prot · GM0927 · 1998-12-02 00:00:00 — Vimåste få en skattedebatt som klarar ut att de pengarsom en individ tjänar faktiskt tillhör just den perso-nen. Det känns genant att här i ibland behövakonstatera att detta inte upplevs som en självklarhetbland alla politiska partier. En del politiker talar om"egna" pengar, men de menar skattebetalarnas peng-ar.Jag tror inte att det går att slå fast någon idealiskskattesats som skall gälla för evigt. Men som ettförsta steg borde vi kunna slå fast ambitionen attförändra dagens skattetryck så att den inriktas på attkomma ned i en genomsnittlig europeisk nivå. Rege-ringen har inte den ambitionen. Jag hoppas att dagensdebatt kan reda ut vilken ambition regeringen har.Skulle man gå vidare och sänka skatterna, lederdet naturligtvis till att socialdemokratiska politikermåste frånhända sig politiskt inflytande över männi-skornas vardag. Det kanske de inte gillar. Men verk-ligheten, och situationen i omvärlden, kommer likvälatt tvinga fram förändringar.Globaliseringen av ekonomin gör att människor,företag och kapital flyttar mellan länder. ärdet inte bara kapital, utan även människor och företagi betydligt större utsträckning . Det vorebra om lagstiftningen och skattesatser kunde byggapå denna kunskap. I annat fall kommer attinte annat än i efterhand kunna påverka skattesystem-et. Höjningen av t.ex. tobaksskatten visade hur entänkt ökad skatteintäkt blev en ren förlustaffär förstaten, som det öppnade en marknad förkriminella element att ägna sig åt smuggling. Densmugglingen är nu tyvärr svår att knäcka.I kontakter med företrädare för svenskt näringslivtalar de tydligt om sin oro över att unga välutbildademänniskor flyttar utomlands i en omfattning som viinte har sett tidigare. Det finns flera skäl till detta.Men det är uppenbart att skattesystemet är ett avdessa skäl. Det är därför svagt att regeringen inte harkunnat uppfylla sitt löfte om att fullt ut återgå till20 % statlig skatt.Jag hoppas därför att dagens skattedebatt skallkunna klarlägga position och färdriktning hos rege-ringspartiet. Det är naturligtvis särskilt intressant motbakgrund av de skatteöverläggningar som skalläga rum.För min del är jag på det klara med att både möj-ligheterna till ökad tillväxt i ekonomin och männi-skors möjligheter att kunna leva på sin lön kräverlägre skatter. Sänkta inkomstskatter är viktigt efter-som det leder till positiva effekter både för tillväxten,bl.a. genom att det påverkar lönebildningen på ett brasätt, men också för att öka människors frihet.Sänkta skatter på riskkapital är också viktigt efter-som det uppmuntrar till sparande och risktagande,vilket är betydelsefullt för att vi skall få livsdugligaföretag - och det genererar nya arbetstillfällen.Man kan naturligtvis alltid diskutera tekniken föratt nå dessa mål. Det förvärvsavdrag som vi har före-slagit stimulerar till arbete och marginaleffekternabegränsas. Det är för alla parter önskvärt med enlångsiktighet i skattesystemet, så att människor kanplanera sin ekonomi. Därför måste det finnas en öp-penhet för att skapa en teknik som gör det möjligt.Den öppenheten har vi moderater.Eftersom vi är världens högst beskattade folk,måste man komma överens om färdriktningen. Skat-teöverläggningarna får inte stanna vid en omfördel-ning mellan olika skattesatser. Medborgarna måstemärka att skatten faktiskt sänks.Med de förslag vi moderater lagt fram sänks in-komstskatterna i en sådan omfattning att de mål somlåg till grund skattereform uppfylls.Fördelningen mellan de olika skattesänkningarsom vi lägger fram innebär att fyra femtedelar avserlägre skatt på arbete, familj och boende. Våra skatte-sänkningar är således utformade på ett sådant sätt attde skapar större trygghet och förutsägbarhet i var-dagsekonomin för enskilda och familjer än vad somblir fallet om man även fortsättningsvis vill behållavärldens högsta skattetryck. Allt färre människor kanbygga upp en buffert genom att spara. De höga skat-terna bidrar därför till en otrygghet i vardagen.Det går inte att i en skattedebatt undvika att talaom det höga beroendet av bidrag bland många männi-skor. Enligt betalar den genomsnittli-ge socialbidragstagaren mer i skatt än vad han ellerhon får i bidrag.Kopplingen mellan ändrad lön, ändrade skatteroch ändrade bidrag som följer av detta är ett stortproblem inte bara i familjeekonomin utan även i ettstörre ekonomiskt sammanhang. Detta måste natur-ligtvis ändras, och ett steg på vägen i den riktningenär att sänka skatterna.En lång rad ekonomiska bedömare, både svenskaoch utländska, har , i likhet med ossmoderater, gjort bedömningen att det behövs en änd-rad struktur på det svenska skattesystemet men fram-för allt lägre nivåer på skattesatserna. Det vore natur-ligtvis önskvärt både för tillväxtmöjligheterna isvensk ekonomi och för de enskilda människornasskull att dessa bedömningar får ett sådant genomslagatt de också påverkar socialdemokraternas politik. Ärregeringen beredd att kasta de ideologiska skygglap-parna åt sidan borde det finnas förutsättningar för attkunna lägga om kursen i skattepolitiken.Jag ber, fru talman, att få återkomma i replikskif-tena till ytterligare ett antal frågor till . Jag hoppas att vi när debatten är slut har fåttreda på lite mer kring ambitionerna när det gällerregeringens skattepolitik och fått reda på om detverkligen finns en ambition att göra någon föränd-ring, eller om inbjudan till överläggningarna bara ärett sätt att fånga upp en debatt utan att man själv villgöra någonting åt situationen och lägga fram konkretaförslag.Anf. 76 ():Fru talman! I är vi stolta över vårt gemen-samt finansierade välfärdssystem, och det har vi godanledning till i flera avseenden. Jag tänker på följandeverksamheter:· Skola, vård och omsorg.· Arbetslöshetsersättningar och ett socialt ekono-miskt skyddsnät.· Investeringar i infrastruktur, som vägar och järn-vägar m.m.Den klart viktigaste frågan är om gemensam fi-nansiering av investeringar och drift är det optimalasättet att bygga all välfärd på. Ett problem med denstora svenska offentliga sektorn är att den inte har ennära kontakt med behov och efterfrågan. Därför är detnära till att den växer av sig själv och har svårt medanpassningen samt att effektiviteten på det sättet blirlidande.Den offentliga sektorn är avsevärt mycket större iSverige än i de flesta andra länder i och utanför Euro-pa. Att finansiera denna sektor kräver ett mycket högtskatteintag, vars effektivitet vi har stora problem medi dag.Sverige har världens högsta skatter för att finansi-era vår välfärdssektor. Många andra länder ger sinamedborgare lika bra service eller bättre till betydligtlägre skatter. Detta borde få vår regering att tänkaefter när det gäller skattepolitiken. AttSverige har halkat efter från tredje till sjuttonde platsi välfärdsliga borde få oss alla att funderamycket mer på varför det är så. Att den svenska kro-nan har devalverats åtskilliga gånger på grund avdålig lönebildnings- och skattepolitik borde sättaregeringens ansvar i fokus.Fru talman! har en kvarnstenrunt sin hals. Den kvarnstenen heter produktions-skatter i alla led. Landet befinner sig i en situation däralla upptänkliga skatter driver upp kostnaderna såhögt på våra varor och tjänster att de blir alltför dyrabåde att köpa och att sälja. Vi tar ut skatter överallt påråvaror, löner, energi, försäljning m.m. i alla led.Detta leder till höjda kostnader och därmed till höjdapriser, och vi har allt mindre råd med en bra skola,vård och omsorg i våra kommuner, beroende på attkostnaderna drivs upp så mycket.Skatter och avgifter driver upp personalkostna-derna i all verksamhet och trycker därmed ned med-borgarnas eget löneutrymme, och ändå blir kostnads-nivån så hög att vi har svårt att anställa lärare, läkareoch sjuksköterskor. De har låga löner jämfört med iomvärlden, men inklusive den svenska skatten blirkostnaderna så höga att vi snart inte har råd med detallra viktigaste, nämligen skola, vård och omsorg.Nog är detta ett systemfel, ett skattesystemfel!Vi kristdemokrater hoppas att det är med dennainsikt som regeringen nu har inbjudit övriga partiertill skatteöverläggningar. I stället för övningar i hurman flyttar skatter och söker nya s.k. skattebaser villvi se överläggningar där målet är att reducera skatter,och att dessa skatteöverläggningar skall bli förstasteget mot en mer realistisk skattepolitik.Fru talman! I den statsbudget som vi nu debatterarär inriktningen på en framsynt skattepolitik långtifrån närvarande. I stället bryter socialdemokraternalöftet om att den s.k. värnskatten skulle tas bort. Istället hittar man en ny nivå och en ny benämning, föratt vilseleda medborgarna.Detta är ingen bra början på en skatteöverläggningdär vi kristdemokrater skulle vilja se en ökad trovär-dighet och stabilitet och att staten på det sättet visarvägen till en ekonomi som skattemässigt är mera iharmoni med omvärlden än den är . Med rege-ringens tillfälliga skattesänkningar, av ad hoc-karaktär, kommer skattepolitiken i stället att ständigtfå parera alltfler lättflyktiga skattebaser. Kristdemo-kraterna säger nej till både den tillfälliga skattereduk-tionen och den nya värnskatten, och vi säger nej tillden tillfälliga och sneda sänkningen av fastighets-skatten för enbart hyreshus.Kristdemokraterna vill se en politik där bidrag er-sätts med lägre skatter så att medborgare kan leva påsin lön - det har sagts , men det är oer-hört viktigt - utan att den skall dras in till staten ochkomma tillbaka i form av ett bidrag. Vi vill kommabort från den situationen där medborgarna bildligtstår med bidragsblanketten i den ena handen ochmössan i den andra.De steg som vi vill ta mot ett sådant mål framgårav vårt budgetalternativ, i skattemotionen och i enmycket koncentrerad reservation till skatteutskottetsyttrande till finansutskottet.Det handlar om kraftigt höjda grundavdrag i denkommunala beskattningen, , ochännu högre för den s.k. LO-puckeln för att underlättaför deltidsanställda. Man skall kunna tjäna upp till20 innan man över huvud taget behöver betalanågon skatt.Vi vill att man inför det nya pensionssystemetockså skall höja avdragsrätten för pensionssparande.Vi vill också införa individuella utbildningskontonmed full avdragsrätt, för att på det sättet stimulerautveckling av personer.Gränsen för avdraget för resor till och från arbetetvill vi sänka . Fastighetsskattenvill vi sänka för samtliga bostäder till 1,4 %.Vi tycker inte att någon skall behöva betala merän av en inkomstökning i skatt. Vi avvisar där-med, som jag har sagt, regeringens förslag tillny värnskatt.Vidare föreslår vi en avdragsrätt på barnomsorgs-kostnader av basbeloppet, kopplat tillvårt förslag om vårdnadsbidrag. Självfallet är alltdetta finansierat till sista kronan.Fru talman! Jag vill redovisa några direkta pro-duktionsskatter som måste förändras. Det gäller desvarta hushållstjänsterna. Medborgarna drivs utpå en svart marknad därför att de behöver tjänsterna,men beskattningen har drivit upp kostnaderna tillorimligheter. Här säger i debat-ten att man inte vill subventionera hushållstjänster.Detta är icke att subventionera. Detta är ett bevis påatt vi har en skattepolitik som har havererat. Vi harinte råd att köpa de tjänster som vi efterfrågar.I budgetalternativet tar vi också upp arbetsgivar-avgifterna, som vi vill sänka förlönesummor upp till 900 000. Förmögenhetsskattenoch dubbelbeskattningen har nämnts tidigare. Vi villha ett permanent riskkapitalavdrag. Royaltyinkomsteroch den särskilda löneskatten tycker vi också att manbehöver angripa. Detta är produktionsskatter somdriver upp kostnaderna för svensk ekonomi till ettläge som vår ekonomi egentligen inte tål i dag.Fru talman! Andra viktiga skattesänkningar gällerkonkurrenskraften med omvärlden. Det handlar omen återgång till rimliga betalningsfrister för moms påföretagen, där vi skiljer oss från omvärlden. Dethandlar om yrkesfiskaravdraget. Det handlar inteminst om jordbrukets energiskatter, som verkligeninte är i harmoni med de skatter som gäller i andraEU-länder . Vi förlorar också arbetstillfällen pådet. Det handlar om åkerinäringens fordonsskatt. Viskall inte behöva flagga ut lastbilsåkerierna i Sverige.Fru talman! Må vi tillsammans kunna lätta påModer skattekvarnsten, så att hon kan kommaatt bli lite mindre tyngd, lite lättrörligare, lite lättareatt anpassa till omvärlden och framför allt mera kon-kurrenskraftig. Därmed skulle vi kunna skapa nyajobb för hundratusentals medborgare.Anf. 77 ():Fru talman! Det betänkande vi nu diskuterar in-leds med en sammanfattning. Under rubriken och den ekonomiska politiken står följande:"Utskottet bedömer att förutsättningarna är goda fören hög tillväxt i den svenska ekonomin under denärmaste åren, och de offentliga finanserna är sanera-de. Den offentliga budgeten visar nu överskott. Infla-tionen är i det närmaste obefintlig. De svenska rän-torna ligger på den lägsta nivån . Desamlade affärerna med utlandet, dvs. bytesbalansen,visar ett relativt stort överskott. "Jag instämmer gärna i den bedömningen. Vi harfrån sida starkt bidragit till att det nufinns fog för att uttrycka sig så som utskottet gör. Vihar i hög grad bidragit till att vi har den grund att ståpå som vi nu faktiskt har. Efter att ha segat oss upp urden värsta ekonomiska krisen har vinu någotsånär fast mark under fötterna. Det ger ossförutsättningar att bättre klara den avmattning i kon-junkturen som av allt att döma står för dörren. Detgynnar oss alla - både som nation och som individer.En viktig förutsättning för att åstadkomma dettahyggliga utgångsläge har varit införande av utgiftstakoch utgiftsramar. Det är viktigt för att upprätthålladisciplinen i budgetarbetet och framför allt i uppfölj-ningen av budgetarbetet. Det är särskilt viktigt undervalrörelsetider, då regeringen och andra frestas attvara frikostiga med löften.Det är alldeles utomordentligt särskilt viktigt medtanke på att valet gav det resultat som det gav. Låt ossför göra tankeexperimentet att regering-ens överläggningar med Vänstern och Miljöpartietskulle ha förts utan den restriktion som utgiftstaketinnebär och har inneburit. Vilken kostnadsexpansionhade detta inte kunnat leda till?Jag tvekar inte att påstå att förekomsten av sys-temet med utgiftstak och utgiftsramar har räddat ossfrån kostnadsökningar och budgetförsvagning som isin tur skulle ha medfört höjda räntor och än lägrevärde på den svenska kronan. Det är en för lång tidframöver bestående och varaktig och för oss allanyttig effekt av det samarbete som vi bedrev medregeringspartiet under förra mandatperioden.En annan bestående och varaktig och för oss allanyttig effekt av samarbetet är en betydande grad avtillväxtbefrämjande åtgärder. Det gäller inom arbets-marknadsområdet, men också inom skatteområdet.Jag tänker framför allt på de sänkningar av arbetsgi-varavgifterna som har genomförts i två steg. De har,som alla vet, tyngdpunkten inriktad på småföretagen,dvs. den del av näringslivet som enligt de allra flestabedömare har den största tillväxt- och sysselsätt-ningspotentialen. Jag tänker vidare på de lättnader idubbelbeskattningen som genomförts och som riktarsig till just samma målgrupp.Fru talman! Jag går åter till inledningen i betän-kandet, som jag citerade . Första meningen lyderså här: "Utskottet bedömer att förutsättningarna ärgoda för en hög tillväxt i den svenska ekonomin un-der ." Hur förvaltar då regeringendessa förutsättningar i sin budgetproposition?Man kan uttrycka det på två olika sätt. Båda sättenär lika relevanta. Det ena sättet att uttrycka det är attsäga sig att det kunde varit värre. Som jag tidigareresonerat har utgiftstaket fungerat som en effektivrestriktion mot vidlyftiga kostnadsökningar och för-hindrat dessa.Det andra sättet att uttrycka det är att säga att re-geringen förvaltar förutsättningarna ganska illa. Detgäller ånyo inom arbetsmarknadspolitiken, men ocksåpå skattesidan, där det återfinns alltför få förslag somär tillväxtstimulerande och framför allt långsiktigtverkande. Detta sker i av konjunkturavmattningdå vi som allra mest behöver just sådana förslag.De förslag som regeringen ändå lägger fram påskatteområdet kännetecknas av hafsighet och brist påstrategiskt system. Förslagen är genomgående tillfäl-liga. De begränsar sig till ettårslösningar. Förslagensaknar framförhållning och inriktning mot stabilalångsiktiga spelregler, som är så värdefulla i ett välfungerande skattesystem.De konkreta skatteförslag i budgetpropositionensom berör oss som individer eller som företagaresummerar sig till två - två förslag som har konkreti-sering! I övrigt består de redovisade förslagen avallmänna och till intet förpliktande meningsyttringar.Ett sådant exempel är: "Under mandatperiodenbör kapitalinkomstskattesatsens nivå och förmögen-hetsskatten övervägas." Bör övervägas, är det beskedsom regeringen ger. Vilken ledning ger det till demsom berörs och som behöver stabila spelregler för sittlångsiktiga agerande? Det ger ju ingen ledning!De två konkreta förslagen i budgeten är dels entillfällig skattereduktion för låg- och medelinkomst-tagare, dels en likaledes tillfällig ettårig 0,2-procentigsänkning av fastighetsskatten för hyresfastigheter.Fru talman! bejakar skattesänkning-en för låg- och medelinkomsttagare. Vi har sedanlänge drivit denna fråga. Vi anser dock att nivån påsänkningen är för blygsam. Därför föreslår vi att enstörre sänkning genomförs 1999, och vi utgår från attden inte förblir enbart tillfällig. Vi vill i stället sedetta som ett permanent inslag i skattesystemet ochser på denna punkt fram emot nästa veckas skatte-samtal mellan regeringen och inbjudna partier. Viutgår ifrån att frågan om sänkta inkomstskatter förlåg- och medelinkomsttagare kommer att inta encentral roll i dessa överläggningar, och vi kommer attvara pådrivande i denna process.Den tillfälliga sänkningen av fastighetsskatten förhyresfastigheter avvisar vi däremot. Vi gör det intedärför att vi är emot sänkta fastighetsskatter; vi harklart dokumenterat vår inställning härvidlag och harockså drivit fram en generell sänkning av skattesatsenfrån till . Nej, skälet för att avvisa rege-ringens förslag på den här punkten är just att sänk-ningen är tillfällig.Regeringens motivering för den tillfälliga sänk-ningen uppges vara att den skall resultera i sänktahyror och därmed öka hyresgästernas köpkraft. Avallt att döma kommer en sådan här tillfällig sänkningav fastighetsskatten för hyresfastigheter i allt väsent-ligt inte att resultera i sänkta hyror. Det är heller inteså konstigt. En ettårig sänkning har ju ingen som helstlångsiktig trovärdighet. Om den året därefter återgårtill den nuvarande nivån måste man ju på nytt höjahyresnivån. Sådan ryckighet är ingen betjänt av.Nej, praktiskt taget allt talar för att den sänktafastighetsskatten för hyresfastigheter kommer attstanna i fastighetsägarnas fickor. Det var väl ändåinte avsikten, och , låt oss därför i något så när lugn och ro diskuteraockså fastighetsskatten och dess nivå under de kom-mande skattesamtalen!Vi kommer vid dessa samtal också att ta upp detillväxtfrämjande förslag på skatteområdet som vitidigare, nu senast i motioner i anslutning till den härbudgetpropositionen, har aktualiserat. Det gäller t.ex.ytterligare steg i sänkningar av arbetsgivaravgifterna,med tyngdpunkten på de små företagen. Det gälleravskaffandet av den s.k. dubbelbeskattningen. Detgäller att ta bort merparten av de s.k. stoppreglernaför egenföretagare. Det gäller att plocka av ryggsäck-en från jordbruksnäringen, så att villkoren i dettahänseende mera jämställs med villkoren i näringenskonkurrentländer.Det är också utomordentligt viktigt att vi snartkommer till skott när det gäller den framtida ochlångsiktiga energibeskattningen. somindivider behöver besked för att rätt kunna fatta debeslut som är beroende av energiskatternas utform-ning.Efter de två inlägg som har hållits i den härskattedebatten finner jag anledning att påminna omatt alla hurtiga skattesänkningsförslag måste inrym-mas inom ramen för en balanserad budget som dess-utom ger förutsättningar att betala av på statsskulden.Jag utgår ifrån att de förestående skattesamtalen ock-så syftar till samsyn i dessa viktiga hänseenden.Fru talman! Med det anförda ber jag att få yrka bi-fall till reservation 18.Anf. 78 ():Fru talman! Vårt skattesystem måste vara lång-siktigt, hållbart och robust för att ge de planeradeinkomsterna och för att medborgarna skall ha rimligachanser att förstå och också acceptera det. I högskat-telandet kommer den ena rapporten efter denandra om hur skattehöjningar inte ger de pengar iskatteintäkter som avsetts. I vissa fall leder höjdaskatter t.o.m. till minskade intäkter för staten.Regeringens skattepolitik har under den förramandatperioden präglats av principlöshet och tillfäl-liga lösningar. Skatter har höjts och sänkts mer ellermindre planlöst.Låt mig ge några exempel: Tobaksskatten harhöjts och sänkts. Arbetsgivaravgifterna har höjts ochdärefter sänkts lite för vissa. Dubbelskatten på aktieråterinfördes - men , när skadeverk-ningarna för småföretagen blev alltför uppenbara,sänktes den lite grann för vissa mindre företag. Fas-tighetsskatten höjdes så kraftigt att det nästan utlösteen skatterevolt i vårt land. Då sänktes den lite grannför vissa fastighetsägare.Planlösheten och ryckigheten har blivit än mertydlig nu när regeringen är beroende av Vänsterparti-et och . Detta är allvarligt för ochsvensk ekonomi.I dag är det meningen att vi skall fatta beslut omatt tillfälligt sänka skatten för hyresgäster. Dessutomskall inkomstskatten för låginkomsttagare tillfälligtsänkas, måhända marginellt men dock med ökandemarginaleffekter som resultat.Den sammantagna effekten av regeringens skatte-politik är emellertid ett ständigt stigande skattetryck,trots aktuella marginella och tillfälliga skatte-lättnader. Under förra mandatperioden höjdes skatter-na med , i huvudsak på arbete ochsparande. Denna politik har enligt min uppfattningstarkt bidragit till att cementera arbetslösheten ochdramatiskt minska antalet företagare i samtförutsättningarna att skapa nya företag. Detta är ettstrategiskt misstag som det är ganska brådskande atträtta till.Sverige kämpar som sagt om att ha världens hög-sta skattetryck. Vi har världens högsta skatteuttag påarbete. Ändå får vi inte den valuta för skattepengarnasom vi förtjänar, varken eller dåFolkpartiet började prata om valuta för skattepengar-na. Vi i tycker nämligen att skatter är bra.Skatter skapar trots allt, rätt utformade, mer frihet änofrihet.Bristerna i skattesystemet är ett av de all-varligaste strukturproblemen i den svenska ekonominoch dess funktionssätt. Utformningen bidrar till attdämpa den ekonomiska tillväxten och motverkardirekt tillkomsten av nya jobb, kanske allra mest itjänstesektorn. Höga skatter bidrar indirekt, bakvä-gen, till en sämre välfärd, trots att de har till syfte attöka välfärden. Detta är allvarligt. Därför måste skat-tesystemets drivkrafter förbättras. Vi måste bättreuppmuntra arbete, företagande, utbildning och spa-rande - fyra goda ting för en stark tillväxt och högsysselsättning.Behovet av en långsiktig strategi för skattepoliti-ken i syfte att åstadkomma ett internationellt konkur-renskraftigt system är, med tanke på den omfattandeoch allt snabbare internationaliseringen, mycket vik-tigt.Sverige behöver inte högre skatter, utan fler skat-tebetalare. Denna slogan använde vi i ossav i den gångna valrörelsen. Det är dock med storbesvikelse som jag noterar att fler medborgare verka-de gilla det nuvarande regeringsunderlagets gemen-samma slogan: behöver fortsatt höga skatter,oavsett hur det går med antalet skattebetalare.Det är bara genom fler skattebetalare som Sverigeoch medborgarna kan stå starka ien starkt föränderlig värld. Jag tror därför att skatte-politiken måste läggas om och inriktas på att skapaförutsättningar för växt och ett dynamiskt näringsliv.Bara så kan vi få växande skattebaser.Fru talman! För att fler människor skall komma isysselsättning är det nödvändigt att sänka skatten påarbete.