för egen del när det gäller att fortsät-ta att diskriminera andra.Eva frågar också hur vi skall involverafolkrörelserna. Vi har en referensgrupp där LO och ettantal andra folkrörelser som är kända för att kunnatala för sig ingår. Jag har inbjudit , ForumSyd och andra folkrörelser som engagerar sig attingå som fullvärdiga partner i referensgruppen, där deskulle kunna följa allting och delta i diskussionerinför alla ställningstaganden. Jag beklagar att de haravböjt detta. Jag vill gärna att de kommer med ochskulle välkomna om de ville ändra sig.Till vill jag först och främst sägaatt en konstruktiv debatt i så här viktiga frågor intesärskilt främjas av ett tonläge präglat av uttryck somatt vi nu håller på med en slakt av demokratin. Jag villsäga att det är skillnad mellan å ena sidan brister iinformationsgivningen på grund av att man kanskeinte har varit tillräckligt bra, alert, kompetent e.d. ochå andra sidan en strävan att hålla hemligt, mörka osv.Vi har haft information tillgänglig. Vihar haft utomstående med i förhandlingsarbetet och ireferensgruppen. Jag har lagt ut hela avtalstexten påmin hemsida. Vi har kanske informerat fördåligt, för litet och för torftigt, men vi har gjort för-sök.Vi hade här en interpellationsdebatt för drygt enmånad sedan. Det var två deltagare närvarande i helakammaren - en socialdemokrat och den vänsterpar-tistiska interpellanten . Från Miljö-partiet fanns inte en enda ledamot i hela kammarenens närvarande för att lyssna. Jag tycker inte att jagfrån det hållet skall behöva ta på mig anklagelser omhemlighetsmakeri, när man därifrån inte ens velatdelta vid ett sådant tillfälle.Det finns flera som har anledning till självkritik.Jag drar mig inte undan från min del, men jag tyckeratt också andra skall ta åt sig.Vi har många konstruktiva förslag till fortsatt ar-bete. Vi har egna planer på informationsgivning,debatter och diskussioner när vi får tydligare konturerpå det som vi skall analysera. aspekter ärför mig oerhört viktiga. Vi förhandlar nu om ett avtalsom reglerar de inbördes mellanhavandena mellan i-länder, men hur påverkar detta tredje part? U-landsaspekten är oerhört viktig. Vi planerar en hea-ring om denna fråga . Vi har också enlång rad andra aktiviteter på gång. Jag välkomnar flerförslag och mer aktivitet också i riksdagen.Anf. 13 ():Herr talman! Det är sant att de flesta av oss harvaknat sent. Vi skulle ha vaknat eller1996, men man kan inte säga att frågan har drivitsmed största möjliga öppenhet utan snarare med störstamöjliga tystnad.Dessutom tycker jag att ger enmycket märklig beskrivning av verkligheten. LeifPagrotsky målar upp bilden att han och villskydda de små och svaga länderna. Man vill skyddade svaga. Men vilka är det som har reagerat? Jo, detär de fattiga länderna, den kristna rörelsen, miljörö-relsen och . Det är just de rörelsersom brukar stå på de svagas sida som har reagerat motatt man nu håller på att införa en grundlag i den glo-bala ekonomin som säger att regeringar och folk skallregleras för att de multinationella och transnationellaföretagen skall kunna gå på tillväxtjakt utan störresocial och ekologisk hänsyn.Vad vill regeringen? Regeringen talar om att manskall bygga ett ekologiskt hållbart samhälle, men tittapå vad som händer i , där man har ettNAFTA-avtal med ingredienser liknande dem somMAI-avtalet skulle ha. Ett amerikanskt företag hållerpå att stämma den kanadensiska staten för att man idemokratisk anda har tagit ett beslut om att en tillsatsi bensin skall tas bort.Är det så vi skall ha det? Skall ett land efter det atten investering är gjord inte kunna införa hårdare mil-jöregler eller kanske upp till ?Skall man behöva riskera skadestånd om man villmiljön väl? Om man lägger in ekonomiska styrmedelsom plockar bort den förväntade vinsten från företa-get i fråga, skall då staten behöva betala skadestånd?Det är fullständigt groteskt, vill veta: Tycker statsrådet - ja eller nej - attdet är riktigt att ett multinationellt företag skall kunnakräva skadestånd t.ex. från , eller någotannat land, om vi inför hårdare miljöregler som göratt en tilltänkt vinst för företaget minskar? Ja eller nej.MAI kan också komma att förbjuda de länder somhar eller som önskar ha regleringar för att sakta nedde snabba finansiella rörelserna. Jag tycker att ocksådet är väldigt olyckligt. Om man har ett folkvalt par-lament som tar beslut i demokratisk anda, skall detparlamentet, de folkvalda och därmed medborgarna,kunna styra sin framtid. Det skall inte finnas någonöverstatlig multinationell instans som talar om att deinte får fatta de besluten.Dessutom är grunden för likabehandling avutländska och inhemska företag. Erfarenheterna visardock att man ibland behöver gynna inhemska företag,särskilt i utvecklingsländer, för att kunna öka själv-tilliten, för att kunna ta till vara lokala resurser, byggaupp lokal produktion osv. Det är faktiskt i vissa fallviktigt. Att sätta stopp för detta tycker jag är oerhörtolyckligt.För att få en bred och bra debatt behövs det sjusaker:att regeringen upprättar en skrivelse om förhand-lingarna,att skrivelsen sänds ut på bred remiss till folkrö-relser,att offentliga utfrågningar anordnas kring fleraviktiga frågeställningar,att konsekvensutredningar i brett samförstånd medmånga inblandade utarbetas,att frågan behandlas schyst i ,att en svensk uppfattning utarbetas efter dennadebatt och inte i , och naturligt-visatt tidtabellen för förhandlingarna anpassas tilldessa demokratiska principer.Anf. 14 ():Herr talman! Jag tycker att det är klädsamt att LeifPagrotsky tar på sig en brist vad gäller informationen,nämligen att regeringen inte har fullföljt sin uppgiftatt föra ut frågan om till diskussion ochinte heller har fört ut informationen här i riksdagenoch till allmänheten. Det är bra att man åtminstonehar den insikten.Flera av oss borde ha uppmärksammat detta tidi-gare, men vi från de andra partiernas sida bedriverinte förhandlingarna. Vår sits har inte varit sådan attvi har haft möjlighet att påverka direkt, och vi har intehaft tillgång till underlaget.Flera av de åtgärder som redovisar- t.ex. en hearing - är naturligtvis välkomna ochbra. Men jag kan också förstå att de folkrörelser somhar kritiserat avtalet, men vars synpunkter inte tidiga-re varit intressanta, nu tycker att regeringen kan fort-sätta driva arbetet på egen hand och ta till sig de syn-punkter som har kommit in. Jag menar att ni frånregeringens sida ändå måste ligga i och driva på föratt få till detta samtal med de folkrörelser som kanfrågorna - annars kommer man ingen vart på området.När det gäller inflytandet och möjligheterna attpåverka tycker jag inte att gav någotsvar. Hur kommer ni tillbaks till ? Det är juvårt forum. I vilken form skall det ske? BirgerSchlaug har lämnat olika exempel. Vi andra har ocksåpekat på hur regeringen kan komma tillbaka. Detväsentliga är att regeringen kommer tillbaka innan detär dags att skriva på ett avtal. Då är det .