prot · GL0957 · 1998-01-28 00:00:00 — Tro alltsåmera på skolministerns förmåga, !Skolministern har större möjligheter att uppvärderaläraryrket än hon har vågat utnyttja.Jag hör mycket tydligt till dem som anser att merapengar inte är tillräckligt. Det behövs en kulturför-ändring för lärandet i skolan men pengar behövs ock-så. Där vänder jag mig till . Inte minstför att vi skall lyckas uppvärdera läraryrket kommerdet att krävas mera pengar i kommunerna. Jag tyckeratt det är viktigt att kan samarbeta medFolkpartiet i en ny regering som satsar mera på kom-munerna och som ser till att det blir mera pengar tillskolan.Vidare tror jag att och jag äröverens om att det gäller att se till att det blir mer avtillväxt så att det blir mer pengar. Men sedan, LarsLeijonborg, ställs vi inför ett val. När Moderaternavill slösa bort de pengarna på skattesänkningar, somleder till nedskärningar i skolan, kommer valet. Väljeralltså , som jag gör, skolan, ellerväljer nedskärnings-politik? För mig är skolan mycket viktigare.Anf. 13 ():Fru talman! I mitt förra inlägg nämnde jag att vål-det i skolorna har ökat. Det kan naturligtvis aldrigförsvaras eller ens tolereras. När man nu försöker lösaproblemet med vaktbolag eller polis på skolgårdenmåste det väl, dessvärre, ändå ses som ett misslyck-ande för skolan. Det kan inte vara polisens uppgift attsvara för den fostrande rollen i skolan; då har ju sko-lan kapitulerat.Våld, varhelst det dyker upp, skall självklart beiv-ras. Men när man polisanmäler ett sjuårigt barn förmisshandel, ett barn som inte ens är straffmyndigt,tycker jag att det definitivt har gått för långt. Jag ärglad över att andra har instämt i den uppfattningen.Det går dock inte att lösa skolans problem genom attropa på betyg. Vad får er att tro något sådant?Vi i har länge slagits för merapengar till kommunerna för att slå vakt om just väl-färdens kärna: vård, skola och omsorg. Vi är därför nuglada över att vi äntligen har blivit bönhörda. Vi fårinnerligt hoppas, , att pengarna inte gårtill motorvägar eller till nya projekt av typen Södralänken utan att pengarna verkligen hamnar rätt.Det är inte alltid man löser problem med merapengar men pengar är ändå ett viktigt redskap. Detborde alla tänka på som vill sänka skatten. Merapengar till skolan måste kombineras med ett aktivtskolverk som har sanktionsmöjligheter gentemotkommuner som bryter mot skollagen. Fortfarandesaknar ju många kommuner en skolplan, trots vadsom står i skollagen.Det finns klara samband mellan den ekonomiskapolitikens fördelningsprofil och barns situation. Enbudget i balans ger inte automatiskt trygga barn. Vadvi tjänar in blir stora utgifter . Jag villdärför till alla kommunpolitiker rikta följande upp-maning: Gå ut i era skolor och våga ta en debatt medföräldrar, elever och lärare! Se dem som en resurs,inte som en belastning!Anf. 14 ():Fru talman! och harbegärt denna aktuella debatt. Vi var litet nyfikna påvad som skulle komma ut av detta. Frågan var väl inteså aktuell, eftersom problemen i skolan har funnitsoch i stort sett sett likadana ut sedan förra mandatpe-rioden då parti tillsammans medmoderaterna gjorde de nedskärningar som vi nu serresultatet av. Det har vi fått leva med. Det är mångapartier som har krävt ökade resurser till skolan. LarsLeijonborg har, såvitt jag kan se, inte särskilt mycketatt komma med annat än allmänt tal om en kunskap-sinriktning. Tittar man på budgetförslagser man att det där inte finns några pengar till ökaderesurser för skolan eller kommunerna. Att gå ut ochlova högre löner till lärare är antagligen klokt - det ärvalrörelse och det kostar ingenting eftersom det inteär vi här som har frågan om lönerna för lärarna. Detförvånar mig att inte gör åtminstoneiakttagelsen att skolan skulle behöva få tillbaka spe-ciallärarna för barn med särskilda behov, skolpsyko-logerna, skolkuratorerna, fritidspedagogerna ochskolsköterskan. Skolvärdar och skolvärdinnor tror jaginte att ens vågar tänka på.Om den skolpolitik som kommer attdriva ihop med kommer att vara den somvi såg under förra mandatperioden, då finns det allaskäl för att förskräckas och det finns skäl för Folkpar-tiet att markera en annan skolpolitisk linje. Jag tror attMiljöpartiet har mycket att ge på skolans område. Jagskulle gärna vilja se konkreta förslag också från LarsLeijonborgs parti.Anf. 15 ():Fru talman! Det är trist att halkarin på det spår som redan är så djupt uppkört. ärproblemen lösta, hurra vad bra vi är! Det är ingen somlyssnar på det längre därför att verkligheten som alltidtalar högre än orden. Jag tycker också att det är pate-tiskt att höra som samarbetar såintimt med socialdemokraterna - det parti som harskurit ned från kommunerna -och kraftfullt tar avstånd från samarbetetmed därför att de vill göra samma sak.Jag tycker inte att det går ihop.Fru talman! Det behövs en bättre uppföljning avhur elevernas kunskapsutveckling går. Vi vill se na-tionella prov, skriftligt dokumenterade utvecklings-planer. Vi vill ha betyg med flera steg, men vi villockså att den sociala kompetensen skall få störrebetydelse. Vi måste jobba med att utveckla den iskolan. Annars gör vi barnen en otjänst.Jag fick ett anställningsbetyg i handen från en ungkille som just slutat sin första anställning. Där talasdet om noggrannhet, flexibilitet, samarbetsförmåga,ärlig personlighet, att han är lätt att samarbeta medoch har skött sina arbetstider. Den killen hade aldrig iskolan fått reda på hur han lyckats eller misslyckats.Det är någonting som behöver utvecklas. Vi skulleockså vilja se en skriftlig dokumentation av den socia-la kompetensen, hur man arbetar med den, hur manförbättras inom olika områden. Det tror vi är en viktigdel i förändringen av den svenska skolan.Sammanfattningsvis: En gemensam värdegrundsom skapar ett klimat där man möts med respekt, varesig man är barn eller vuxen, ett aktivt arbete med attutveckla den sociala och moraliska kompetensen, attlära sig leva om vi så vill, en skolmiljö som är i så-dant skick att vilken annan arbetsplats som helstskulle kunna inrymmas i lokalerna, att föräldrarna fårkänna vilken betydelse deras intresse och engagemangför skolbarnen har, lärare som tillåts vara auktoriteteroch som får praktiskt och moraliskt stöd från detomgivande samhället och en tydligare roll för skolle-darna - det är ett program som skulle kunna lyftasvensk skola.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Jag har varit litet förvånad över attfölja och retorik kringskolpolitiken. Jag har varit ganska förvånad över attse de beslut som fattats i där man ändratmycket av den tidigare inriktningen i Folkpartietsskolpolitik. Jag har undrat vad som varit bevekelse-grunderna för den förändringen. Jag måste säga att jagefter det senaste inlägget från verkli-gen undrar vad som sker i . Menar LarsLeijonborg att vi skall skala bort uppgifter som de-mokratisk fostran, respekt för varandra, jämställdhetmellan kvinnor och män från skolans uppdrag? Är deten motsättning mellan demokratisk fostran, respektför varandra, solidaritet och jämställdhet å ena sidanoch kunskaper å andra sidan? Existerar det någonsådan motsättning? Om det existerar en sådan mot-sättning, är säker på att valet då skallvara kunskaperna, att vi skall välja bort de demokra-tiska värderingarna?Jag tycker att det var mycket förvånande. Då för-står jag plötsligt vad som menas när att målformuleringarna i läroplanen är vackramen som våtvarmt omslag, att skolans uppdrag inte ärtydligt. Det är inte den verklighet man har ute i sko-lorna. Där sitter man nu med oerhört tydliga krav pågodkänt i och gymnasieskolan, oerhörttydliga resultatkrav. Det är detta som oroar och enga-gerar lärare, hur de skall klara av att ge alla elevernadet som förutsätts i de tydligt formulerade kunskap-skrav som riksdag har ställt upp.Jag vill också fråga hur han serpå lärarnas profession, den professionella utveckling-en. Är det så att vi behöver utbildade lärare? Kan LarsLeijonborg ta avstånd från det som sägeri sitt Land för hoppfulla, att det största hotet motutvecklingen i skolan är lärarutbildningen och kravetpå utbildade behöriga lärare? Delar uppfattningen, eller är det någonting som Folk-partiet inte kan acceptera i en regeringssamverkanmed ? Hur ser på moderater-nas syn på den kommunala ekonomin? Vi har hörttidigare att ni har en annan syn när det gäller statsbi-dragen. ser ni också det moderata kravet på effek-tiviseringar. Man säger att om skolan bara ägnar sig åtkärnverksamheten räcker nog pengarna till det manbehöver göra. Jag tycker att det är angelägna frågor.Lars drog upp en lång lista över Folk-partiets tidigare ställningstaganden i en rad olikaskolpolitiska frågor. Det kännetecknande var attFolkpartiet inte har varit med och utformat skolpoliti-ken i något av de avseenden som man tog upp, inteens i regeringen. Då lämnade man ifrånsig de skolpolitiska frågorna till . Därförär det ganska viktigt att få veta hur ser påkravet på lärarnas behörighet, på utrymme för ytterli-gare effektiviseringar i skolan.(Applåder)Anf. 17 ():Fru talman! sade att vi har fåtttydliga krav på vad som skall godkänt och icke god-känt. Ja, men det är sannerligen inte . Det skall ni veta, mina vänner.Är det en motsättning mellan en del av de andramålformuleringar som finns i läroplanen och kun-skapsmålet? Kunskap kan användassom instrument. Om man lär sig om förintelsen, somvi gjorde här i går, då ökar ens demokratiska sinnelag.Det är ett utmärkt sätt att leva upp till läroplanensmål. När säger att inte harnågra nya skolpedagoger och rastvärdinnor att kommamed utan bara en tydlig kunskapsinriktning, gläderjag mig ändå åt att har förstått precisvad jag sagt här.Kan man effektivisera i skolan? Hon hjälpte ju att genomföragymnasiereformen som byggde på att alla som ditin-tills hade gått bara i gymnasieskolan skulle fågå . Men man tillförde inga resurser. Allt dettaskulle genom effektivisering. Vi sade redan dåatt detta inte gick och att det skulle komma att bli enkris i gymnasiet med avhopp och med alldeles försvaga resultat. Det är precis vad som har hänt. När jagi dag läser vad vi skrev i vår motion om avstyrkandeav den s.k. gymnasiereformen kan jag tyvärr konstate-ra att våra farhågor har blivit besannade på allapunkter.Det är, som säger, riktigt attmycket av det som har hänt på skolområdet har skettutan medverkan . Minavänner, nu ser vi också resultatet.Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! har inte möjlighetatt gå in mera i debatten. Men jag vill ändå göra re-flexionen att det är ganska anmärkningsvärt att det ärviktigare vad man skrev i motionen under opposi-tionstiden än den politik som man var ansvarig för iregeringsställning. var ju med i regeringennär gymnasiereformen genomfördes.Skolan har problem, men den har också oerhörtgoda förutsättningar. Skolan behöver inte mera avsvartmålning. Man behöver utrymme för att utvecklas.Detta är viktigt. Vi kan aldrig säga att skolan är fär-dig. Vi kan aldrig säga att ingenting mer skall göras.Det behöver alltid göras mera, och det behöver alltidutvecklas mera. Men vi måste också inse att skolautvecklas inte från eller regeringen. Skolautvecklas i samspelet mellan elever, lärare och föräld-rar ute på den lokala skolan. Det är de som måste fåutrymme för den utvecklingen. Vi är ansvariga för attdet finns en sund ekonomi och balans i finanserna såatt det finns ekonomiska resurser för den utveckling-en. Vi är också ansvariga för att det finns tydliga måloch en bra support för den utveckling som måste skeute på skolorna.Föräldrar måste involveras i skolan. Det handlarom samarbete mellan skola, förskola och fritis därolika personalkategorier kan samverka kring barnen.Det behövs ett utvecklat kvalitetssäkringssystem samt- som vi redan har i det nya systemet - tydliga mål,resultat- och betygskriterier. Lärarnas utvecklings-möjligheter behöver stärkas. ligger 1 170 ansök-ningar inne på för behand-ling. Det behövs stöd till skollledares ledarskap. Detbehövs fler lärare, mindre klasser och fler speciallära-re. Vi behöver inte avskeda fler lärare. Skolan skallprioriteras, inte centraliseras. Lärare skall anställas,inte avskedas. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 22 januari.3 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenMeddelande till rådet och ombehandlingen i antidumpningsförfaranden av tidi-gare icke marknadsekonomier KOM (97) 677Förslag till rådsförordning om utvidgning av förord-ningarna (EG) nr 3281/94 och (EG) nr 1256/96avseende Europeiska unionens allmänna prefe-renssystem (,GSP) KOM (97) 7214 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionermed anledning av prop. 1997/98:41 Socialförsäkring-ens administration, m.m.1997/98:Sf20 av m.fl. (m)1997/98:Sf21 av ()1997/98:Sf22 av m.fl. (c)1997/98:Sf23 av ()1997/98:Sf24 av m.fl. (v)1997/98:Sf25 av m.fl. (kd)1997/98:Sf26 av m.fl (fp)1997/98:Sf27 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1997/98:42 Schengensamar-betet1997/98:Ju11 av m.fl. (c)1997/98:Ju12 av ()1997/98:Ju13 av m.fl. (m)1997/98:Ju14 av m.fl. (v)1997/98:Ju15 av m.fl. (kd)1997/98:Ju16 av ()1997/98:Ju17 av m.fl. (fp)1997/98:Ju18 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1997/98:46 Ändringar i hy-reslagen m.m.1997/98:Bo8 av m.fl. (m)1997/98:Bo9 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1997/98:47 Ändring i mine-rallagen (1991:45)1997/98:N7 av och ()1997/98:N8 av Tredje vice talman . (fp)1997/98:N9 av ()1997/98:N10 av m.fl. (v)1997/98:N11 av m.fl. (m)1997/98:N12 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1997/98:52 Förvaltningen avkommunala pensionsmedel1997/98:K9 av m.fl. (m, fp, kd)1997/98:K10 av m.fl. (v)med anledning av förs. 1997/98:RR3 Riksdagensrevisorers förslag angående kommittéväsendet1997/98:K11 av och ()med anledning av förs. 1997/98:RR4 Riksdagensrevisorers förslag angående utrikesförvaltningen1997/98:U12 av m.fl. (m)1997/98:U13 av m.fl. (v)5 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU10Granskning av statsrådens tjänsteutövning och rege-ringsärendenas handläggning (skr. 1996/97:15)Anf. 19 BO ():Fru talman! KU har i uppdrag att granska bl.a.statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning. Den mest spektakulära delen av dettaär förstås de numera ofta offentliga utfrågningar avstatsråden som äger rum . har vi att be-handla de mer administrativt inriktade gransknings-uppdragen som redovisas i ett särskilt betänkande.Detta är nog så viktiga delar som de mera spektakulä-ra delarna av arbete.Det handlar om sådana saker som om Regerings-kansliet har en vettig ordning för allmänna handling-ars registrering och därmed tillgänglighet för allmän-heten. Det handlar också om ifall regeringen på ettbra sätt har använt sig av Lagrådet som regeringsfor-mer föreskriver efter de reformer som genomfördes ibörjan av 80-talet. Det handlar vidare om ifall deförfattningar som utfärdas efter riksdagsbesluten kankomma ut i sådan tid att allmänhet och de som ärberörda hinner ta del av dem.Fru talman! Jag tänkte göra några kommentarertill dagens enhälliga betänkande i dessa frågor. Denordning som jag tar upp frågorna i sammanfaller nå-gorlunda med en stigande ordning när det gäller vårkritiska och våra ifrågasättande synpunkter.Vi har undersökt bl.a. hur det har varit med löne-sättningen för män och kvinnor inom Regeringskans-liet. Såvitt vi kan se visar den bild som tonar fram påen relativt hygglig jämställdhet när det gäller lönerna.Vi har också tittat på de extrauppdrag som ett an-tal framstående medarbetare i haroch på de löner som har utgått för dessa. Detta finnsockså redovisat i dagens betänkande. Den här gångenhar vi inte gjort det, men i fortsättningen skall vi tittanärmare på om det finns någon risk med dessa styrel-seuppdrag vid sidan om det ordinarie uppdraget, dvs.risk för jäv eller jävsliknande situationer.En annan punkt som vi har tittat på är om det finnsvettiga rutiner i för hur man regist-rerar allmänna handlingar. Den frågan har ju blivit änviktigare med den nya tekniken och med elektroniskameddelanden. Vi har kommit fram till att det finns enanvändbar ordning framtagen inom Regeringskanslietäven för den nya tekniken.För att lagar skall bli så bra som möjligt och föratt de skall stämma med grundlagarna finns det i re-geringsformen fastslaget deregler som gäller om när regeringen bör inhämta synpunkter innan man lägger fram förslag tillriksdagen. Den genomgång som vi har gjort tyder påatt man i de flesta fall på ett bra sätt har vänt sig tillLagrådet. När det gäller de ärenden som man inte hargjort det har man motiverat varför. Den bild somframtonar på den här punkten är vi inte speciellt kri-tiska emot, även om vi konstaterar att det i vissa fallskulle ha varit av värde om man hade inhämtat Lagrå-dets synpunkter, också i fråga om sådant som kanförefalla vara av mer teknisk karaktär.Fru talman! De två sista punkterna som jag tänkteta upp gäller frågan om antalet tjänstemän i Rege-ringskansliet respektive när författningarna kommerut efter besluten.Den genomgång som vi har gjort visar att antalettjänstemän i återigen stiger. Serman tillbaka över kan man undra om Re-geringskansliets uppgifter verkligen har blivit såoändligt mycket mera betungande som antalet tjäns-temän antyder. Jag skall bara nämna ett par siffror. Imitten av 70-talet var det 1 200-1 300 tjänstemänanställda i . Den senaste siffran -exklusive - som redovisas ibetänkandet ligger på mellan 2 200 och 2 300 tjäns-temän.Det förefaller också som att det under den senasteperioden - från och fram till som-maren - har skett en relativt stor ökning. Vinoterar att den sammanfaller med att Regeringskans-liet är en myndighet, men vihar inte dragit några slutsatser av det. Man kan förståsfundera över om det faktum att man numera är enenda myndighet - vilket skulle antyda vissa effektivi-seringsmöjligheter - skulle vara orsaken till att det harblivit fler tjänstemän. Men vi nöjer oss med en be-skrivning över vad som har hänt med antalet tjänste-män sett över tiden.Till sist vill jag ta upp en punkt där utskottet ärmest kritiskt. Det gäller frågan om när författningarutfärdas efter kammarens beslut. Detta har länge varitett problem och det är många olika regeringar som harvarit skyldiga till att det har lagts fram förslag tillriksdagen i sådan tid att det i praktiken har blivitväldigt mellan det att besluten har fattats ochförfattningarna kan komma ut till den allmänhet somkan var intresserad av den.Vi noterar att det har skett en mindre förbättring.Men - det år som vi har undersökt - harmer än hälften av alla författningar kommit ut kortaretid än efter det att har fattatbeslut. Nästan en tredjedel av alla författningar harkommit ut . Detta är fullständigt oac-ceptabelt.Upppenbarligen finns det grundläggande problemmed detta, eftersom det har varit så svårt att göranågot åt det. Fler av oss som arbetar med politik,antingen i opposition eller i regeringsställning, kännerväl till problemen vad det gäller önskemålet att fåfram beslut så fort som möjligt när man väl har be-stämt sig.Men den slutsats, fru talman, som utskottet drar äratt den andel av författningar som kommer ut så härsent är oacceptabelt hög. Det vilar förstås en hel delansvar på regeringen. Men utskottet konstaterar ocksåatt det vilar ett ansvar på i den meningen attom när det är dags att fatta beslut konstate-rar att det är alldeles uppenbart att det inte finns nå-gon rimlig tid för att publicera författningarna så ärdet som lagstiftare som bestämmer närlagen skall träda i kraft. Man kan alltså även frånriksdagens sida göra någonting åt det.Fru talman! Låt oss hoppas att det nästa gång vigranskar detta har skett mer påtagliga förbättringar påden här punkten. avser att fort-sätta att bevaka denna fråga och, om det behövs,återkomma till kammaren med fortsatta påpekandenom det inte har skett någon förbättring.Anf. 20 ():Fru talman! KU:s granskningsbetänkande nr 10 är,som har understrukit, intressant av fleraolika skäl. Det är ett enigt betänkande. Det finns ingareservationer. Det tar upp viktiga och intressantaadministrativa frågor. Sättet på vilket det har lagts påriksdagens bord har också, enligt min mening, sittintresse.I decennier har granskningav statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning behandlats och redovisats för riksdageni ett samlat betänkande en gång . läggerutskottet fram ett betänkande inom ramen för vad vikallar för administrativa ärenden och där vi på ettbegränsat antal områden har genomfört fördjupadestudier.Kanske är detta ett nytt sätt för KU att arbeta somhar kommit för att stanna. Personligen hoppas jag attdet blir så. Inom utskottet tycks det också råda storenighet om att denna innovation i granskningsarbetethar varit av godo. Jag är naturligtvis medveten om attdet kan anföras skäl både för och emot. Men det kanju aldrig vara fel att pröva nya arbetssätt som inteäventyrar kvaliteten och effektiviteten i granskningenav regeringens handläggning av olika frågor.Vi borde kanske inom utskottet diskutera om vårtgranskningsarbete skulle tjäna på att granskningsbe-tänkandena löpande lades fram på bordallteftersom de anmälts till utskottet. Jag tror attgranskningsfrågor av stort allmänt intresse skulletjäna på att bli behandlade medan de alltjämt är ak-tuella. En lämplig tidpunkt att diskutera en sådanfråga torde väl vara när gör sinårliga utvärdering av årets granskningsarbete.KU10 är, som redan sagts, ett enigt betänkande.Att så är fallet är egentligen inget unikt när det gällerden administrativa granskningen. Här brukar vi fördet mesta bli överens i utskottet. Det ger naturligtvisden administrativa granskningen en särskild tyngd. Enklok regering gör naturligtvis sitt yttersta för att rättatill de brister som kommer till uttryck av en enig riks-dag. Att så är fallet får vi belägg för när regeringeninom kort överlämnar sin skrivelse till ,kommittéberättelse 1998. De påpekanden som KUgjorde vid sin granskning och som redovisades i be-tänkandet 1995/96:KU30 har regeringen , såvitt jagförstår, tagit till sig.Gränslandet mellan juridik och politik är ju intelika elektrifierat, om jag får uttrycka det så, i denadministrativa granskningen som den är i de övrigagranskningsärendena, som också påpe-kade. Måhända skulle KU:s övriga granskning ocksåtjäna på att bli litet mer avspänd och mer lik den ad-ministrativa. Jag tror att det hade varit bra om BoKönberg som nyvald ordförande i utskottet hade velatarbeta för en sådan utveckling.Fru talman! Utskottet redovisar i detta betänkandeutvecklingen inom och löneförhål-landena mellan kvinnor och män inom olika personal-kategorier. Vi kan konstatera att antalet anställdainom , precis som sade,har börjat öka. Det finns enligt minmening flera orsaker till detta. Sannolikt har t.ex.medlemskapet i EU medverkat till att det har blivit pådet sättet. Uppenbart är, som vi skriver i utskottsbe-tänkandet, att den högsta ledningen av statsförvalt-ningen numera står inför ökande krav på flexibilitet iskilda hänseenden.Den översiktliga bild av löneförhållandena somutskottet har tagit fram föranleder oss inte till någotsärskild uttalande, men det är en fråga som jag för-modar att utskottet med största sannolikhet kommeratt fortsätta att följa. Utskottet avser också, som Kön-berg var inne på, att vid en kommande granskning taupp frågan om det finns risk för jäv när tjänstemäninom har uppdrag som ledamöter istyrelser för statliga företag och affärsverk. Jag troratt det är väldigt viktigt att ikommande granskning fördjupar sig i denna proble-matik.Utskottet har också granskat regeringens proto-koll. Det framgår av vår redovisning att det har före-kommit rättelser och strykningar som har gjorts förhand och som inte har signerats eller särskilt be-styrkts. Det är, som vi ser det från utskottets sida, inteen idealisk ordning. Vi utgår från att den praxis somhar tillämpats i regeringsarbetet i detta avseende tasupp till övervägande i .