prot · GM0921 · 1998-11-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:21Tisdagen den 24 novemberKl. 14.00 - 15.04Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 17 och18 november.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:26Till riksdagenInterpellation 1998/99:26 av omStockholmsbörsen.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 7 december 1998.Skälet till dröjsmålet är hög arbetsbelastning samtutlandsresa.Stockholm den 19 november 1998Erik ÅsbrinkInterpellation 1998/99:34Till RiksdagenInterpellation 1998/99:34 av jordbrukssektorn.Interpellationen kommer att besvaras den7 december 1998.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 19 november 1998Margareta WinbergEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschef3 § Svar på interpellation 1998/99:12 om Hög-skolan i . 1 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder regeringen avser att vidta för att iKarlstad skall få resurser, kort- och långsiktigt, för attnå den kvalitet som krävs för ett universitet.Det är riktigt att det kommer att krävas ytterligareresurser, framför allt för att bygga upp forskning ochforskarutbildning vid det nya universitetsåväl som vid de nya universiteten i och Öre-bro och vid Mitthögskolan.Den socialdemokratiska regeringen startade denkraftiga utbyggnaden av den högre grundläggandeutbildningen. Detta är en utbyggnad som regeringenavser att fullfölja så att 68 000 utbildningsplatserkommer att ha tillskapats till2000. Det var den socialdemokratiska regeringen somunder föregående mandatperiod formulerade kriterierför vad som krävs för att bli universitet. Dessa kriteri-er antogs av riksdagen.Regeringen har verkat för att permanenta resurseravsatts till forskning vid de mindre och medelstorahögskolorna så att forskningen vid dessa har kunnatutvecklas och kan fortsätta att utvecklas. Forsk-ningsmedlen vid de mindre och medelstora högsko-lorna har till 1998 ökat från knappt282 till drygt 563 miljoner kronor.Vid har forskningsmedlen un-der ökat från till57,6 miljoner kronor.Mot bakgrund av den utveckling som högskolornahar haft, och då särskilt högskolorna i , Växjöoch samt vid , har regeringenbeslutat om tre nya universitet.Regeringens beslut att ge högskolorna iKarlstad, och benämningen universitetfr.o.m. är ett viktigt beslut för denframtida utbildnings- och forskningspolitiken i Sveri-ge. Beslutet innebär också ett åtagande från regering-ens sida om ytterligare resurser till de nya universite-ten. Framför allt behövs nya resurser för att förstärkakvaliteten i forskningen och forskarutbildningen.Att bygga upp ett eller flera universitet är ett lång-siktigt åtagande för regeringen. Regeringen kommeratt återkomma till i denna fråga i vårpropo-sitionen 1999.Anf. 2 ():Fru talman! Utbildningsminister !Jag får tacka för svaret. Interpellationen tar ju uppden fråga som utbildningsministern nämnde här omhur det kommande i skall gesförutsättningar att kunna utvecklas till ett bra univer-sitet med hög kvalitet där elever och studenter får enså god utbildning att de har möjlighet att konkurreraväl ute på arbetsmarknaden.Bakgrunden är ju att ett antal högskolor blevgranskade av expertgrupp, som detheter. Det är ett antal sakkunniga som sitter i dennaexpertgrupp. Den är inte politiskt tillsatt. Den fick iuppdrag , 1998, att se över olika kriterieroch hur dessa uppfylls. Man lämnade sitt svar undervåren 1998. Det gällde, som utbildningsministernsade, , , och Mitthögskolan.Deras bedömning var att var den enda avdessa som uppfyller deras kriterier och krav. Mensedan utsåg regeringen ,och till nya universitet från den1 januari 1999.Man kan notera att expertgruppansåg att för att skulle kunna ges styrka attutvecklas till ett universitet med hög kvalitet krävdesen fördubbling av resurserna för forskning och fors-karutbildning. Den här frågan kom ofta upp i valrö-relsen, inte minst i . Socialdemokraternasade att skulle få de resurser somkrävdes för att nå målen.När den nya regeringen lämnade sin budgetpropo-sition såg vi att det endast var10 extra avsatta för del1999. Jag tycker att det är förvånande att regeringeninte fullföljer och ger de resurser som helt klart krävs.Utbildningsministern skriver i interpellationssvaret:"Det är riktigt att det kommer att krävas ytterligareresurser, framför allt för att bygga upp forskning ochforskarutbildning vid det nya universitetsåväl som vid de nya universiteten i och Öre-bro och vid . "Den skrivningen tycker jag är mycket positiv.Dock ställer jag mig frågan om regeringen verkligenkommer att ge dessa nödvändiga medel. Utbild-ningsministern skriver vidare: "Regeringen kommeratt återkomma till i denna fråga i vårpropo-sitionen 1999. "Om detta inte sker finns det som jag ser det enrisk att och de andra nya universiteten integes möjlighet till en god kvalitet. haralltid ställt kvaliteten i främsta linjen. Att här utsehögskolor till universitet och inte skicka med som jagser det nödvändiga och tillräckliga resurser kan med-föra att det blir olika rang på olika universitet. Detvore mycket olyckligt som jag ser det.Därför vill jag fråga utbildningsministern om en fara i det senare som jag tar upp här, detta medolika rang, om nu inte får de nödvändigaresurserna för forskning och forskarutbildning.Anf. 3 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag välkomnar för i . Jag hoppasatt det nu också gäller det parti som företräder. För vi behöver verkligen breda politis-ka överenskommelser när det gäller forsknings- ochuniversitetspolitiken. Där har ju svajatlite grann. Det har varit vissa diskussioner om bygde-högskolor och annat. Men om nuantyder att ni förändrar er politik så tycker jag att detär väldigt positivt. Jag hoppas också att det inte baragäller utan att det också gäller ochÖrebro.Det beslut som regeringen fattade om attutnämna tre nya universitet från är ettviktigt beslut. Vår bedömning var att de uppfyllerkriterierna. Men universitetsstämpeln är inte ett sättatt säga att nu är det färdigutvecklat. Det kommer attkrävas mer resurser.Vi kan titta på den resursutbyggnad som pågår omvi ser till antalet studenter. fårunder 2 400 nya permanentaplatser. får 2 600. Högskolan iÖrebro får 2 900.Vi är mitt uppe i någonting unikt i svensk utbild-ningspolitik. Det är en mycket stark expansion avhögre utbildning efterfrågad av arbetsmarknaden,efterfrågad på grund av internationalisering och efter-frågad på grund av ett ökat omvandlingstryck i Sveri-ge. Det är en utbyggnad över hela landet - inte minstvid de tre ställen som blir universitet. Dessutomhar dessa bakom sig med förstärkning avforskningsresurser. Men det behövs mer resurser föratt de skall bli högkvalitativa universitet.För mig är det tveklöst så att vi inte skall ha enutveckling mot olika typer av klassificeringar avuniversitet i kvalitetstermer. Det har varit socialde-mokratisk politik länge, och den politiken kommer viatt fullfölja. Däremot är det viktigt att se till att bred-da högskoleutbildningen så att fler delar av landet fårtillgång till den. De här tre nya universiteten är ettväldigt viktigt steg i detta. Regeringen kommer attåterkomma med närmare förslag i vårpropositionen.Anf. 4 ():Fru talman! Utbildningsministern antyder att visvajar. Jag tror inte att svajar. Vi harmed i storleksordningen en halv miljard, 500 miljonerkronor, mer vad gäller högre utbildning och forsk-ning. Vad gäller är det, om vi plockar ut dendelen, mer som vi har avsatt i vårtbudgetförslag. När det gäller målet tror jag att det ärrätt tydligt att vi inte svajar i den frågan.Jag ställer mig ändå frågan om den tidigare rege-ringen med förre utbildningsministern rent politiska motiv och gjorde politiska bedöm-ningar när man utsåg de tre högskolorna till universi-tet. Tanken kan lätt komma eftersom utnämningenskedde endast några få månader före valet.När sedan regeringen inte ger de resurser som vialla - och tydligen även utbildningsministern - anserkrävs kan resultatet bli att det enda som sker är byter skylt från högskola till universitet. Jaghoppas och förutsätter att regeringen nu tar det ansvarsom krävs.Att blivit universitet är mycketpositivt. Högskolan, dess personal och ledning hargjort ett enormt bra arbete för att nå den kvalitet somnu ligger till grund. Det kommer att ge många eleveren bra utbildning och möjligheter till arbete. FörKarlstad och som region är allt dettamycket viktigt och innebär en positiv utveckling.Universitetet i kommer att ge en utveck-lingsmöjlighet dels genom välutbildade elever, delsgenom att näringsliv och företag samarbetar meduniversitetet. Det gäller även förtag som utvecklas,knoppas av och startas kring . Det är enmöjlighet som är till nytta både för och förSverige.Utbildning och forskning av hög kvalitet är somjag ser det nyckeln till att framgent skallkunna utvecklas och kunna konkurrera med andraregioner. Denna enorma möjlighet måste vi kunna tatill vara. Vi måste gemensamt se till att fårde resurser som krävs så att detta blir möjligt.Jag vill avslutningsvis fråga utbildningsministernom han kan lova att det i vårpropositionen finns demedel som vi båda vet är nödvändiga för att Karlstaduniversitet skall kunna utvecklas till ett lärosäte medgoda utvecklingsmöjligheter och en hög kvalitet.Anf. 5 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag välkomnar verkligen engage-manget från . Lite grand är det väl somså ofta när man bestämmer sig för att se att vindenhar vänt och tiden är ny och då blir extra engageradoch vill vara lite mer offensiv än dem som har drivitutvecklingen.Det är bra om vi får en politisk enighet om ut-byggnaden av universiteten. Det är klart att det stegetinte innebär att de är färdigutvecklade. Det kommeratt behövas mer resurser. Det kommer att finnas gottom tillfällen att ta upp den diskussionen i sambandmed vårpropositionen och andra propositioner somlämnas framöver.Per-Samuel Nisser antyder att det skulle finnasnågot slags politisk bedömning ett valår och inte enkvalitativ bedömning av och . Det villjag bestämt avvisa. Den viktiga centrala kvalitetsbe-dömningen som görs är när har prö-vat om dessa högskolor skall få eget vetenskapsom-råde eller inte. Skall de själva ha möjligheten ochrätten att bedriva forskarutbildning och examineradoktorander? Det är den viktiga kvalitetsbedömning-en. Den har gjort, och det har tilldelatdem vetenskapsområden.När det gäller begreppet universitet är det lite mermångtydigt än just vetenskapsområdesbedömningen.Det handlar om ett bredare perspektiv. Är högskolanav tillräcklig storlek? Har den tillräckligt med stu-denter och utbildningsprogram? Har den tillräckligtmed forskningserfarenhet och allt detta? Har dentillräcklig infrastruktur i form av bibliotek och så-dant?De kriterierna lades fast av efter rege-ringens proposition 1997. Min bedömning är, ochregeringens bedömning var då, att de uppfyller dessakriterier. Men de behöver naturligtvis också en ut-veckling framöver som gör att de förstärks inomforskarutbildningen och när det gäller forskningsre-surserna.Vi ämnar återkomma med förslag om den framti-da forsknings- och högskolepolitiken. Jag hoppasverkligen att denna interpellationsdebatt signalerar enomvändelse från framöver.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellationerna 1998/99:14 och20 om utflaggning av svenska fartyg, m.m.Anf. 6 Näringsminister ():Fru talman! och harfrågat mig vad jag avser göra för att stoppa utflagg-ningen av svenska fartyg samt för att skapa en lång-siktig sjöfartspolitik för Sverige.Efter förhandlingar mellan regeringen, ochSveriges samt mellan regeringen ochVänsterpartiet och kan jag - som välockså är bekant - nu meddela att vi nått samför-stånd om utformningen av sjöfartspolitiken för åren1999-2001.Detta samförstånd bygger på tre element:för det första har vi kunnat konstatera att rege-ringens bidragsmodell, den s.k. bruttometoden, ochparternas lagstiftningsmodell, den s.k. nettometoden,ger minst samma ekonomiska utfall, och parterna harbl.a. av det skälet kunnat acceptera bruttometoden,för det andra har vi gemensamt kunnat konstateraatt en bidragsnivå om och årsanställdliksom full återbetalning av inkomstskatten är kon-kurrenskraftigt i förhållande till våra EU-konkurrenter,för det tredje kommer parterna på sjöarbetsmark-naden nu omgående att sluta erforderliga avtal förtillfälligt anställt sjöfolk ombord på svenska fartyg.Den uppgörelse som träffades den 16 november1998 är enligt min bedömning positiv för svensksjöfart.Jag anser därför att jag med visst fog kan säga attdet nu finns förutsättningar för en stabil sjöfartspoli-tisk utveckling för att trygga tillväxt och sysselsätt-ning på detta område.Anf. 7 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret på min interpellation. Naturligtvis välkomnarjag den överenskommelse som ministern bidragit tillatt göra med sjöfartens parter. Tyvärr har regeringensbudgetproposition skapat onödig turbulens inomsjöfartsnäringen och förmodligen bidragit till att ettstörre antal fartyg anmälts för utflaggning från Sveri-ges handelsflotta. Detta är att beklaga.Det är också att beklaga att regeringen inte upp-fyllt det löfte som den förra regeringen, också densocialdemokratisk, gav till näringens parter, nämligenatt införa ett s.k. nettostöd, vilket skulle väsentligtförbättra konkurrensmöjligheterna för svensk sjöfart.Bruttostödet lär motsvara av sociala avgiftermedan nettostödet i princip motsvarar . Jag ärmedveten om att näringsministern fått dennafråga på sitt bord och inte kan lastas för tidigare givnalöften, men regeringen bör känna ett stort ansvar ifrågan.Direkt vill jag deklarera att vi kristdemokrater intehar som mål att föreslå olika slags subventioner ochstöd för näringars överlevnad. äringen bra väg att gå. Men anser vi att Sve-rige inte skall frånsäga sig möjligheten att ha en egenhandelsflotta. kunnande på sjöfartsområdetär stort, och det finns många skäl att slå vakt omsjöfarten. Subventionsfrågan måste drivas inom EU.Fru talman! antog ettlångsiktigt sjöfartspolitiskt beslut som innebar dels attsjöfartens möjligheter skulle tillvaratas som en kon-kurrenskraftig exportnäring för att stärka handelsba-lansen, dels att den svenska handelsflottan skulletillförsäkras rimliga konkurrensvillkor. Staten tog påsig ett ansvar för att skapa dessa förutsättningar.Det är detta beslut som legat till grund för den sjö-fartsutredning som presenterats av generaldi-rektören . Av denna utredning gårockså tydligt att utläsa att konkurrensmöjligheternaför den svenska handelsflottan är sämre än ett flertalandra EU-länders . Jag citerar: "Det naturligasteoch snabbaste sättet att likställa konkurrensvillkorenmed andra EU-länders och är att i Sverigegenomföra motsvarande förändringar, som dessaländer har gjort vad gäller t.ex. beskattning och soci-ala avgifter. Konkurrensvillkoren blir då inte baralikvärdiga utan också mer jämförbara." Därefter kon-staterar att han är förhindrad att läggafram förslag i skattefrågor.Det är alltså på det viset att avstår ifrån attge sin egen handelsflotta samma villkor som andraländer inom EU/EES-området. undrar man.Uppenbart är att finansministerns hand vilar tungöver denna fråga.Utredaren får inte föreslå skatteförändringar. Nä-ringsministern väljer en sämre bruttomodell som stödi stället för en snabb och tidigare utlovad lösning,nämligen nettomodellen. Var är långsiktigheten idetta beslut? Hur länge dröjer det innan utflaggningenbörjar igen?Jag efterlyser alltså ett samlat beslut som skapararbetsro och framtidstro för den svenska sjöfarten.Anf. 8 TOM ():Fru talman! Även jag vill passa på och tacka nä-ringsministern för svaret. Det har ju hänt en del sedaninterpellationen skrevs. Med det beslut som regering-en har fattat förs tyvärr rederinäringen än längre ut isubventionsträsket.Direkta kontanta driftsstöd är aldrig en framkom-lig väg för industrin. Regeringen delar ju uppenbarli-gen denna uppfattningen eftersom man på ett annatställe i budgeten säger att statliga subventioner enligtsvensk uppfattning är destruktiva för en näring sommåste arbeta på en starkt konkurrensutsatt internatio-nell marknad. Det gör ju sjöfarten. Men det här utta-landet gällde inte sjöfarten, utan det gällde skogsin-dustrin.Då skulle jag vilja fråga om det enligt näringsmi-nisterns uppfattning finns någon fundamental skillnadmellan att sälja tjänster i form av transporter och attsälja varor i form av pappersmassa. Om det finns enfundamental skillnad på detta, finns det då någonskillnad mellan att sälja tjänster i form av transporterpå gummihjul och i form av transporter på vatten?Detta med direkta driftssubventioner kommer na-turligtvis att skapa förväntningar, t.ex. hos Sverigesåkerier. sitter de i samma hårdainternationella konkurrens i och med att cabotage-reglerna har ändrats.Anf. 9 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först kommentera det JohnnyGylling sade. Den s.k. nettomodellen som diskutera-des har exakt samma värde som bruttomo-dellen. Nettomodellen utgick ifrån en subvention på29 000 för de svenskt anställda. Den utgick ifrån inte skulle betala sociala avgifter för de andra.Vi är alltså överens med sjönäringen och de fackligaorganisationerna om att detta har exakt samma värdesom bruttomodellen.Fördelen med bruttomodellen är helt enkelt denatt den ger en annan trygghet för de anställda. Manfår sin lön och man har rimliga avtal. Staten subven-tionerar med dessa 58 000 per anställd och år.Det fördes en diskussion om nettomodellen ochbruttomodellen. De har samma värde om vi betalar utde 48 000 som ligger i regeringens, Vänsterpartietsoch förslag i budgeten. Efter förhand-lingar och diskussioner har vi höjt det med 10 000 till58 000. Det har vi gjort för att få konkurrensneutrali-tet. Om vi tittar på de länder som vi skall konkurreramed vill jag påstå att vi har konkurrensneutralitet, ochdet är vi också överens med parterna om.Låt mig sedan kort kommentera det Tom Heymansade. Den här situationen uppkom på grund av att EUgav möjligheter till att införa en s.k. nettomodell. Detinnebar att det långsiktiga politiska krav på möjlig-heter för själva näringen som antogs här i riksdagenmilt uttryckt ramlade ihop. Därför försökte man finnaen annan väg.Jag tycker att regeringen, tillsammans med Väns-terpartiet och , har tagit sig an dennafråga. Man har funnit en annan väg, och man harhittat en teknisk lösning som helt ansluter sig till detställningstagande som gjorde när det gälldelångsiktigheten i denna näring.Jag vill klart deklarera att regeringen är emot sub-ventioner och kontantstöd. Jag delar Tom Heymansuppfattning. Vi skall inte ha näringar som subventio-neras och som bärs upp av subventioner. Därmed harjag markerat gentemot andra näringar. Problemet medsjöfarten är att de transporterna är utsatta för en inter-nationell konkurrens som starkt subventioneras av deländer som man konkurrerar med. Detta förhållandegäller inte för andra transporter.Fru talman! Därmed tycker jag att jag har besvaratde frågor som har uppkommit här.Anf. 10 ():Fru talman! När det gäller brutto- respektive net-tomodellen konstaterar jag att det finns lite olikauppfattningar om de är lika bra eller inte. I sin sjö-fartsutredning skriver att nettomodellen,som flera EU-länder har infört eller, vad jag förstår,är på väg att införa, är att föredra för att uppnå fullkonkurrensneutralitet.Jag är övertygad om att näringsministern väl kän-ner till det här problemet och även möjligheternainom svensk sjöfart. Jag tycker att det är bra att mi-nistern vill engagera sig i frågan.Men min andra fråga kvarstår. När kommer ettsamlat förslag till en långsiktig sjöfartspolitik?Bäckströms utredning tar ju upp ett antal frågorutöver det direkta rederistödet, nämligen färjenäring-en, det svenska regelverket, fartygsfonder, kompe-tenshöjning, ett nationellt program för tillämpadforskning samt sektorsansvar.Fru talman! sjöfartspolitiska utredninglades fram i mycket stor parlamentarisk enighet. Detfanns en förhoppning om att en långsiktig svensksjöfartspolitik skulle kunna införas. De här förslagenbakades in i budgetpropositionen för . Senaresamma år startade en ny utredning, den som ärfärdig, nämligen Bäckströms.Villkoren har förändrats inom den här näringen.Många fartyg lämnar nu handelsflotta.Många redare är tröttkörda, bl.a. efter det här sviknalöftet från den förra regeringen. En stor del av sjöfol-ket är också besviken på det ointresse för svenskhandelssjöfart som regeringen har visat.Jag vill upprepa att jag tycker att det är bra att enöverenskommelse har gjorts , även om jag tyckeratt den kunde ha varit bättre utformad. Men jag anserfortfarande att riksdagsbeslutet om en långsiktigsjöfartspolitik inte kan anses vara helt uppfyllt. Jagundrar alltså hur ministern tänker behandla sjöfartensfrågor framöver.Anf. 11 TOM ():Fru talman! Jag välkomnar be-sked om hans allmänna inställning till subventioner.Hela den svenska exportindustrin är utsatt förvärldsmarknadens konkurrens, och ofta från låglöne-länder. Det gäller inte bara sjöfarten. Det gäller i likahög grad bilindustrin och skogsindustrin. Mycket avde höga svenska kostnaderna är skattedrivna.Vi har ju sett en rad utflyttningar inte bara av far-tyg utan också av företag under den senaste perioden.Nordbanken har flyttat till , Stora har flyttattill , flyttar till , Pharmaciaflyttar till och flyttar till . Ialla de här fallen har skattekostnaden varit en domi-nerande eller i alla fall väsentlig del i själva flytt-ningsbeslutet.Vi kan inte driva en verksamhet genom att betalatillbaka skattemedel som kontanta subventioner tillolika näringar. Det måste finnas en konsekvens ochen logik i de åtgärder som vi vidtar. Jag hoppas attnäringsministern vill fortsätta att verka mot en svensksubventionspolitik.Anf. 12 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med . Jagmenar att vi måste ha en samlad sjöfartspolitik. Denöverenskommelse som finns skall gälla . Det ärju också vad som skulle ha gällt om vi inte hade gjortnågra förändringar, om inte EU hade gjort föränd-ringar i sin politik.Frågan om utbildning och kompetens och de frå-gor som tas upp av i hans utredningåterkommer vi till. Vi kommer att ha en form avhearing där vi bjuder in olika intressenter att diskuteradenna utredning, och därefter kommer vi att vidtaåtgärder. Därmed menar jag att det finns stora förut-sättningar för att ha en samlad politik.Vi har mellan och Närings-departementet fattat beslut om att vi skall göra ennoggrann utredning av sjöfarten vad gäller såväl densamhällsekonomiska betydelsen som näringens eko-nomiska roll i betydelsen av sysselsättning, inkomsteroch skatter. Det skall vi också be att få återkommatill. Vi skall ta ett mer samlat grepp i fråga om vaddet kostar, vad subventionerna betyder och vilken rollde spelar.Vad gäller den fråga som Tom tar uppvill jag hålla med om att vi befinner oss i en situationnär den internationella konkurrensen blir allt hårdare.Vi kommer att få ett mycket tuffare omvärldstrycksom gör att vi måste anpassa oss i fråga om kostna-der, produkter och dess kvalitet och inte minst i frågaom nya produkter som kan konkurrera på nya mark-nader.Men jag vill också säga att det nog är få företag ivärlden, i varje fall om vi tittar på de stora industrifö-retagen i , som har klarat detta omvärldstryckså väl. Jag förutsätter att den svenska industrin ävenfortsättningsvis kommer att göra detta.De sammanslagningar som Tom tar uppgäller stora svenska företag, som slår sig sammanmed andra stora svenska företag inom olika näringar.Jag delar uppfattningen att man inte har lagt sinahuvudkontor i de olika länderna, som Tom Heymansade, utan man har skrivit företagen där. Det har attgöra med dubbelbeskattningen på aktier. Det är enaktieägare i ett land och en annan aktieägare i , och genom att dubbelbeskattningen blir högre iSverige skriver man ofta företaget i de här länderna.Det gäller bl.a. Stora och , och det finns flersådana exempel. Men detta följs inte av att man läg-ger huvudkontoren där, det vill jag ändå tillägga.Anf. 13 ():Fru talman!