prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — Det handlar om hur man i endemokrati skall skydda sig mot dem som vill omstörtademokratin med våld utan att träda grundlagsförbudmot att registrera människor enbart på grund av poli-tisk åsikt förnär.Tyvärr har det gått som det har gjort underdet gångna riksdagsåret vad gäller det här förslaget.Det har inte gått att få någon majoritet i riksdagen.Regeringen kommer var och mednya förslag och nya grupper som skall utreda den härfrågan. Det gör man i akt och mening för att kommabort från frågan om att få en sammanhängande ge-nomlysning i form av en kommission som sysslar meddetta och som får speciella befogenheter att lyftatystnadsplikter och höra personer som har något attredovisa på ett mer effektivt sätt.Sedan har man fortsatt att sprida ut det här på ettantal områden, och tyvärr har en majoritet i konstitu-tionsutskottet instämt i detta. Jag vill som jag nämnde,fru talman, yrka bifall till den reservation som har attgöra med de här två motionerna, alltså reservationnr 6. Enligt den skall det uttalas att vi bör få till stånden sådan här kommission. Jag får väl erkänna att jaginte har så stor förhoppning om att just under dennadebatt omvända exempelvis socialdemokrater ochmoderater till insikten om behovet av en sådan härkommission. Vi kommer att återkomma till frågan iandra sammanhang om det blir så illa att vi förlorar idag.Ett annat ämnesområde som är uppe i betänkandetoch som har diskuterats genom årenslopp är frågan om huruvida vi skall ha ett skydd förden negativa föreningsfriheten, dvs. rätten att intebehöva tillhöra en förening. Vi har förstås sedan längeett skydd i vår demokrati för att man har rätt att slutasig samman i olika organisationer för att främja in-tressen. Det kan vara politiska, religiösa, kulturellaeller fackliga intressen. Men vi har egentligen aldrigpå riktigt haft ett lagskydd mot tvånget att tillhöra enorganisation.Frågan har som sagt var diskuterats ett antal gång-er. Det som , tycker jag, göratt saken hamnat i ett delvis annat läge, är att deneuropeiska domstolen tolkar Europarådskonventio-nens bestämmelser om föreningsfrihet som att denäven gäller den negativa föreningsfriheten. Då ärfrågan om vi skall fortsätta med ett läge där utslagetfrån domstolen om tolkningen av Europarådskonven-tionen, som ju som sagt numera är en del av svensklagstiftning, skall vara det som reglerar frågan i Sve-rige eller om vi skall ta itu med det här och klargöravilka förhållanden som gäller i vårt land.Vi har för vår del anslutit oss till en motion somhar lagts fram från moderat håll. Det betyder inte attvi ansluter oss till varje ord och varje resonemang itexten. Men vi har anslutit oss till yrkandet om att detbör ske en grundlagsreglering av frågan om den ne-gativa föreningsfriheten.En tredje fråga som belyses i betänkandet och iolika motionsförslag är frågan om organisationersbrottslighet. Där har vi ju i gång på gång gjortden bedömningen att vi inte skall hantera problemsom har att göra med organisationers brottslighet avolika slag genom att i huvudsak förbjuda organisatio-nerna som sådana. Det är beteenden av olika slag somkan förbjudas. Framför allt hade vi sedandebatten om rasistiska organisationer och om det varrimligt att förbjuda dessa.Denna fråga är nu uppe bl.a. på grund av diskus-sioner på europeisk nivå. Det finns olika rekommen-dationer i fråga om rent kriminella organisationer ochom hur det är med aktiv medverkan i dessa organisa-tioner, hur det skall hanteras juridiskt. Där har manfrån svenskt håll i samband med de europeiska dis-kussionerna markerat att en sådan kriminaliseringmåste ta sin utgångspunkt i hur vi brukar hanterafrågorna i vårt land. har man från svensktjuridiskt håll bedömt att den senaste gemensammaståndpunkten i frågan är sådan att det går att hanteradet här med vanlig svensk teknik på området.Jag tycker för min del, och utskottet har väl ocksågjort den bedömningen, att det här är relativt väl av-vägt. Vi ser fram emot de förslag som kan komma föratt uppfylla dessa kriterier.Den fjärde och sista fråga som jag tänkte ta upp är frågan om hur vi skall kunna använda lagstift-ningsmakten för att skydda homosexuella mot hetsoch diskriminering. Även den frågan har diskuteratslänge, bl.a. utförligt i förra årets debatt med anknyt-ning till fri- och rättighetsfrågorna. Tyvärr gick det dåinte att få gehör för att vi borde ändra i lagstiftningenså att också de homosexuella skyddas mot de grupper- ofta nazistiska eller fascistiska - som ger sig på dempå samma vis som de ger sig på människor som ärjudar eller som är misshagliga för dem på något annatvis.Vi tycker från sida att det finns allaskäl i världen att se till att frågan regleras i sambandmed hets mot folkgrupp. Vi har också ställt oss bak-om en annan reservation, men jag nöjer mig i den härdebatten med att peka på möjligheten för alla som villatt ansluta sig till den reservation som innebär att vi ilagen om hets mot folkgrupp skulle kunna ta in ävende homosexuella.Jag hoppas att vi kan få en debatt, och gärna enanslutning, från socialdemokratiskt håll. Jag ser framemot att höra hur skall argumenteraför att man inte skall göra det här ställningstagandet och skicka med det till den utredning som är pågång.Fru talman! Jag yrkar som sagt bifall till två av re-servationerna, men jag står också bakom de övrigasom vi har lagt fram.Anf. 76 ():Fru talman! Fri- och rättighetsfrågorna är, det kanman utan vidare konstatera, något av en demokratislivsnerv. De rör de allra väsentligaste förutsättningar-na för att en demokrati över huvud taget skall kunnafungera.För en konstitutionell demokrati är det alldeles gi-vet att det är nödvändigt att sätta upp gränser förmakten. Makt kan missbrukas. Det har vi en rad ex-empel på från historien. Vi skulle i det sammanhangetockså kunna visa exempel från vårt eget land. Detfinns alltid en risk för att olika gruppintressen kangöra sig breda. För den sakens skull är det nödvändigtatt i förväg staka ut gränserna för hur man skall agerai olika situationer.Vi kan konstatera att det finns två olika områdensom man lägger tyngdpunkten på. Vi drar upp våraställningstaganden från litet olika synvinklar. Jagskulle vilja säga att det för socialdemokratin alltid harvarit angeläget att slå vakt om kollektivet, om staten.Det har fått gå före hänsynen till den enskilda männi-skan. För oss på den andra kanten har det däremotvarit angeläget att slå vakt om individens rättigheter.Man kan säga att det är det som konstituerar en rätts-stat.Vi inom Moderata samlingspartiet har oförtrutetarbetat, och arbetar fortfarande, för att slå vakt omvad vi anser vara några av fundamenten, nämligendemokratin, rättsstaten och vår författning.Det finns något som är genomgående här. BoKönberg tog upp det. Han sade att vid tidigare tillfäl-len har socialdemokraterna avslagit alla motioner.Han trodde inte särskilt mycket på framgång i dagheller.Detta är inget nytt. Det är så det alltid har varit.Socialdemokraterna har alltid varit tröga när det hargällt att anamma nya idéer. De är alltid negativa till enbörjan. Det blir fråga om utdragna kompromisser ochsedan ett starkt opinionstryck. Men då får vi så små-ningom också med oss socialdemokraterna i en del avde här sammanhangen.Vi kan se att fri- och rättighetskatalogen inte ärnågot som har gamla anor i vårt land. I vår gamlaförfattning, författning, var det egentligenbara den gamla 16 § regeringsform. Denkunde i sin tur sägas ha sina anor tillbaka till medelti-den, till de medeltida kungaförsäkringarna. Det varegentligen det enda som fanns av garanti för fri- ochrättigheter.Initiativet togs sedan från moderat sida till det somså småningom blev fri- och rättighetsreformen 1976.Därefter kunde vi driva på och få igenom nya land-vinningar. Lagprövningsrätten är inskriven i rege-ringsformen . Vi uppnådde en förlängdvalperiod och också i alla fall början till ett personval.Yttrandefrihetsgrundlagen har sett dagens ljus. Vikunde också glädja oss åt att mediemonopolet avskaf-fades 1993.Ett annat stort mål som vi hade satt upp var att fåEuropakonventionen för de mänskliga fri- och rättig-heterna inkorporerad med den svenska lagstiftningen.Så har skett. Vi kan också se att rätten till ersättningarvid expropriationer preciserades vid de senastegrundlagsändringarna.Det har alltså hänt en hel del. Stegvis har vi kun-nat bygga upp ett allt säkrare skydd för den enskildamedborgaren. Men det betyder inte att det är bra somdet är. Det är mycket som återstår att göra. Det gälleratt än starkare förhindra kränkningar av den enskildesrätt från statens sida.Under senare tid har vi kunnat se hur vi i flera oli-ka fall har haft en lagstiftning som har varit tveksamfrån grundlagssynpunkt och från rättssynpunkt. Låtmig ta några exempel. Stiftelselagen mot de friaforskningsstiftelserna var ganska skandalös i hela sinuppläggning. Den förtida avvecklingen av kärnkraft-verket i är inte heller ett arbete som kansägas leva upp till de krav som man har rätt att ställa ide här sammanhangen. Det dråpslag som drabbadelandets änkor i och med att folkpensionsdelen skulleräknas av mot annan inkomst var ett avtalsbrott. So-cialdemokraterna och svek också en överens-kommelse med de andra partierna som hade pånacken.Vi kan naturligtvis också säga att fastighetsskatteni sin nuvarande otillständiga utformning har blivit ettexempel som påminner om en retroaktiv skattelag-stiftning. Ägarna till de fastigheter som drabbaskunde på intet sätt förutse att de kansket.o.m. skulle tvingas bort från gård och grund till följdav denna skattebelastning.Det gäller alltså att skydda minoriteter på olikasätt. Hur skall man göra det? Det finns två klassiskaexempel som brukar användas. Det ena är skydd ge-nom folkomröstningar, dvs. möjligheter till folkom-röstningar i olika sammanhang. Vi har den danskamodellen. Det har vi diskuterat i kamma-ren. Också det finns med i vår stora partimotion ommedborgarrätt och demokrati.Ett annat sätt att gå till väga är att använda sig avkvalificerade majoriteter, i synnerhet när det gällerbegränsningar av fri- och rättigheter för de enskildamedborgarna. Ett av de krav som vi ställer är närmare bör utreda kravet på en kvalificeradmajoritet vid just begränsningar av fri- och rättigheter.I dag har vi en möjlighet för tio ledamöter att krävaatt en sådan begränsning skall vila i tolv månader.Men detta är enligt vårt förmenande inte tillräckligt.Här skulle man kunna resa krav just på kvalificeradmajoritet. Om den sedan skall vara två tredjedelar, trefjärdedelar eller hur man nu vill ha det tål att diskute-ra. Men det är en sak som borde utredas närmare.Bo Könberg har redan talat om kraven på ettgrundlagsskydd för den negativa föreningsfriheten.Det behöver jag alltså inte gå närmare in på.Men det finns naturligtvis andra områden där detbehöver göras insatser, där vi behöver en grundlag-stiftning för att kunna garantera medborgarna vad sombrukar kallas för fasta spelregler i det vardagliga livet.Här gäller det att värna om avtalsfriheten. Det är enav de mekanismer som är utslagsgivande för att vårdemokrati skall kunna fungera. Det gäller att få ettskydd mot generalklausuler och annan lagstiftningsom man inte kan förutse i förväg. Det gäller att för-stärka skyddet mot en retroaktiv skattelagstiftning.Över huvud taget handlar det om att åstadkomma ettstarkare skydd för de enskilda medborgarnas rättssä-kerhet.Fru talman! Detta är något som vi inte kommerifrån. Vi finns nu också med i Europeiska unionensom har hunnit längre än när det gäller skyd-det för de enskilda medborgarna. Där kan vi haka på,men vi skall kanske inte nöja oss med att hänvisa tillEuropakonventionens regler. I många av de här fallenskall vi också kunna införliva detta med 2 kap. i vårregeringsform.Fru talman! Mot den här bakgrunden yrkar jag bi-fall till reservationerna 2 och 5. Reservation 5 handlarframför allt om kravet på ett skydd för den negativaföreningsfriheten. I reservation 2 tar vi upp kontentanav de krav som finns i vår partimotion om medborgar-rätt och demokrati i de moment som behandlas i dethär betänkandet.Anf. 77 ():Fru talman! Kampen för demokrati har gjortmånga framsteg i vårt land. Men kampen för demo-krati måste ständigt leva vidare. De demokratiska fri-och rättigheterna är inte vunna en gång för alla. De ärinte vunna för alla grupper. De utsätts för hot ochpåverkas av samhällsutvecklingen. En tid av ökadesociala klyftor betyder också ökade demokratiskaklyftor. När ekonomisk maktskillnad växer i samhälletökar också politisk maktskillnad.De demokratiska fri- och rättigheterna gäller for-mellt lika för alla men huruvida man kan utnyttja sinarättigheter och fylla dem med ett innehåll beror imånga fall på ens sociala ställning och ekonomiskastyrka. Det finns flera exempel på det i vårt fri- ochrättighetskapitel. Man har t.ex. stärkt skyddet för denprivata äganderätten. Då avses inte ägandet av per-sonliga tillhörigheter utan framför allt kapitaltillgång-ar. Men ägandet av kapitaltillgångar ger ju samtidigtmakt över andra. Det ger makt över arbetsplatser ochsamhällslivets utveckling och därmed makt över and-ra. Det betyder ju att man med ett starkt skydd föräganderätten i grundlagen också cementerar en demo-kratisk ojämlikhet.Lockouträtten har t.ex. snarare ett starkare skydd ivår regeringsform än vad strejkrätten har. Det är nå-got som många länder med en samhällsstruktur somvår har observerat. De har inget grundlagsskydd förlockouträtten eftersom de som har strejkrätt, dvs. dearbetande, socialt sett har en betydligt svagare ställ-ning i samhället än ägarna av kapitalet.Låt oss sedan gå över till bestämda grupper i sam-hället. De är ju också utsatta. Det finns fortfarandediskriminerande lagstiftning mot t.ex. homosexuella.Vi menar att det är hög tid att se över hela det här fri-och rättighetskapitlet. Det har reviderats några gång-er. Det har byggts ut. I vissa avseenden har det för-bättrats, och i vissa avseenden har det försämrats.Man bör tillsätta en ny utredning som bör vidga,skriva om och ta hänsyn till de sociala aspekter jaghar redogjort för. Därmed kan det bli ett vidgat rättig-hetskapitel som t.ex. tar hänsyn till de anställdas si-tuation på arbetsplatserna. Invändningen är attgrundlagen bara skall reglera förhållandet mellan detoffentliga och privata. är inte grundlagen begrän-sad bara till det. Till följd av de ökade sociala klyf-torna vågar många anställda inte utnyttja sin grund-lagsenliga yttrandefrihet. De är rädda att mista jobb,rädda att förlora förväntade anställningar osv. Detfinns, enligt vår mening, påtagliga skäl att förstärkagrundlagsskyddet. Därmed yrkar jag bifall till reser-vation 1. Vi i yrkar om en utredning föratt förstärka grundlagsskyddet för fri- och rättigheter.Frågan om diskriminering av homosexuella hardiskuterats . Sakta ger regeringen efter.Vi menar att regeringen nu har en möjlighet att utom-ordentligt tydligt markera mot de inskränkta fördoms-fulla och kriminella element som angriper homosex-uella människor och deras rätt till kärleksliv på derassätt.Det är gott om det kommer ett regeringsförslag omförbud mot diskriminering i arbetslivet på grund avsexuell läggning. Det vore bra om regeringen togchansen att fullt ut föreslå ett sådant förbud i rege-ringsformen. Därmed kan vi utmönstra all homosexfi-entlig lagstiftning en gång för alla. Alla människor harsamma rättigheter och skyldigheter oavsett läggning idet avseendet.Vi menar att den utredning som skall tillsättas börges uppgiften att lägga fram ett konkret lagförslag omatt de homosexuella skall skyddas av bestämmelsenom hets mot folkgrupp. Detta är otvetydigt. Det harBo Könberg redan argumenterat för.Fru talman! talade om individensrättigheter. Men slår han och hans parti vaktom den åsiktsregistrering som säkerhetspolisen harutsatt många svenska medborgare för. Vi kommer attfå diskutera denna fråga ytterligare när konstitutions-utskottet har sin granskningsdebatt. Vi har granskat endel av denna verksamhet och det delvis hemliga re-gelverk som regeringen har lagt till grund för detta.Jag vill inte föregripa denna debatt. Men när mangranskar dessa frågor, ser man på vilka lösa bolinermänniskor hamnar i register. Sedan används dessaregister i enlighet med personalkontrollkungörelsenför att människor inte skall få sökta anställningar ellermister anställningar.Vi vet att människor har varit utsatta för åsiktsre-gistrering tidigare utan att de har haft några som helstkonspiratoriska avsikter mot det svenska samhället.Men de har kanske burit fram obekväma åsikter. Vivet att det är många människor som borde få upprät-telse på grund av en hantering som måste betecknassom en skamfläck. Det nödvändiggör en ordentlig,oberoende genomlysning av åsiktsregistreringen i heladess vidd av svenska medborgare.Därför är det utomordentligt bra att Miljöpartiethar väckt en motion och ställt kravet om att en obero-ende kommission liknande den s.k. Lundkommissio-nen i skall tillsättas. Jag menar att det är nöd-vändigt. De delvisa utredningar eller forskaranslag föratt titta på delar av verksamheten som har föreslagitsav regeringen döljer grundfakta.Låt oss se på fallet . Det var snickaren iKarlskrona som inte fick ett arbete på ett museuminom ett militärt område. Vad är det som läggs honomtill last? Beställandet av ett antal flygblad, ansökanom medlemskap i organisation och efterhörande omhur man kan få tag på en viss tidning. Detta skullevara tillräcklig grund för åsiktsregistrering och attnekas ett sökt jobb. Därmed stämplas han som landetsfiende.Den svenska statens försvar är att detta har medKarlskrona och en sovjetisk ubåt att göra. Man harinte ens begripit att den organisation som Leandersökte medlemskap i, nämligen KFML, var i högstagrad antisovjetisk därför att den var så prokinesisk.Men inte ens nyansen upptäcktes i detta sammanhang.Ni kan förstå vilket slarv, vilken inkompetens ochrättsosäkerhet som har präglat denna verksamhet.Med denna begränsade politiska aktivitet kan man bliett fall för åsiktsregistrering, för personalkontrollkun-görelsen, och får inte en sökt tjänst på grund av är en säkerhetsrisk. Hur många tusentals andramed högre politisk aktivitet finns i dessa register pålika dåliga grunder?Därför är det ett demokratiskt anständighetskravatt detta vädras ut ordentligt en gång för alla. Jag gläder mig åt att Folk-partiet instämmer på den punkten.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 3 samt instämmer i Bo Könsbergs bifallsyrkandeför reservationerna 4 och 6.Anf. 78 () replik:Fru talman! anförande gav anled-ning till några reflexioner.Det är naturligtvis riktigt att demokratins fri- ochrättigheter inte är bundna en gång för alltid. Det till-kommer varje generation att finna dem på nytt - somGunnar brukade säga. Demokrati måstevinnas av varje generation.Sedan kommer in på frågan om deökande sociala klyftorna. Visst finns det sådana. Omman garanterar individen fri- och rättigheter och gerett utgångsläge för alla, kan man därigenom undvikaatt hamna i en situation med dessa sociala klyftor -framför allt om skattetrycket kan reduceras till rimligaproportioner. Detta är världens högst beskattade land,där i snitt två tredjedelar av en människas inkomstertas i anspråk av det allmänna. Kan man reducera dettaoch ge ett större utrymme för den enskilda människanär det klart att det i stället kommer att leda till att manminskar de sociala klyftorna.Kenneth tog också upp några andra pro-blem, som resonemangen om grundlagsskydd för dehomosexuella. Vi har motsatt oss detta, därför att vikan inte gå in och grundlagsskydda varje kategori. Jagfick E-post där man krävde grundlags-skydd för handikappade. Det kanske ni andra ocksåhar fått. Vi kan säkert räkna upp den ena kategorinefter den andra. Däremot är det uppenbart att vi intekan tolerera någon form av diskriminering.Registernämnden har fått i uppgift att titta pååsiktsregistreringen. HSF, , skall också seom man kan stimulera forskning, och skall analysera förutsättningarna.Jag måste allra sist säga att jag inte var förvånadöver att man under det varma krigets och sedan detkalla krigets dagar registrerade stalinister, nazisteroch kommunister av olika schatteringar. Jag tror attdet var välbehövligt att göra det, för att kunna garan-tera demokratin för framtiden. Jag är inte särskiltimponerad av dem som i efterhand försöker göragällande att de på något sätt skulle ha utsatts för slarveller inkompetens i sammanhanget.Anf. 79 () replik:Fru talman! Det är bra att har talatom ökade sociala skillnader. Men de sänkta skatternaspolitik för de rika, som företräder, ärverkligen inte linjen för att jämna ut de klyftorna. Vibehöver skatter och en fungerande offentlig sektor föratt jämna ut bl.a. de ekonomiska klyftorna.När det gäller de homosexuella och de handikap-pade bör de kategorierna ha ett grundlagsskydd, enligtvår motion om förstärkning av fri- och rättigheter.Varför? Jo, därför att det är just mot de gruppernasom fördomsfullheten och reaktionen, de åsikter somär diskriminatoriska, just slår. Man anser att de homo-sexuella och de handikappade, utöver vissa etniskagrupper, är mindervärdiga. Därför är det av utomor-dentlig vikt att samhället kraftigt markerar och att detframgår av regeringsformen att ingen, inte hellerhomosexuella och handikappade, får diskrimineras.All sådan lagstiftning skall bort.När det gäller säpos åsiktsregistrering kan jag sägaså mycket som att den inte har varit förenlig medrättstrygghet. Djupsinnigheten när man har betraktatolika s.k. kommunistiska grupper har väl varit ungefärsom på skämtbilden där en polis slår en batong i hu-vudet på en åskådare till en demonstration som säger:"Jag är antikommunist." "Mig kvittar det vilken typav kommunist du är", säger polisen och fortsätter attslå.Anf. 80 () replik:Fru talman! Det senare kan jag väl förstå, av detenkla skälet att det nog inte var så stor skillnad påkineskommunister och rysskommunister. Det varsamma andas barn i många sammanhang. Jag tror attvi kan lämna det.I skattefrågan är det inte sänkningen för de högstainkomsttagarna, miljardärerna, som vi i första handmånar om, utan det får Socialdemokraterna stå för.Det är de utländska experterna och grupper av privi-legierade som man gärna slår vakt om från regering-ens sida. Däremot är det låginkomsttagarna och me-delinkomsttagarna som drabbas hårt , och det är desom utsätts för ökande sociala klyftor. Det är där sominsatserna framför allt behöver sättas in, om det härlandet inte skall ramla utför ännu mycket mer än vaddet redan har gjort.Anf. 81 () replik:Fru talman! Vi diskuterar egentligen inte social-demokratisk skattepolitik . Det är missriktat attanmärka på mig i det ämnet, eftersom jag är kritiskmot dessa skattesänkningar för överklassen som finnsi Socialdemokraternas politik. Men framställ inte denmoderata politiken, med skattesänkningar som ledertill ökade sociala nedskärningar, som om den hadenågonting med jämlikhet att göra! Det är bara hyck-leri och ett tomt röstfiske.Anf. 82 ():Fru talman! Man kan fråga sig vilka åsikter män-niskor får ha i en demokratisk rättsstat utan att bliförföljda av staten. Det finns i nästan alla länder nå-gonstans gränser för vilka åsikter som kan accepterasoch också föras till torgs. Men i väldigt många ländersom kallar sig demokratiska rättsstater finns det ocksåblinda fläckar, som har med den här saken att göra.Det visar sig att demokratiska stater har förföljt grup-per inom landet på ett sätt som är helt oacceptabelt.Det har skett också i Sverige.Det senaste året har vi haft en ganska intensiv de-batt i det här landet kring just åsiktsregistrering. Dethar kommit fram på flera sätt att den åsiktsregistreringsom har bedrivits i knappast kan ha varitförenlig med de stadganden som finns i grundlagenom förbud mot just åsiktsregistrering. Den svenskaregeringen har t.o.m. erkänt det i ett fall, i TorstenLeander-fallet, att man har gått för långt och ocksåvarit villig att betala någon form av skadestånd.Redan tidigt under den här debatten framgick detatt visade vägen.