prot · GM0922 · 1998-11-25 00:00:00 — tog Europeiska unionensråd enhälligt beslut om en gemensam ståndpunktbeträffande restriktiva gentemot FörbundsrepublikenJugoslavien. Denna åtgärd var helt i sin ordning.Riksdagen har förut fattat beslut i frågan, och detgäller en konsekvens av tidigare beslut.Det visade sig senare att de straffbestämmelsersom vi redan hade i sanktionslagen inte gällde beslutsom fattats enbart av EU utan ett sanktionsbeslut avFN i botten. Därför fattade vi interimistiskt ett beslut iutrikesutskottet, och det gjordes en tillfällig lagänd-ring med verkan fram till årsskiftet 1998-1999.Vi ville komma tillbaka med ett väl underbyggtbetänkande, efter att vi hade haft möjlighet att beredaärendet i utskottet genom att höra bl.a. folkrättsex-perter. Så har skett, och vi föreslår i det här betän-kandet att de straffbestämmelser i sanktionslagen somgäller för sanktioner beslutade av FN också skallomfatta sanktioner som beslutats av EU.EU-sanktioner som beslutas i syfte att upprätthållaeller återställa fred och säkerhet kan vara av ekono-miskt slag, de kan gälla besöksutbyte eller åtgärder avliknande karaktär, och det finns nu en lagstiftning iSverige mot brott mot sådana sanktioner. I annat fallhade varit laglöst land vid överträdelser motdessa sanktioner, trots att vi hade varit med om attbesluta om dem.Det är naturligtvis väldigt viktigt att också EU kanfatta den här typen av beslut, men det är, som sade, mest verksamt om beslutenfattas av FN. De får då en bredd och i bästa fall englobal anslutning, som gör dem mer verksamma.Men i fallet visar det sig att EU-sanktioner som inriktade sig på restriktiva ekonomis-ka åtgärder mot också kunde varaverksamma.De motioner som har lagts fram har inriktat siggenerellt sett mot möjligheten att vara med och fattabeslut om sanktioner i EU:s regi, och det är egentli-gen inte frågan i det här läget. Det har riksdagenredan fattat beslut om som en konsekvens av att vihar anslutit oss till och att vi ärmed i GUSP, den gemensamma utrikes- och säker-hetspolitiken. Vad det gäller här är att det också skallfinnas en lagstiftning som beivrar brott mot den typenav sanktioner.De båda motionerna från och Mil-jöpartiet behandlas emellertid i betänkandet. Vänster-partiet har också reserverat sig till förmån för avslagpå hela propositionen. Men ett avslag skulle alltså fåförödande effekter, därför att det skulle då innebäraatt man i kunde begå brott mot ekonomiskasanktioner mot skulle kunna bli en plats där man skulle kun-na ägna sig åt penningtvätt och annat.Miljöpartiets motion säger vad vi också säger,dvs. att FN bör besluta om den här typen av sanktio-ner i första hand, men att det också är möjligt i EU.Man anser att alltid bör informeras omsanktioner av den här karaktären införs, och det harutskottet skärpt ytterligare. Utskottet säger att i enlig-het med riksdagsordningen skall regeringen samrådamed om den här typen av sanktioner plane-ras att införas.När det då gäller närområdesprincipen som hävdar i motionen och härifråntalarstolen har vi i utskottsmajoriteten ansett att detskulle vara väldigt olämpligt att skriva så. EU har vidett flertal tillfällen försökt genomföra och också ge-nomfört sanktioner mot länder som ligger långt häri-från. Det har t.ex. gällt efter militärkuppendär och det har gällt för kränkningar avmänskliga rättigheter. Den gjordeockså ett aktivt försök att få till stånd en bojkott avvapenexport till efter landets kärnvapenprov.Alla den här sortens aktiviteter från regeringens sidaskulle vara omöjliga om vi skrev in att detta baraskulle gälla närområdet, och vi tycker att det här ärviktiga markeringar.Jag yrkar bifall till hemställan i utrikesutskottetsbetänkande som är väl underbyggt. Det har varitlagrådsbehandlat och remissbehandlat, och slutligenföreligger här i kammaren ett väl underbyggt betän-kande. Jag yrkar avslag på reservationerna.Anf. 162 () replik:Fru talman! Vår syn på sanktionerna är att desjälvklart skall bygga på FN och FN:s rekommenda-tioner.Jag tänkte fråga : Hur ser majo-riteten på när andra organisationer, t.ex. i afrikanskaeller arabiska länder, själva börjar använda sanktionermot andra länder? Urholkar inte detta FN:s auktoritet,och blir inte FN försvagat i det fallet?Anf. 163 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis en väldigt hypote-tisk fråga hur det här skulle fungera om andra regio-nala organisationer skulle införa sanktioner. Jag för-utsätter att samtliga FN-medlemmar önskar få bredastmöjliga anslutning till eventuella sanktioner och därför i första hand vänder sig till FN vid denhär typen av aktioner. Om det är sådana sanktionersom effektivt skulle kunna bäras också av regionalaorganisationer ser jag inte annat än att man har sam-ma rätt som Europeiska unionen att genomföra såda-na. Men det är ju en fråga för dessa organisationersom vi egentligen i kammaren här inte har nå-gon anledning att ta ställning till.Anf. 164 () replik:Fru talman! sade att frågan ärverklig och en realitet i EU. Varför skulle det vara såatt säga okej för EU och inte okej för andra länder i såfall?Jag fick inte svar på min fråga om FN:s roll blirförsvagad i det här fallet, dvs. om länder och världs-delar börjar genomföra sanktioner mot andra länder.Det är kärnfrågan. Skall vi stärka FN eller skall viförsvaga FN?Anf. 165 () replik:Fru talman! Om vi tar EU och den särskilda hän-delse som föranleder det här betänkandet som exem-pel finns det i stort sett överensstämmelse mellansanktionsbeslut från FN och EU, men det fanns ochförelåg inte vid tiden för beslutet om den här åtgärdenfrån Europeiska unionens råd. Därav hamnade vi iden situationen att det fanns ett glapp mellan FN ochEU.Jag förutsätter och litar till att världens länder inteär illvilliga och använder det här instrumentet i syfteatt försvaga FN utan tvärtom i syfte att skapa majori-tet i FN, en majoritet som kan växa . Såhar EU agerat i den här typen av frågor, och det harvarit frågor där det har varit nödvändigt att reageraoch markera. sade själv i sitt anförandeatt man inte hade någonting emot sanktionerna motSerbien, men i det här skedet kunde de komma tillkraftfullt och . Jag beklagar att FN inte förmåd-de det, men jag anser inte att man därmed urholkarFN:s auktoritet, tvärtom. står upp för ochstöder FN:s auktoritet i alla sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Medborgarskap och identitetFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1998/99:SfU3Medborgarskap och identitet (prop. 1997/98:178)Anf. 166 (m):Fru talman! Jag skall börja med att be att få yrkabifall till vår reservation nr 3.En utgångspunkt för medborgarskapsgivande är juatt vi vet vilka människor som vi ger medborgarskaptill. Vi måste få en klarlagd identitet, dvs. en identitetsom vi kan lita på. Vi måste veta vilka människorsom blir svenska medborgare. Detta är givetvis enmycket viktig utgångspunkt. Så har det varit i Sverigei alla tider och så är det också i de flesta andra länder.Den här propositionen handlar om just frågor somrör människor som inte kan fullt ut dokumentera sinidentitet på grund av speciella omständigheter ochsom liksom blir hängande ut och år in. Dåär det frågan om dispens från kravet på styrkt identi-tet. Vi stöder detta förslag och menar att det är viktigtatt kunna medge denna dispens.Vi skall verkligen vara på det klara med att ettmedborgarskap inte är en skyldighet för den svenskastaten att ge, utan det är en möjlighet och en rättighetsom det är frågan om.Vi har i reservation nr 1 tagit upp frågan om närnågon har så att säga trixat med sin identitet, t.ex. byttfot, kommit med nya uppgifter eller förtigit uppgifter,och att man då skulle ha en möjlighet att förlänga dens.k. hemvisttiden som sätts till . Detta är ju ihuvudsak tillgodosett i den lagtext och det förarbetesom regeringen har gjort, och därför har vi egentligeninte någon anledning att yrka bifall till vår reservationeftersom den ju huvudsakligen är tillgodosedd. Mankan säga att det är ett slags vandelsprövning som skeroch då kan man alltså förlänga tiden från ochbortåt om den sökande har undanhållit viktiga om-ständigheter.Vad vi däremot vill reservera oss mot och argu-mentera för är att vi skall ha en möjlighet att återkallagivna medborgarskap om dessa har erhållits på up-penbart falska grunder. Andra länder har det så, ochvi borde också ha det så. Jag menar med bestämdhetatt knarklangare och terrorister som har ljugit sig tilloch fixat och fifflat sig till ett svenskt medborgarskapskall kunna veta att deras medborgarskap skall kunnaåterkallas.Det finns stöd i olika konventioner för att vi kangöra på det sättet. I stårdet t.o.m. att även om detta skulle innebära att demänniskor som får sina medborgarskap återkalladeblir statslösa är det ändå en möjlighet som ges enligtdenna konvention. Det menar vi är mycket viktigt.Nu talar också om attkanske utöka möjligheterna att få dubbla medborgar-skap. Då är det ännu större anledning till att införa ensådan klausul att man skall kunna räkna med att få sittmedborgarskap tillbakakallat om det senare visar sigatt man har ljugit sig till och fixat sig till detta genomfalska identiteter och att det är konstaterat att männi-skorna i fråga är terrorister, knarklangare eller nå-gonting sådant.Jag är förvånad över att vi moderater är ensammaom detta krav. Jag tycker att var och en skall gå ut tillsina väljare och fråga vad de tycker. Jag är rätt säkerpå att de allra flesta skulle säga att det är självklart attvi skall kunna återkalla ett svenskt medborgarskapom det har erhållits på uppenbart falska grunder ochom denna person på alla sätt är icke önskvärd i landetpå grund av kriminalitet eller terroristanknytningar.Jag förstår inte att vi moderater är ensamma om dettakrav.Förvärv av medborgarskap är som jag tidigare sa-de inte en rättighet. Däremot är det en rättighet attvara svensk medborgare om man är född till det. Mendet finns ingen rättighet att erhålla svenskt medbor-garskap om man är utlänning från början. Därför gårdet inte att likställa riktigt fullt ut ett förvärv och ettinfött medborgarskap. Föds man av svenska föräldrarblir man automatiskt svensk medborgare.Det finns några andra frågor som behandlas iMedborgarskapskommittén, men där har vi inte lagtfram några krav på grund av detta. Det får först utre-das, och sedan får vi se vad utredningen har kommitfram till.Vi vill dock påpeka att vi gärna ser att man infören bestämmelse om att kunskaper i svenska språketskall vara obligatoriskt för dem som får svenskt med-borgarskap, låt vara att man måste göra undantag förvissa människor och vissa grupper där det är orimligtatt ställa krav på kunskaper i svenska språket. Men inormalfallet skall det finnas ett krav på detta.Det tycker jag också är självklart. Det är en integ-rationsfaktor av stora mått att man verkligen kansvenska, och det tycker jag att man skall kunna begä-ra av dem som vill bli svenska medborgare.Statslösa barns situation är också under utredning.Även där avvaktar vi resultatet av denna utredning.Det kommer väl nya propositioner så småningom.Fru talman! Med detta yrkar jag återigen bifall tillvår reservation 6 under mom. 3.Anf. 167 ():Fru talman! Vi diskuterar flera olika ärenden här . Utan att vilja recensera de tidigare debatter somvarit är det väl inte direkt någon överdrift att säga attdet som förmodligen röner den största uppmärksam-heten är den debatt som vi haft här rörandeRiksbankens ställning. Men det betyder förstås inteatt de andra frågor som vi har uppe till debatt är varesig oviktiga eller ointressanta.Tvärtom är frågan om medborgarskap och identi-tet betydelsefull både för dem som berörs direkt menockså för hela det svenska samhället. Jag vill förVänsterpartiets räkning framlägga våra synpunkterutifrån den motion vi har väckt till utskottets betän-kande.Fru talman! Den starka skärpning av praxis somskett vad gäller beviskravet för styrktidentitet i medborgarskapsärenden har skapat storaproblem. Avslagen hos på grund avoklar identitet har ökat från år år1996. Den nuvarande situationen att ett stort antalmänniskor har levt i menhittills saknat möjlighet att bli svenska medborgare ärmycket olycklig, och självklart har det motverkat enpositiv integration.Anses man inte har rätten att tillhöra det svenskasamhället känner man sig ovälkommen, och då mins-kar förstås också viljan att ta del av vår kultur ochdela med sig av sin egen. Det är därför en mycketviktig lagändring som kommer till stånd genom attdet kommer att bli möjligt att få dispens från kravetpå styrkt identitet i medborgarskapsärenden.Vänsterpartiet har ändå vissa invändningar motmajoritetens ställningstaganden. Regeringen anser attannan bevisföring än handlingar kan godtas, t.ex.uppgifter från anhöriga till den sökande. Den anhöri-ga måste dock själv ha svenskt medborgarskap ochvara antingen make/maka, syskon eller vuxet barn tillden som söker medborgarskap.Vi menar att detta krav strider mot den grundläg-gande rättsprincipen om den fria bevisprövningen.Det är just detta undantag som är en av grunderna tillde rådande problemen. Det är därför med glädje somVänsterpartiet konstaterar att utskottsmajoritetendelar vår uppfattning i denna fråga, ansluter sig tilloss och slår fast att den fria bevisprövningen ävengäller detta rättsområde.Vi har under ärendets gång blivit varse ett pro-blem vad gäller styrkande från en anhörig om ensökandes identitet. En somalisk man som ansökt ommedborgarskap vägrades detta eftersom hans identitetinte ansågs styrkt. Den som styrkte hans identitet ären bror som är svensk medborgare och inneharsvenska ID-handlingar och svenskt pass. skriver i sitt avslag att den svenske medborga-rens ID-handlingar och pass inte kan godtas då densvenske medborgarens identitet inte skulle varastyrkt.Invandrarverket underkänner med andra ord deID-handlingar de är skyldiga att erkänna. Detta ledertill att svenska medborgare som förvärvat sitt med-borgarskap på andra grunder än härstamningsprinci-pen blir en sorts andra klassens medborgare. Svenskamedborgare som inte är etniska medborgare ges intesamma tilltro. Det rimmar dåligt med tanken om allaslikhet inför lagen.Vi anser att det är mycket viktigt att regeringenföljer praxis så att den inte utveck-las såsom jag nu har beskrivit. Vi har i andra sam-manhang uppmärksammat att just användandet avpraxis och inte alltid lagstiftningen i sig ibland utgörden största inskränkningen i den enskildes möjlighe-ter att få en rättvis prövning.Det är viktigt att ha klara lagregler för att myn-digheterna skall få det stöd de behöver för att fullföljalagstiftarens intentioner. Vi välkomnar som sagt attdispens får ges om sökanden bott i och gör sannolikt att den uppgivna identitetenär riktig.Samtidigt hyser vi vissa farhågor om hur och skall kunna ge enkorrekt tolkning av lagstiftarens intentioner med devaga formuleringar som finns i propositionen.Där står att läsa bl.a. följande: Omständighetersom hänger samman med det egna agerandet kansjälvfallet komma att utgöra ett betydelsefullt och försökanden i vissa fall försvårande moment i den tro-värdighetsbedömning som skall göras vid dispen-sprövningen.Det innebär att om den sökande lämnat felaktigauppgifter vid ankomsten till skall detta på-verka möjligheten att få svenskt med-borgarskap. Vi anser att det måste klargöras för myn-digheterna att det inte får ställas alltför höga be-viskrav för att den uppgivna identiteten skall ansesvara korrekt.Regeringen säger också att åttaårsgränsen böravara en absolut minimigräns och att inget hinder finnsatt i enskilda fall kräva en längre hemvisttid än åttaår. Det klargörs inte vad detta skulle kunna innebära ipraktiken, hur myndigheterna skulle kunnaförlänga kravet på hemvist med och på vilka grunderett sådant beslut skulle kunna fattas. Vänsterpartietanser att skall vara det tidskrav som gällerfrånsett vandelsfall, där längre hemvisttid kan krävas.Fru talman! Frågan om medborgarskap och iden-titet är ytterst en fråga om tillhörighet för den enskil-de. Vi måste ha en öppen och välkomnande attitydgentemot de människor som av olika orsaker sökersig till vårt land. Därför är frågan en frågaom människosyn och värderingar. Mot bakgrund avdetta yrkar jag bifall till reservation 2under mom. 1. Tack för ordet.Anf. 168 (m) re-plik:Fru talman! Det är ofta så i riksdagsdebatterna tar fram enskilda exempel som ingen av oss harmöjlighet att kontrollera. Vi har inte heller någonmöjlighet att ifrågasätta eller över huvud taget hanågon åsikt om dessa exempel. Men de görs ändå tillett exempel på någonting som är fel. Så kan vi inte hadet.Vi måste resonera utifrån principiella utgångs-punkter och inte utifrån tagna exempel, även om det idet här fallet inte är någon namngiven person somKalle tänker på. Jag vill bara säga att ettsådant sätt att debattera gör det väldigt svårt för ossatt gå i svaromål.Vår principiella utgångspunkt är givetvis att vimåste ha en välkomnande attityd till de människorsom har sökt sig hit på olika sätt och vill bli svenskamedborgare. Det håller jag med om. Men det är ingenrättighet i sig. Ett medborgarskap är någonting som vivill ge till olika människor. Då har vi det grundläg-gande kravet att vi så långt som det någonsin är möj-ligt skall kunna fastställa identiteten. Detta är engrundbult i hela medborgarskapslagstiftningen. Denkan vi inte ge upp hur lätt som helst.Anf. 169 () replik:Fru talman! Det är i och för sig ingen överraskan-de invändning att man inte vill diskuterar enskilda fallhär i kammaren. Jag kan ha en viss förståelse för det.I den kommande debatten kommer jag att framföra enlite längre motivering till varför jag tycker att manändå skall göra det . Det handlar om att vimåste kunna se bortom den debatt som vi har här ochse vilka konsekvenser detta faktiskt får för männi-skor.Om man har en invändning mot det här enskildafallet grundar det sig på att vi antingen skulle bluffa,fara med osanning eller att det skulle vara misstänk-liggjort på något annat sätt. Så är inte fallet här, varesig , tidigare eller i kommande fall. Det finns ingenanledning att på det sättet invända mot det som jagframfört.Anf. 170 TALMANNEN:För säkerhets skull får jag erinra om den regel vihar om att man inte får diskutera enskilda fall härannat än möjligen som exempel på en tanke man villillustrera. Men jag tror att alla är medvetna om att detär på det sättet.Anf. 171 (m) re-plik:Fru talman! Jag tänkte faktiskt be fru talman atttala om det som hon just nu gjorde.Anf. 172 ():Fru talman! Dagens betänkande om medborgar-skap och identitet utgör en del av integrationspoliti-ken. Den stora debatten kommer vi att ha lite längrefram kring motioner som har väckts under den all-männa motionstiden.Som utgångspunkt för vårt ställningstagande tilldet här betänkandet vill jag säga att vi i Folkpartietvill ha en ny kurs i integrationspolitiken. Vi vill se enfrigörelse av den enskildes initiativ och respekt för denya, små och fristående gruppernas ansvar. Måletmåste vara att var och en kan ta makten över sitt livoch själv forma sin framtid i samverkan med andramänniskor. Vi skall ha en välkomnande attityd, inteen avvisande. Medborgarskapet är en viktig del i denprocessen.Vi i har accepterat regeringens förslagatt det skall finnas en möjlighet för den som inte kanstyrka sin identitet att få medborgarskap. Grundprin-cipen att styrka identitet skall naturligtvis ligga fast,men av humana skäl måste man kunna accepteraundantag. Om man har flytt från ett land utan någrahandlingar, från en regim som man har tagit avståndifrån, är det inte så lätt att gå tillbaka och få sinaidentitetshandlingar. Det kan man inte hemvisttid föreslås som en minimigräns.Man kan alltid diskutera detta, men vi i Folkpartiethar kommit fram till att detta är en lämplig minimi-gräns. Men i vår reservation till det här betänkandetframhåller vi att den som har svårt att styrka sin iden-titet och inte kan få en befrielse från tidigare medbor-garskap måste behandlas positivt av den myndighetsom skall hantera de här besluten. Man måste mötasav förståelse och inlevelse från de myndighetsperso-ner det här gäller.Därför är det viktigt att det här betänkandet blir ettled i fortbildningen av den personal som skall tilläm-pa paragraferna. Man måste också använda sig av detexter som ligger bakom paragraferna och det somframkommer under den här debatten. När man tilläm-par lagar tappar man alltför ofta bort intentionen somlåg bakom. Det kan bli lite fyrkantiga tillämpningar.Det ligger alltså bakom vår reservation, som jag här-med yrkar bifall till.Några motionärer tar också upp kraven på språk-kunskaper. Men eftersom Medborgarskapskommitténsnart kommer med sin allmänna översyn av lagen omsvenskt medborgarskap, där också kraven om kun-skaper i svenska språket kommer att behandlas, avstårvi ifrån att ta upp den frågan.Men för egen del, som gift med en invandrare, villjag säga att man har en väldig fördel när man skallintegreras i det svenska samhället om man har godaspråkkunskaper och en god kunskap om det samhällesom man skall leva och verka i. Sedan kan vi diskute-ra formerna och kraven. Det blir så stelt, fyrkantigtoch ovälkomnande om man har stelbenta krav i dethär sammanhanget. Vi måste kunna se till de enskildamänniskorna och deras förutsättningar och behov närvi stiftar lagar här i kammaren.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tion 3 under mom. 1.Anf. 173 ():Fru talman! Regeringen föreslår i propositionenatt det i lagen om svenskt medborgarskap införs enmöjlighet att medge dispens från kravet på styrktidentitet i ärenden om naturalisation.Miljöpartiet samtycker till den rättigheten att dis-pens skall ges. Men vi anser att de regler för dispenssom föreslås är för stränga. till flera remissinstanser som anser att en femårs-regel för hemvist för att få dispens skall gälla, ochinte som regeringen föreslår. Vi menar även attt.o.m. en hemvisttid skall kunna varamöjlig i vissa fall.Vi anser också att andra identitetshandlingar ängiltigt pass skall kunna utgöra grund för beviljande avmedborgarskap, men vi menar förstås att man skalllägga ned möda på att fastställa identiteten.Miljöpartiet har i motioner vänt sig mot principenatt inte tillåta dubbelt medborgarskap i . Nufinns en kommitté som det har talats om här förut,, som har i uppdrag attgenomföra en allmän översyn av lagen om svensktmedborgarskap.Enligt Medborgarskapskommitténs direktiv skallutredningen överväga åtgärder för att stärka medbor-garskapets status. Vi anser i motioner att det ökarskillnaden mellan medborgare och icke medborgare.Därför tycker vi att utredningen i stället skall föreslååtgärder för att minska skillnaderna mellan medbor-gare och icke medborgare. Principen att inte tillåtadubbelt medborgarskap hindrar integration och börses över.Kommittén skall också analysera och övervägakonsekvenserna av ett generellt frångående av den nugällande principen om dubbelt medborgarskap. Det ärvi glada för. Ännu gladare är vi över att utskottetföreslår att översända motionerna till för kännedom. Utskottet förutsätteratt de frågor som tas upp i motionerna kommer attövervägas. Det är endast motioner för en tillåtandesyn på dubbelt medborgarskap.Jag yrkar bifall till reservation 4 under mom. 1,Identitetsprövning för svenskt medborgarskap.Anf. 174 ():Fru talman! Som har sagts finns det enparlamentarisk kommitté med uppgift att se över helalagen om svenskt medborgarskap. Kom-mittén skulle dock göra en snabbare behandling avfrågan om identitet vid sökande av svenskt medbor-garskap, och ett delbetänkande lämnades för cirka ettår sedan. Det vi har att ta ställning till är justfrågan om medborgarskap och identitet.Vilka möjligheter har då en utlänning att fåsvenskt medborgarskap? Reglerna finns i 6 § med-borgarskapslagen. Utlänning kan på ansökan tas upptill svensk medborgare om han eller hon fyllt ,- eller i fråga om dansk, finländsk, is-ländsk eller norsk medborgare - harhemvist här i landet samt fört och kan förväntaskomma att föra en hederlig vandel.Vad är då anledningen till att lagen behöver för-ändras?