prot · GL0962 · 1998-02-05 00:00:00 — Vi tog, vi har iSverige tagit, många stora steg framåt - det har jaglovat att säga.Givet allt detta kom också Skatteväxlingskommit-tén till några tydliga förslag: Gå vidare - det kankanske, fru talman, tyckas litet vagt - med en utred-ning om hur de ekonomiska styrmedlen kan användasoch utvecklas för att stärka en kretsloppsanpassning.Vi sade att detta borde startas . Skatte-ministern undviker i sitt svar sorgfälligt att nämna detårtalet när han refererar vad som sades. Vi sade ock-så: Analysera skatt på naturresurser, både förnybaraoch icke förnybara. Flera påpekade att det var viktigtatt belysa effekten av fortsatt skatteväxling för vissagrupper. Skälet var att vi i skatteväxlingen måste fåmed oss alla grupper, människor i glesbygd och andragrupper i samhället som kanske intuitivt kan varatveksamma. Det sade vi väldigt tydligt.Det är detta, fru talman, som regeringen inte harlevererat. Vi har frågat i olika omgångar vad somhänder och vilka förslag man kommer med. Då förslitet allmänt vaga resonemang om att vi har gjortmycket och att vi i har tagit stora steg. Jo, såär det, men är frågan hur vi går vidare.Då blir jag litet orolig på ett annat sätt. Den brit-tiska regeringen börjar nu tala i termer av att göra dethär till en stark del av brittisk politik, inte minst i EU.Det gör att jag en gång till vill ställa ett par kon-kreta frågor till skatteministern: Hur tänker ,genom skatteministern, agera i EU för att vara loko-motiv i den här förändringsprocessen? Hur tänkerskatteministern agera i för att tydligt, inte itermer av dunkla utsagor utan i propositionsform, ibeslut, i förslag till förverkliga förslag? Jag tror att vi behöver debeskeden, fru talman, för annars kommer de olikaresonemangen från olika regeringsföreträdare kanskeatt fördunkla bilden och därmed minska takten i denhär nödvändiga förändringen.Anf. 116 ():Fru talman! har redan sagt att jagvar med i , men det var intebara vi två, utan det var väldigt många goda kraftersom var med. De enda som ställde sig utanför kom-mittén var faktiskt Moderata samlingspartiet. Det härär ett enastående tillfälle att ta vara på en så bredmajoritet. Socialdemokraterna brukar inte vara räddaför att lämna vid sidan av, och det kanman göra den här gången.Då måste någonting hända. Kan statsrådet tänkasig att verka för att få med de här förslagen i kom-mande vårproposition? I så fall finns det möjlighet attfatta konkreta beslut redan inför höstens budgetbe-handling. Jag vill då också fråga att lägga, eller har ni redan lagtfram några konkreta förslag som kan förverkligas till1999? Jag hoppas få ett ja på den frågan.Varje parti kanske inte får exakt det vi vill, mendet finns ändå oerhört mycket att göra. talar om uppemot 30 miljarder - 27tror jag att det var. Det kan vi inte förverkliga 1999.På den punkten har statsrådet rätt. Men något steg kanvi i vart fall ta. Låt oss säga 3,6 eller 4. Vi i Vänster-partiet har föreslagit 4 miljarder för skattelättnaderinom privat tjänstesektor - ja, vi ville ha detredan i år, men det fick vi avslag på. Det sammanfal-ler oerhört väl med vad , anställd avLO, sade i tjänsteutredningen. Där har man en utgiftpå 3,6. Där har vi en ram att röra oss med. I vårt partihar vi på miljösidan lagt fram förslag på 2½ miljard.Det är inte så jättekraftigt, så det räcker inte till ambi-tionen om 4 miljarder, men det är i alla fall ett steg.Vi kan kanske tänka oss att kombinera rött ochgrönt. Det har ni ju gjort i ibland, LennartDaléus. Vi kan t.ex. slopa grundavdraget för oss tredebattörer och för och hans fall-skärmstrupper. Den som tjänar 40 000-50 000 eller ½miljon , som en del tycks göra, behöver intenågot sådant grundavdrag. Det får vi in kanske 3miljarder på. På det här viset kan vi skaffa en eko-nomisk resurs. Det handlar om både rött och gröntoch om att lätta skatteuttaget på tjänster. På så viskanske vi t.o.m. får med oss , som i dagensdebatt har talat om vikten av detta. Vi hörde också påfrågestunden att finansministern har en öppen attitydtill skattelättnader inom tjänstesektorn.Thomas , ansvarig för skattefrågor: Är detinte möjligt att ta ett steg på vägen? Len-nart tror väl att det är möjligt att taett steg motsvarande kanske 4 miljarder, eller kanskeännu mer. Jag vill inte komma med överbud. Vi ärnöjda om vi får med oss statsrådet på 4-5 miljarder iskatteväxling . Det vore väl ett bra steg -eller?Anf. 117 Statsrådet ():Fru talman! Diskussionen om skatteväxling ärviktig och väldigt intressant. Det arbete ni två gjordetillsammans med andra goda krafter i utredningen harlagt en viktig grund för fortsatt diskussion och kon-kreta åtgärder när det gäller skatteväxling.Det finns ett par problem i skatteväxlingsdiskus-sionen. Ett är en väldigt stor förhoppning om att dethär finns ett enkelt grepp att lösa två problem samti-digt genom att kraftigt höja skatterna på miljöstörandeverksamhet och använda intäkterna till att sänka in-komstskatterna. Som ni väl känner till är skattebaser-na väldigt olika i storlek. Det beror på hur man räk-nar, men tar man en vid definition på skatt på arbeteär intäkterna därifrån tio-tolv gånger större än skattenpå miljö- och energiverksamhet. Det visar att enmycket kraftig höjning av energiskatten skulle ge enmycket liten sänkning av skatten på arbete.Ett annat problem är att det blir väldigt vagt omman inte går fram med konkreta förslag som skallgenomföras. Vi kan föreslå utredningar, söka efterskattebaser att beskatta, men vilka skattebaser är detsom ni vill beskatta? Min uppfattning när det gällerskatteväxling är att det är framför allt själva mil-jöproblemet, naturresurshushållningsproblemet, somär det viktiga.Det är det vi skall använda skatter som ekono-miskt styrmedel för att hjälpa till att hantera, för attöka stimulanserna och möjligheterna att faktiskt ställaom till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Manskall alltså ha ganska vaga och små förhoppningar påsysselsättningseffekter. Vi lever ändå i en ekonomidär skatter övervältras, och det är inte alls säkert att vifår några stora effekter.Vad är då miljöproblemet, och vilka är de konkre-ta åtgärder ni vill genomföra? Vilka skatter vill nihöja? har förslag på bensinskattehöjningarframöver. Vad är det mer? Vilka naturresurser skallbeskattas? Hur stora intäkter ger det? Svara på det, såhar vi något konkret att resonera om och kanske ocksåutreda. Men ett vagt utredningsuppdrag att allmäntsöka efter skattebaser som skall användas i en vagtformulerad skatteväxling ser jag inget behov av justnu.När ni båda efterlyser krafttag, åtgärder till vår-propositionen eller beslut i samband med budgetpro-positionen är det ju utredningsbeslut ni är ute efter.Några stora krafttag för att nå en bättre miljö ochbättre naturresurshushållning är det inte.Jämför med det vi gör! Vi har tagit flera steg iskatteväxlingen under den här mandatperioden. Vianvänder energibeskattningen, som ger en intäkt påungefär 5 miljarder, till att finansiera kanske en av deviktigaste utbildningsreformer vi har genomfört iSverige: och högskolesatsningen.Detta tycker jag är en mycket intressant typ av skatte-växling, dvs. att lägga en ytterligare skattebörda påenergi och därmed få möjlighet att genomföra en storutbildningsreform - i ett läge när ekonomin börjarväxa och människor har stort behov av grundläggandeutbildning och även högskoleutbildning. 5 miljarderhar gått till detta.Vi har fattat beslut om att införa en skatt på avfall.Detta är också ett mycket konkret sätt att stimulera bättre hushållning med avfall. Intäkterna användervi t.ex. till att sänka skatterna för småföretag. Vi haräven tagit andra sådana här konkreta steg. Det ärviktiga steg - inte alltid så spektakulära om man sertill varje steg, men de är egentligen skatteväxling närden är som bäst. Det är ingen big bang, inget stortsteg på en gång, men det är att gå framåt med konkre-ta förslag, ett i taget. Vi gör det också i en takt somgör att vi faktiskt ställer om , inte slår ut verk-samheter så att de flyttar över gränsen och förläggersin produktion någon annanstans.Detta är min syn på skatteväxling. Jag tycker att vihanterar den på ett klokt och välavvägt sätt.Anf. 118 ():Fru talman! Jodå, det finns väl en del som förenar.Men en sak man inte får göra, skatteministern, är attnu säga att kom med ettvagt och opreciserat förslag om nya utredningar. Jagförklarade alldeles skälet till den förhållandevismjuka attityd som många i kommittén intog för att nåett gemensamt nytt avstamp, inklusive de, som dekallades, hårt arbetande socialdemokratiska ledamö-terna i kommittén. Detta var just därför att vi skullekomma vidare. skall vi inte bli skällda för att detvar på det sättet. I annat fall hade det nämligen varitlitet svårare att komma fram. Vi anpassade oss ge-mensamt just för att få något gemensamt att arbetamed.När det sedan gäller effekterna av en skatteväxlingkan man ha litet olika uppfattningar. Det är förståslitet beroende av vilken fantasi man har. Man behöverju inte hänga fast "bara" vid de gamla traditionellamiljöutsläppen. Vi pekar också på att även vad mankan kalla en legitim användning av naturresurser kanvara behäftad med en skatt, på det att växling må skebort från skatt på arbete. Detta ville vi ha litet merautklarat, och det tycker jag inte att skatteministernskall förhindra.Den andra sidan av saken kan man också ha litetolika uppfattningar om, nämligen huruvida detta gag-nar sysselsättningen eller inte. Jag tillhör dem somtror att en sänkning av skatten på arbete ändå har engynnsam effekt för sysselsättningen. Jag tror också attde dynamiska effekter som ligger i att vi nu gemen-samt har sett till att vända budgetunderskottet ochmöjligen skapa ett utrymme som vi åtminstone kandiskutera att använda till skattesänkningar inte räckerför de nödvändiga skattesänkningarna på arbete. Där-för måste man ta till också andra åtgärder, och då ären växling till att belasta miljöutsläpp och resursan-vändning det centrala.Lars frågade vad vi har föreslagit ochvad vi är beredda att göra. Vi är beredda att ta stabilasteg på den här vägen. Men är det ju så, det vetLars , att vi har jobbat fruktbart, klokt ochbra tillsammans med regeringen i de ekonomiskafrågorna, inklusive skattefrågorna, somvarit. Då har vi förstås inte sprungit och duttat medförslag om delar i den skatteväxling som vi hoppasskall komma som ett resultat av den här utredningen.Men det är klart att vi är beredda att mycket tydligt gåvidare när det gäller skatteväxling.Som vet har jag oftast pratat uti-från miljöutgångspunkten. Jag tycker dock att det blirtydligare och tydligare att den jobbskapande utgångs-punkten är en minst lika viktig komponent i skatte-växlingen. Om frågan är ifall vi kommer att göra dettaär svaret: Ja, vi kommer att göra det. Vi kommer attgöra detta tydligt redan under denna vår.Till slut, skatteministern, vill jag ta upp det euro-peiska perspektivet. Hur drar skatteministern och densvenska regeringen det här lasset i EU? Hur drar manden här frågan vidare? I Skatteväxlingskommitténsade vi nämligen också att man måste ha ett samman-hållet internationellt perspektiv, inte minst vad gällerEuropa. Och visst vore det synd, skatteministern, omStorbritannien skulle bli det land som gick före ochlotsade in EU på den här vägen? Ta några snabba ochtydliga grepp, skatteministern!Anf. 119 ():Fru talman! är det och Cen-tern, och så är det och . Vihar nu satt ned foten. Vi är tydliga. Redan denna vårlägger vi fram förslag. Då finns risken att den social-demokratiska regeringen säger: Vi väntar. Men sys-selsättningen kräver ju åtgärder, och miljön kräveråtgärder. går det att förena det.Skatteväxlingskommittén förordade en selektivskatteväxling, . Tjänstebeskattningsut-redningen har lagt fram flera förslag i enlighet meddetta. Stöder de här två utredningarnai princip?Jag hoppas att svaret är ja. Det går också att säganej. Det går också att säga: Jag vet inte vad jag tycker.Det går att svara på alla tre sätten. Jag vill funderamer - det är också ett hedervärt svar. Det sägs ju häratt det återstår att finna en stabil och fördelningspoli-tiskt godtagbar finansiering. Det kanske är det som ärproblemet. Det kanske finns gränsdragningsproblem.Men då kan vi ju reservera medlen . Vi kan säga attvi inte fattar några konkreta beslut i vårpropositionen.Men det går ju att anvisa en ram, låt oss säga på 4-5miljarder, och sedan löser vi resten under sommaren.Då träder in, och jag kommer medgoda råd och hjälper till. Sedan kan han vill få ta åt sig äran, jag är inte noga med det,och sedan löser vi det här i budgetbehandlingen underhösten.Det går att lägga fram förslag om ramen. Det finnsett gott stöd i och iSkatteväxlingskommittén. En nivå på 4-5 miljarderbör vi absolut klara av 1999. Här går det att svara:Kommer att verka för en växling? Jagtalar alltså om en blygsam växling, inte alls den hot-bild målade upp. Kommer ThomasÖstros att verka i den här riktningen - en skatteväx-ling på 4-5 miljarder, med bistånd av ochBäckström, och Vänstern?Anf. 120 Statsrådet ():Fru talman! Det är onekligen ett intressant par,och Vänstern, som det säkert finns anledningatt föra många diskussioner med i olika sammanhang.Lennart frågade om jag inte tycker att detär synd att tar initiativ. Jag tycker pre-cis tvärtom. Det är mycket bra att nubedriver ett mycket konstruktivt arbete i Europeiskaunionen, att man driver sysselsättningsfrågor ochgemensamma frågor som man har vänt ryg-gen mot i samarbetet. Det beror ju på att Storbritanni-en nu har en labourregering med de värderingar somfinns i en labourregering.Det är också väldigt bra att nu en-gagerar sig i frågorna om miljöstyrande skatter. Manligger litet efter där, och det är väldigt bra attdet finns fler. Det internationella perspektivet förut-sätter ju faktiskt att vi har ett internationellt samarbetekring de här frågorna för att höja miniminivåerna.Man kan inte ensam gå så långt framåt att man riske-rar att slå ut viktiga delar av industrin eller skaffar sigså höga bensinpriser eller dylikt att människor sägerstopp och slår bakut. Resultatet blir då i slutändan ensämre miljöpolitik, en sämre resurshushållningspoli-tik.Därför är det väldigt bra att enga-gerar sig i den här frågan.Sverige är mycket aktivt i EU-arbetet när det gäl-ler grundläggande frågor som rör skatteväxling, t.ex.energibeskattningsdirektivet. Det är där vi till syvendeoch sist hamnar, konkreta förhandlingar och diskus-sioner. Vad har vi för verktyg och regelverk i EU somnär vi väl stadfäster dem också kan användas för attöka ambitionerna?Det arbetet är naturligtvis inte lätt. Det finns län-der som inte alls har samma intressen som en del avde nordeuropeiska länderna. Men det går framåt därockså. Jag tror att EU kommer att kunna vara ettmycket nyttigt verktyg även i det här perspektivet.Jag har ingenting emot utredningar, men jag skulleheller inte ha någonting emot att få litet mer av kon-kreta förslag och idéer från de här två debattörerna föratt spåra litet grand vart ni vill gå vidare.Naturresurserna är ett exempel. Vilken typ av na-turresurs talar ni om? hör man en diskussionom att införa någon typ av vattenskatt. Det är klart attdet skulle vara en stabil skattebas. Men finns det ettbehov av att införa vattenskatt? Har somnation ett sådant problem med vattenanvändningen attjust en vattenskatt skulle vara ett effektivt styrmedel?Jag sätter ett frågetecken för det. Jag tror heller inteatt vi har en särskilt positiv folklig opinion i den typenav fråga.Vilka andra naturresurser är då aktuella? Vi skullekunna titta närmare på en uranskatt. Men har inte denprecis samma effekter som produktionsskatterna påvattenkraft och kärnkraft har? Medför inte den sådanaproblem som elintensiv industri har ? LarsBäckström värnar ibland om den. Det beror på vilketläge det är. Man vill ju sitta på många stolar samti-digt.För mig är takten oerhört viktig. Vi skall inte an-vända ekonomiska styrmedel i en sådan uppdriventakt att vi slutar i ett läge där vi har ställt till det bådemiljömässigt och ekonomimässigt, där vi har stött utproduktion som i stället går till länder som har lägreambitioner. Det måste vara en takt där vi faktisktreellt hinner ställa om produktion och konsumtion. Dåmåste man ha en klok avvägning i takten.Vi har använt ekonomiska styrmedel , 5 miljarder i energiskatter, avfallsskatt,naturresursskatt. Det finns flera typer av mycket kon-kreta förslag där vi har använt oss av ekonomiskastyrmedel. Regeringen väntar ju inte, en diskussion om Tjänstebeskattningsutred-ningen och frågan om beskattning av tjänstesektornhar jag en mycket öppen hållning. Utredningen ärmycket bra. Den ger ett bra underlag i diskussionenom analys av tjänstesektorn. Men den säger intemycket om energibeskattning, bensinskatter, m.m.Den föreslår inte som att vi skall höjabensinskatten kraftigt . Jag trorpersonligen att vi måste ta det litet lugnt. Människorhar också knaper ekonomi. Man kan inte användaekonomiska styrmedel i en sådan takt att de slår bakutoch säger: Nej, då bedriver vi ingen miljöpolitik alls.Anf. 121 ():Fru talman! Aha, nu börjar ljuset tändas. Den försiktighet som vi lade oss vinn om iSkatteväxlingskommittén har lett till att skatteminis-tern tycker att vi var för vaga, för oprecisa och intelade fram tillräckligt spetsiga förslag. När jag i ef-termiddag till skatteministern postar kravlis-ta på skatteväxling till väsentligt högre belopp, meden mycket stor tydlighet i vad man skall ta och vadman skall lägga, utgår jag från att den kommer atteffektueras av skatteministern. Jag kan lova att den ärspetsig, tydlig och beloppsrelaterad i mycket stordetaljeringsgrad. Men det hade jag inte hoppats påfrån början, fru talman. Jag trodde att skatteministernskulle vilja ta det stegvis med utgångspunkt i förslag.Om jag har missuppfattat skatteministern på denhär punkten, att det inte är kravlista hanlängtar efter, måste jag ändå fråga om han är bereddatt ta tag i de förhållandevis försiktiga förslag somfanns i , nämligen just råd-dandet i förnybara eller icke-förnybara resurser, hurekonomiska styrmedel kan användas ytterligare ochen belysning av skatteväxlingens effekter för olikagrupper.Jag sade naturligtvis inte, fru talman, att jag varledsen över initiativ från . Vad jagmöjligen skulle vara ledsen för, och det kommer attframgå av protokollet, var om tappade led-ningen i det här arbetet. Vi bör ha ledningen och intesom vi har gjort på miljöområdet tappa ledningskraf-ten.Att sedan har den spännande de-battekniken att tala som om det bara är han och jagnär vi allihop i , utom mode-raterna, står bakom det här förslaget är en helt annanhistoria.Anf. 122 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen tar Skatteväxlingskommit-téns betänkandet på yttersta allvar. Det är en mycketbra utredning. Där finns många trådar att fortsätta attnysta upp i det fortsatta arbetet med skatteväxlingen.En av de viktiga rekommendationer som ni förfram har också satt en stor del av iarbete, nämligen förslaget till nya principer för ener-giskatter. Det är viktigt att komma framåt med ener-giskattestrukturen, få en tydligare uppdelning av vadsom är miljöstyrande och vad som är fiskala skatter.Sedan kan man använda det som grund i fortsattaskatteväxlingsdiskussioner. Det är ett konkret avtryckav och inte minst de härbåda herrarnas medverkan. Det är vi tacksamma för.Det finns säkert fler saker som bör åtgärdas med an-ledning av betänkande.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1997/98:116 omtaxering av bostadsrätterAnf. 123 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att stilla oronbland många ägare av bostadsrättslägenheter motbakgrund av förväntade förslag från om individuell taxering av bostads-rätter.För ett småhus gäller att taxeringsvärdet skalluppgå till av marknadsvärdet. Bostadsrättslä-genheter saknar taxeringsvärden. Det är emellertidsedan länge känt att taxeringsvärdena på de fastighe-ter som ägs av bostadsrättsföreningar i ett betydandeantal fall är avsevärt lägre än av det samman-lagda marknadsvärdet på de enskilda lägenheterna.Det finns två förslag som syftar till attkomma till rätta med detta. Inget av dem innebäremellertid att lägenheterna skulle få individuella tax-eringsvärden. Vad det handlar om är i stället att fas-tigheternas taxeringsvärden skulle fastställas utifrånde enskilda lägenheternas överlåtelsepriser. Det enaförslaget presenterades av i betänkandet SOU 1992:8, Fastighetstax-ering m.m., och det andra lades fram av i ett annat betänkande. Inget avförslagen har lett till lagstiftning.Enligt direktiven (dir. 1997:36) är en av uppgifter att på nytt utifrånde båda nämnda utredningsförslagen pröva huren taxering av hus ägda av bostadsrättsföreningargrundad på de enskilda lägenheternas marknadsvär-den kan genomföras och hur reglerna om detta i såfall skall anpassas till vad utredningen i övrigt kankomma att föreslå.Jag kan emellertid konstatera att frågan om denframtida beskattningen av dem i bostadsrätt inte ute-slutande beror på hur reglerna om fastighetstaxeringav bostadsrättsfastigheterna utformas. Skatten för denenskilde kommer också att påverkas av andra ställ-ningstaganden. Ett av dem är frågan om bostadsrätt-sinnehavarnas rätt att för egen del utnyttja föreningensränteavdrag.Slutsatsen av det sagda är att det för dagen inte ärmöjligt att göra några generella uttalanden om denframtida beskattningen av bostadsrättsinnehavarna.Anf. 124 ():Fru talman! Jag noterar att det är tur att man intelider av torgskräck när man pratar här i kammaren vidden här tidpunkten i dag.Min interpellation baserades på antaganden omkraftigt ökade kostnader för framför allt bostadsrättermed tanke på det förslag man kan misstänka att kommer att lägga fram. Jagkan bara tänka mig att de är ute efter att presenteranya skattehöjningar, som statsrådet sedan kanlägga fram i riksdagen.Det svar som han lämnar här lugnar definitivt inte.Jag skall citera fritt: Betydande antal bostadsrättsfas-tigheter har ett lägre taxeringsvärde än det samman-lagda marknadsvärdet på enskilda lägenheter i bo-stadsrättsföreningen. Varför svarar man på det sättet,herr statsråd, om inte tanken finns på kommandeskattehöjningar?Om det skulle bli så kan detta drabba hundratusen-tals ägare av bostadsrätter. Värdet kommer att mins-ka, boendekostnaden kommer att öka. I många fallkommer värdet att minska under det belopp man harsom skuldbelopp. Man kan misstänka att bankernamed all rätt kommer att reagera i en sådan situation.Det kan innebära att många kommer att tvingas flyttafrån sina bostäder. Det är faktiskt så , fru talman,att många har köpt bostadsrätter, ibland dyrt, för då ändå betalar för ett tryggt, långsiktigt ochstabilt boende.Sedan sade statsrådet att man inte bara kan talaom skatter. Det gäller även rätten till avdrag. har aldrig varit världsmästare på attminska boendekostnader. Det är inte hans favoritgren.Jag tolkar svaret så att många bostadsrättshavare kanräkna med kraftigt ökade boendekostnader. Tyvärrkommer de inte att få besked om detta förrän eftervalet, om vi skulle drabbas av olyckan att få sammakulör på regeringen som vi har i dag.Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Det är knappast förvånande att StenAndersson inte är nöjd med svaret. Jag tror att jagännu aldrig har varit med om att harvarit nöjd med något svar.Frågan om hur bostadsrättsföreningar skall taxerasoch beskattas intresserar väldigt många. I DagensNyheter från publicerade representan-ter för ett antal organisationer - SBC, HSB:s Riksför-bund, , ochSveriges - en artikel där manhänvisade just till samma förslag som jag hänvisadetill interpellationssvaret, dvs. att man skall förändrabeskattningsstrukturen: å ena sidan en schablonintäktoch å andra sidan en annan taxering än den som till-lämpas i dag.Det är klart att väljer att fokuserapå en del av utredningsförslaget, att man skulle taxerade enskilda bostadsrätterna efter marknadsvärdet,eller rättare sagt: efter köpeskillingen. Men den andradelen av förslaget är att man skall få utnyttja sitt un-derskottsavdrag på ett annat sätt .