prot · GM098 · 1998-10-22 00:00:00 — Dessutom finnsdet små möjligheter till förändring genom egna initi-ativ på grund av arbetsbördan.Då har jag en fråga till skolminister - jag har delvis redan fått ett svar menjag vill ändå höra det en gång till och är litet osäker.Hur skall kommunerna få råd att satsa på de utveck-lingsinsatser som anges i fråga om min interpellation?Det gäller karriärtjänster för lärare, lärares möjlig-heter till forskarutbildning, lektorer i skolan, kompe-tensutveckling, handledning och mentorskap. För jagtror att resurserna kommer att gå åt till att klara självaskolsituationen - specialpedagoger, så små klassersom möjligt osv. - så att man ändå inte i kommuner-na kommer att anse sig ha resurser att satsa på dethär.Anf. 11 ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp en annan as-pekt när det gäller lärarnas arbetssituation. Vi är jumånga som är överens om att den behöver förbättras.Men vad som behöver göras rent konkret på olikaskolor varierar säkerligen beroende på de olika sko-lornas problem. Rent allmänt är det som sagt så att viär överens om att lärarnas möjligheter är väldigt vik-tiga både ur ett ekonomiskt och ur ett professionelltperspektiv från lärarnas sida. Detta är viktigt eftersomdet är förutsättningen för att garantera eleverna bästamöjliga lärarresurser till skolan. Frågan är då hur manskall komma till en tillfredsställande lösning på dessaproblem så fort som möjligt.I regeringsförklaringen sägs att för att förbättraoch utveckla skolan skall statsbidragen till kommu-nerna öka. Jag tror att det leder fel att främst se till deekonomiska faktorerna när det gäller att lösa skolansoch lärarnas problem. Vad som behövs är en mång-fald också vad gäller arbetsgivare inom skolan. I detavseendet är möjligheten att starta friskolor ett myck-et viktigt instrument.Skälet till att friskolor kan förbättra lärarnas situ-ation är att de ger mycket kortare beslutsvägar, mins-kad byråkrati och ökad profilering. Det har en mängdundersökningar visat. Undersökningar har också visatatt möjligheterna att påverka både sin lön och sinarbetssituation ofta är bättre i privata och mindreenheter. Karriärmöjligheterna upplevs som störresamtidigt som arbetet ofta bedrivs effektivare ochmer flexibelt. Detta bekräftades ju nu senast också aven undersökning som presenterades av Kommunaloch av privata vårdorganisationer.Det har ju också visat sig att friskolor har mycketlättare att rekrytera lärare. Under valrörelsen var jagrunt på en mängd friskolor. De hade inte haft någrasom helst problem att rekrytera lärare. Snarare stoddet lärare i kö för att få komma till dem. Min slutsatsär då att det inte främst är pengar utan andra faktorersom kan förbättra lärarnas arbetssituation. Nya idéeroch nya organisationsformer frodas bäst i självständi-ga och flexibla enheter. Därför måste vi på alla sättunderlätta för alla dem som vill starta friskola att göradet. Det gör man bäst, tror jag, genom att införa ennationell skolpeng.Anf. 12 Statsrådet ():Herr talman! Jag skulle vilja börja med att under-stryka att vi faktiskt har en väldigt bra skola i Sveri-ge. Vi har en skola som i princip finns från , iförskolan, och upp till gymnasieskolan, upp till 19-20år.Ser vi generellt på det här så har vi väl utbildadpersonal. Det finns en mycket god kompetens, och vikan möta de allra flesta elever. Det är den bas vi har.Sedan finns det ljusa och mörka bilder av skolan.Det är de mörka bilderna vi nu försöker möta genomatt förbättra situationen för lärarna. Jag vill upprepaatt vi vill satsa just på kompetensutveck-lingen. Det är ju därför vi har avsatt de 75 miljonerkronorna. Det är för att lärarna i olika projekt skallkunna stärka sin egen kompetens och för att förstärkalärarlaget, som också är en viktig bas i skolan.Hur ser situationen då ut för lärarna? Är det lågabetyg för de lärare som söker in till högskolorna? Nej,tvärtom. kunde vi konstatera, ochvara bekymrade över här i , att betygsnivånhade sjunkit för dem som sökte in. har vi högabetyg. Det är många som söker. Det är många sominte kommer in på lärarutbildningarna, i synnerhet desom söker till grundskoleutbildningen med inrikt-ningen svenska/SO.Vad är det då som händer? Jo, när det gäller grup-peringarna matte/NO saknas det lärare. Där harvi fortfarande tomma platser. Den naturvetenskapligasidan är oerhört attraktiv. De elever som har gåttut gymnasiet med den bakgrunden är attraktiva påhela arbetsmarknaden. Detta är just en uppgift för densittande lärarutbildningskommittén att fundera över:Hur möter vi det här ? Hur får vi in ävenden här gruppen av elever till våra lärarutbildningar?Men det är alltså viktigt att understryka att lärarnaär eftersökta på den svenska arbetsmarknaden. Ochjag tror att de kommer att bli ännu mer eftersökta iframtiden med de nya kompetenser som vi lägger in iden nya lärarutbildningen. Direktiven t.ex. om värde-grunden, om hur vi möter människor och om densociala kompetensen som ingår i det, är något somefterlyses inom alla områden.Vår uppgift är alltså att behålla de här attraktivalärarna i skolan. Då tror jag att den enda möjligheten,precis som har visat på, är att vihar olika karriärmöjligheter. Det gäller t.ex. ett när-mare samarbete med högskolan som vi kan få i deregionala utvecklingscentrumen. Det gäller att kom-munerna kan påverka vad som sker inom högskolan;ett givande och tagande mellan kommun och hög-skola. Att föra forskningen in i skolans vardag är enutmärkt möjlighet för lärare att avancera och kännastolthet för sitt yrke.Det handlar också t.ex. om att arbeta med pre-sumtiva skolledare - även om de aldrig kommer attbli det - alltså att förstärka ledarutbildningarna. Attge mer kunskaper om specialpedagogik till alla lärareär ett sätt stärka. Att stärka olika delar inom lärarla-get, så att inte alla lärare behöver ha samma kompe-tens utan att man kan utveckla olika sidor, är ocksåatt göra karriär. Man kan bli lite mer av expert på ettspeciellt område i sitt lärarlag.Anf. 13 ():Herr talman! Det är mycket i svar som jag stämmer in i och som jag ser framemot men som kommunerna har svårt att uppnå. Dethär med värdegrunden är ju oerhört positivt. Där harvi kristdemokrater verkligen satsat på den etiskadelen i läroplanen och på att uppfylla de målen.Skolforskningen och personalen på utbildnings-golvet har alldeles för litet kontakter. Lärare fårgång på gång pröva att göra samma misstag sommånga andra har gjort genom att forskningen intekommer in i skolan. Som exempel kan nämnas kon-flikthantering och konfliktlösning. Först när krisen ärett faktum uppstår denna diskussion. Men den skulleha kommit mycket tidigare.Jag vill nämna en annan sak som vi kristdemo-krater agerar mycket för. Om vi hade fått igenom vårfamiljepolitik, tror jag att skolan skulle ha haft detbetydligt lättare . Ett påtagligt problem är attfamiljerna har för litet tid. Föräldrarna behöver mertid för sina barn och för skolan.Jag tror också att många lärare skulle uppleva atten utveckling redan är på gång om de fick nya ochmoderna läromedel, dvs. att få tillgång till läromedelsom de kunde vara stolta över, så att de inte behöveranvända gamla hjälpmedel och klippa och klistra. Vihar det dåligt ställt med läromedel. Jag anser därföratt ett första steg skulle vara att tillhandahålla läro-medel och pedagogiskt anpassade lokaler. Det ärnämligen stressande att försöka uppfylla läroplanensmål om man inte har möjligheter till det i skolan.En annan brasklapp som jag vill skicka med är attvi också måste få uppleva att skolledare får mer tidför pedagogisk ledning. Då tror jag också att samtalenmellan skolledare och lärare gör att möjligheterna tillkarriär osv. för olika lärare kan öka.Anf. 14 ():Herr talman! Jag tycker att många av de förslagsom statsrådet har framfört här när detgäller hur man vill förbättra lärarnas situation är all-deles utmärkta. tog också upp enhel mängd förslag. Men jag tror att sättet att förverk-liga förslagen är att se till att det finns betydligt flerfriskolor i . Det är faktiskt svårt att som arbetsgivare få ned beslut på den nivå där de hörhemma. Det är trögare i stora organisationer. Därförtror jag att friskolor är ett mycket viktigt komple-ment. Att jag talar så varmt om friskolor berorpå att jag vet att det finns möjligheter till skolpeng förfriskolor, men många som vill starta friskolor upple-ver att det är svårt därför att kommunerna har förmycket att säga till om när det gäller tillstånd attstarta en friskola i kommunen. Man kan på mångasätt göra det svårt för människor som vill startafriskolor genom att kommunen ger dem sena beskedom skolpengens storlek eller genom att kommunen pånågot annat sätt kompenserar sina egna skolor så attderas skolpeng blir större än friskolans. Det finnsmånga byråkratiska hinder. De finns inte när vi stårhär och talar, men de finns i verkligheten. För att fåbort dessa hinder vill jag varmt förespråka att detinförs en skolpeng som fördelas på nationell nivå, såatt det inte blir möjligt för kommuner att sätta krok-ben för de människor som vill starta friskolor i deegna kommunerna. Det är därför som jag just i dagvill ta upp detta. Jag tycker nämligen att era idéer ärmycket bra, men jag skulle vilja se dem förverkligademycket snabbare, och det går bättre i mindre enheter.Anf. 15 Statsrådet ():Herr talman! Vi har i denna kam-mare fört debatten om friskolorna, och jag hade ocksåförmånen att vara en av ledamöterna i den sistafriskolekommittén som sedan ledde till ett beslut här iriksdagen. Efter det beslutet kan vi konstatera attantalet friskolor har ökat - t.o.m. ganska mycket.En av de springande punkterna i vår utredning varhur medlen fördelades till friskolorna jämfört medhur de fördelades till den kommunala . Ifråga om detta har det också skett en förändring. Viser att det efter det beslut som fattades om attalla barn har lika värde och att resurserna skall be-handlas på lika sätt oavsett om barnen går i en kom-munal grundskola eller i en fristående skola har sketten förändring. Skolorna behandlas lika.Dessutom beslutade att tillsätta en ar-betsgrupp som följde utvecklingen av vad som harhänt efter friskolebeslutet. Jag tycker att det är bra attdenna arbetsgrupp finns. Och när den kommer framtill sin slutliga rapport är det väl dags för mig attåterkomma till debatt i frågan här i kammaren.Jag vill avsluta med att poängtera värdegrundensom vi har diskuterat i våra inlägg. När den nya läro-planen antogs var det mycket debatt runt timplaneroch kursplaner. Men det kanske viktigaste budskapet,nämligen värdegrunden, kom litet i bakgrunden. I dagkan jag konstatera att i alla sammanhang när jag mö-ter människor som diskuterar skolan förs värdegrun-den upp som en första punkt på dagordningen. Ochnu gäller det att rusta skolan så att vi kan möta ochtala om värdegrunden. Därför går under1999 ut med ett material till lärare om hur vi skallmötas i en dialog. Det är lätt att säga med ord, mendetta att bjussa på sig själv som människa och att talaom de viktigaste frågorna är faktiskt svårare än detlåter.Vi har också gett utbildningsinspektö-rer i uppdrag att se hur det förhåller sig med mobb-ningen. har beslutat om en mobbnings-plan. Frågan är om den efterlevs.Jag understryker det som sa-de om att värdegrunden är viktig. Den skall vi allabeakta.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Förslag till rådets direktiv om ändring av rådets di-rektiv om gemensamma regler för vissa former avkombinerad transport av gods mellan medlems-staterna, m.m. KOM (98) 414Förslag till rådets direktiv om mottagningsanordning-ar i hamn för fartygsgenererat avfall och lastresterfrån fartyg (98) 452Meddelande om "Att utveckla medborgarnas nätverk:Vikten av goda lokala och regionala passagerart-ransporter och Europeiska kommissionens roll vidgenomförandet av dessa"Förslag om vitboken (98) 4667 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:19 till justitieutskottetAjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 16 TALMANNEN:Kammarens överläggningar återupptas nu förriksdagens frågestund. Regeringen företräds avstatsminister , statsrådet ,försvarsminister , statsrådet , utbildningsminister ,statsrådet och statsrådet svarar på frågor av allmänpolitiskkaraktär, övriga statsråd på frågor som rör vars ochens ämnesområde.Ordet är fritt!Gemensamma valdagenAnf. 17 ():Fru talman! Det har visat sig att det är olyckligtatt ha en gemensam valdag för val till riksdag, lands-ting och kommuner. Det har vi kunnat se i det valsom vi har haft. Vi har också kunnat förstådet av att många uppgifter ligger ute i kommu-nerna. De är spridda i nämnder och hanteras på ettsådant sätt att människor vill kunna koncentrera sigpå vilka företrädare som arbetar med sådana frågor.Jag vill fråga statsministern hur regeringen kom-mer att agera för att se till att vi i det här hänseendetfår skilda valdagar.Anf. 18 Statsminister ():Fru talman! Diskussionen om skilda valdagar somden nu förs är i första hand föranledd av den nyabudgetrutin vi har. har så sent som 1993kommit fram till att vi genomför förändringen avbudgetåret och behåller den gemensamma valdagen.Jag har ingen anledning att göra någon annan bedöm-ning . Budgetprocessen skall också utvärderas,som vet.I den andra frågan, om att skilja ut valdagen förkommunvalen från riksdagsvalet, beroende på denkommunala politikens betydelse, har vi sedan lång tidhaft två skilda synsätt. Dels finns de som tycker att viskall göra det, därför att det skulle vitalisera denkommunala demokratin, dels vi som tycker att detfinns ett klart samband mellan riks- och kommunal-politiken. Vi har sett ett värde i att ha en gemensamvaldag. Jag ser inte att något nytt har inträffat somskulle föranleda en ny prövning av frågan.Anf. 19 ():Fru talman! Delar inte statsministern min syn attdet finns många frågor som var och en berörmänniskor väldigt mycket och som man vill kunnakoncentrera sig på i ett val till i första hand kommu-ner och landsting? kan andra val fördunklakoncentrationen på frågan.Delar inte statsministern min uppfattning att val-systemet skall vara så organiserat att man kan ha justden koncentrationen? Skilda valdagar har vi ju , som en följd av EU-medlemskapet. Vi har ett valnästa år till . Det är möjligt att göra pådet sättet när frågorna är sådana. Vi skall ju kunnakoncentrera oss i valet av företrädare.Delar inte statsministern min syn på den punkten?Anf. 20 Statsminister ():Fru talman! Det är lätt att dela att det är bra att få koncentration påkommunala frågor eller på andra frågor. Jag tror inteatt den ordning vi har, med en gemensam valdag,hindrar en sådan koncentration. Det är min bedöm-ning.Tittar man närmare exempelvis på den valrörelsevi har bakom oss ser man att det finns ett mycketstarkt genomslag i valresultatet för lokala partier, förröstsplittring och för ett icke oväsentligt personval-sinslag. Detta har skett som vi har haftriksvalrörelse. Valdagen som sådan och valsättet somsådant tror jag inte alls förhindrar den typen av plura-lism.Erfarenheterna från länder som har en särskildvaldag för kommunvalen visar också att de valen lättdomineras av rikspolitik. De blir så att säga en extraförtroendeomröstning för den sittande regeringen,mer utifrån rikspolitiska utgångspunkter än ett ut-präglat lokalt kommunalt val. Inte heller den erfaren-heten ger stöd för den uppfattning som LennartDaléus antyder.Försvarets skjut- och övningsområdenAnf. 21 ():Fru talman! Jag ställer min fråga till försvarsmi-nister . Det är en fråga som statsrå-det känner igen. Den gäller försvarets skjutfält ochövningsområden.De senaste dagarna har vi i både TV och övrigamedier kunnat se hur det i bedrivs en kampanjmot bygget av ett övnings- och skjutfält på den nors-ka sidan, sett ur dalahorisont. Det är det län som jagrepresenterar. Det pågår en hård miljöstrid om byg-gandet av ett skjutfält och övningsfält.Vi i vet att vi har många bra övnings- ochskjutfält. Vi har ett i det län som jag kommer från,. Det är skjutfält. Det är placerat påen sådan plats att det accepteras av alla, och det är ettav de bästa skjutfälten i , , medNorrlandsklimat dessutom.Jag vill göra frågan litet mer aktuell, eftersom fle-ra med mig har talat om den i kammaren tidigare, ochfråga statsrådet: det enligt statsrådets syn pådetta numera möjligheter att vi kan erbjuda attkomma till och till skjutfält för attdär förlägga sina övningar?Anf. 22 Försvarsminister ():Fru talman! Det är det norska som denhär hösten skall avgöra vad som kommer att bli Nor-ges ställningstagande. Jag vågar inte ha någon be-stämd uppfattning om vad resultatet kan bli, men jagvet att det i norska kan finnas andra be-dömningar än den som har lagt frami sin inriktning till Stortinget.Dessutom bedriver vi och kan bedriva internatio-nell och bilateral verksamhet när det t.ex. gäller attutbilda trupp till internationella fredsfrämjande insat-ser. Så sker och har skett.Ett ytterligare samverkansområde där svenska öv-ningsområden kan komma i fråga är gemensammamaterielprojekt eller där man från ett annat land villköpa och öva kring svensk materiel.Det är de inriktningar som gäller för användningav svenska övnings- och skjutfält.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagvill utveckla frågan ett steg till.Om nu den eller olika myndigheterskulle komma fram till ställningstagandet att detdärifrån inte finns något hinder, finns det något hin-der från den sida för att låna utskjutfältet i ?Vi vet också att det har lagts varsel för de anställ-da där uppe. Byggnader håller på att rivas. Det finnsinte riktigt underlag för att driva detta ypperligaskjutfält. Tiderna förändras ju.När vi i försvarsutskottet var i ochbesökte Natohögkvarteret mötte vi ryska officeraredär. Tiderna förändras också inom försvaret.Anf. 24 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att det har skett föränd-ringar i infrastrukturen vid skjutfält. Deinnebär i verkligheten att vi kanske kan få en kost-nadseffektivare verksamhet som väl svarar mot nutidaoch framtida svenska önskemål.Som jag sagt finns det samverkansmöjligheter närdet finns en gemensam inriktning för verksamheten.Att ta det steg som pläderar för, dvs.att skulle vara "utlämnat" till att öva betydandedelar av sin armé i ett annat land, är en frågeställningsom jag tror att i första hand storting har an-ledning att ta ställning till.För min del ser jag ingen anledning att ge någonannan inriktning i den praxis vi har haft, nämligen attstanna vid att använda skjutfält, övningsfält och andraområden för insatser där det också finns ett svensktintresse.LäkemedelsförmånerAnf. 25 ():Fru talman! Det är en fråga som jag hade tänkt attställa till socialministern. Det stod här i papperen atthan skulle komma. Jag hoppas att statsrådet klarar att svara på den. Frågan gällerläkemedelsförmånen.Sedan början av 80-talet har man försökt att hållaläkemedelsnotan i schack. När den har blivit för höghar man tagit bort subventionerna av läkemedel somman har tyckt att människor skall betala själva. Dethar gällt vitaminer, och det har gällt hostmediciner.Så småningom, efter en debatt i kammaren, gällde detäven medlet mot håravfall hos män. Det är ganskavanligt att män är tunnhåriga här i landet, och manväntar en stor försäljning. har vi potensmedletViagra.Det är mycket stötande för många människor -framför allt äldre med dålig ekonomi - att preparat avden typen subventioneras, medan många människorav ekonomiska skäl har svårt att hämta ut de läkeme-del de förskrivits. Vad avser regeringen att göra?Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Det här läkemedlet har blivit väldigtomskrivet. Det är ett godkänt läkemedel. har fastställt priset för det. Då är det ock-så upp till den enskilde läkaren att ta ställning tillindikation och att ta ställning till om det för den en-skilde patienten skall vara ett rabatterat läkemedel. Såser läget ut.När landstingen kommer att ta över ansvaret förläkemedlen kommer läkemedelskommittéerna att bliviktiga i bedömningen av läkemedel. Förmodligenkommer intresset att även rikta sig mot det som ärpå gång, som handlar om livskvalitet och hälsa, t.ex.de nya fettmapreparaten som väntar på godkännandenära i tiden.Anf. 27 ():Fru talman! Det här är också en jämställdhetsfrå-ga. Läkemedel mot svampinfektioner som kvinnormåste använda för att deras slida skall fungera bättrefår kvinnor betala själva. De är ganska dyra. Detandra läkemedlet som används av män är subventio-nerat. Frågan kan ses från en annan utgångspunkt.Det är bara att hoppas att det blir jämställt och ser över livsstilsläkemedlen, dvs. vad den en-skilde skall bekosta själv och vad samhället skall ståför.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Det har blivit en stor debatt om dethär läkemedlet. Det är viktigt att balansera diskussio-nen. Men jag har förståelse för BarbroWesterholms synpunkter när det gäller just det härspecifika läkemedlet.Men läget är så att det här är ett godkänt läkeme-del. Det blir läkemedelskommittéerna som framöverkommer att få ta ställning till hur man i fortsättningenskall se på det här läkemedlet.General . 29 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet brott mot de mänskliga rättigheterna. Man fåraldrig låta dem falla i glömska.Jag skulle därför vilja höra statsrådets mening omdet som har hänt när det gällerden tidigare diktatorn i , Pinochet.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Det är deklarationen ommänskliga rättigheter kom till, och det är sedanbrotten mot mänskliga rättigheter i ägde rumgenom kuppen. tar det förflutna revansch på gene-ralen Pinochet.Det som sker i , och som har sin bakgrundi en fråga från , är naturligtvis i första hand enfråga för den engelska rättvisan och den spanskarättvisan. Det är också en fråga om den försonings-process som har ägt rum i och har lett till attgeneral har fått den ställning han har där, atthan sitter i senaten.Självfallet gäller deklarationen om mänskliga rät-tigheter för varje människa på detta klot. Därför kanman inte tycka annat än att det är rätt tillfälle att prö-va deklarationen. måste det ske från derättsliga aspekter som gäller i varje land och de rela-tioner som gäller mellan olika länder. Hur det kom-mer att gå vet vi inte.Men det är onekligen sedan deklaratio-nen om mänskliga rättigheter tillkom. Det är en tydligoch nyttig påminnelse om att man inte kan begå brottmot mänskliga rättigheter och sedan få det glömt överhela klotet.BostadsministerAnf. 31 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Bostadspolitiken är en viktig fråga, inte minst somSverige har högsta boendekostnader. Mångabostadsrättsföreningar går i konkurs eller måste re-konstrueras. Ett stort antal kommunala bostadsbolaghar det ekonomiskt svårt. Det byggs litet, och om-byggnationen har halverats . Trots dettafinns det ingen bostadsminister i den nya regeringen -eller gör det det, statsministern?Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Nej, det finns ingen bostadsminister iden meningen att vi har en minister som är ansvarigför bostadsbyggandet. Däremot har vi en ministersom är ansvarig för bostadsfinansieringen. Vi harockså en minister som är ansvarig för plan- och bygg-frågorna. Det är mot bakgrund av att vi ser bostads-frågorna som alla statsråds ansvar. Vi har alltid inomsocialdemokratin betraktat bostaden som en socialrättighet. Det ingår i basutbudet när det gäller väl-färdsfrågor. I de departementen har vi ett stöd till demsom har svårt att få pengarna att räcka till för att skaf-fa sig en bra bostad.Det är flera som delar på ansvaret. Jag tror att detär en bättre ordning än att peka ut ett statsråd somskall tala på andra statsråds vägnar. Vi lyfter frambostadsfrågorna och gör dem till välfärdspolitik.