prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — Ett heroiskt och uppoffrandearbete görs av många FN-arbetare ute i världen. Detär osjälviskt och sker under mycket tuffa förhållan-den.Men å andra sidan är FN inte starkare än sin sva-gaste länk. Och FN har tyvärr många svaga länkar isin sammanhållande kedja. Risken är stor att kedjanbrister. En sådan svag länk är bl.a. FN:s ekonomi. Omalla medlemsländer betalade in sina årsavgifter tillFN, sin egen förening, skulle mycket av dagens svåraekonomiska situation för FN av. Men när baraett trettiotal av medlemsländerna uppfyller sina för-pliktelser är det klart att det blir näst intill omöjligt attuträtta det som man är satt att genomföra. Det mandatsom FN har blir under sådana omständigheter omöj-ligt på grund av pengabrist. Därför blir också för-väntningarna på FN ibland orealistiska.När katastrofsituationer och outhärdligt grymmabilder i form av svältande barn eller våldsamma krigs-scener växer fram på våra TV-skärmar - i dagarnakan vi se bilder från t.ex. - är det många somförtvivlat frågar: Var är FN?Men många har nog inte riktigt klart för sig vilkasvåra omständigheter FN arbetar under. Därför är detviktigt med en bred information om vad FN är ochvad FN uträttar under små omständigheter, för attförväntningarna skall vara realistiska.När man läser regeringens skrivelse och de motio-ner som har lämnats in med anledning av den, finnerman att samstämmigheten är stor i när detgäller FN. När , precis somLars var inne på, anslöts sig till FN gjordeman det inte i första omgången. tvekade pågrund av neutraliteten och andra sådana politiskainställningar. Men valde vi att gå in,vilket med samma argumentation inte gjorde.Folkpartiets motion till den här skrivelsen börjarmed orden: aktiva medlemskap i utgörryggraden för svensk utrikespolitik.Regeringen avslutar sin FN-skrivelse bl.a. medorden: Redogörelsen visar att engagemanget i FN äroch förblir en grundpelare i utrikespolitik.Det visar samsynen. Formuleringar av den typenåterfinns i andra partiers motioner också. Det ärglädjande att vi har den samsynen i . Detkänns bra.Jag berörde litet FN:s ekonomi. Problemet där ärju som är det land som skall betala den störstaavgiften till FN. av FN:s budget kommer frånUSA. Men släpar efter med en skuld på 10 mil-jarder svenska kronor. Det är kombinerat med att manfördröjer inbetalningar från många andra länder. Dåblir situationen svår för FN. Någon förbättring ärtydligen inte att vänta som det ser ut . Det finnsvissa signaler från om att man skall betala, menman ställer också ganska hårda krav. Vi vet inte vadsom kommer att hända i kongressen.USA säger sig göra detta för att åstadkomma eneffektivisering av FN. Visst är det riktigt att det finnsorganisatoriska brister och alltför stor ineffektivitet iFN-byråkratin. Det måste åtgärdas.Från svensk sida har detta påpekats i olika sam-manhang, och kommission för glo-balt samarbete, Vårt globala grannskap, ger exempelpå vad som måste göras. Men detta kan inte åstad-kommas genom nedskärningar. I stället bör man idialog med - och det försöker man - åstad-komma effektiviseringar med förbättrad ekonomi.Det är dock inte bara som sviker. Även tra-ditionellt FN-vänliga länder börjar sända ut fel signa-ler och har gjort så genom att skära ibiståndsbudgetarna. Här utgör inte någotundantag. De kraftiga nedskärningar som har gjortsunder senare år av den här regeringen får naturligtvisockså effekt på bidrag från svensk sida till FN-organisationen.Under senare tid har liksom EU och FNstått handlingsförlamade inför de upprepade massak-rerna i Bosnien, , , Demokratiskarepubliken , osv. Utvecklingen gårmot allt färre väpnade konflikter mellan nationer tillett ökande antal inomstatliga konflikter. Detta ställernya krav på FN och skapar förändrade förutsättningarför insatserna.Folkpartiet har i sin motion tagit upp det här. Vimenar att FN nu måste gå in i en seriös diskussion omhur FN kan agera i interna konflikter inom ländersgränser. Vi har yrkat på att man skall ta upp den trådsom har tagit upp. Därger man förslag på hur man skulle kunna ta upp detta iFN för att ändra stadgan så att möjlighet finns attagera kraftfullare i interna konflikter. Jag tänkte pådet när jag såg ett inslag från . Detär en intern konflikt som får rulla ut och år in,och man kan gömma sig bakom detta att det är enintern konflikt.Här måste vi bryta ny mark. Det finns i betänkan-det som vi här diskuterar en reservation från Folkpar-tiet. Det är reservation 4, FN:s agerande i internakonflikter. Jg yrkar bifall till den.Avslutningsvis vill jag bara säga ett ord om deFN-konferenser som har ägt rum . Dethar ju varit åtskilliga sådana: miljökonferensen i ,befolkningskonferensen i , sociala toppmötet iKöpenhamn, kvinnokonferensen i , habitatkon-ferensen i Istanbul.Ur dessa konferenser har det kommit mycket braskrivningar och material, och många vackra ord sägs.Jag menar att det nu är dags att gå från ord till hand-ling. Det är dags att förverkliga det som 90-talets FN-konferenser har lyft fram, som länderna har åtagit sigatt genomföra och som FN därmed också har ett stortansvar för. Men FN är som sagt inte starkare än dessmedlemmar. För att det inte skall stanna vid vackraord på fina papper måste det till ekonomiska resurseroch det måste till en vilja att gå från ord till handling.Anf. 74 ():Fru talman! När debatterar betän-kandet som gäller regeringens och agerandei FN kan man undra över varför det behövs en sär-skild skrivelse, ett särskilt betänkande och en särskilddebatt om de här frågorna eftersom det glädjande nogråder väldigt stor enighet och uppslutning bakomregeringens politik bland partier i de flestaavseenden.Jag vill understryka att jag ser det som väldigtbetydelsefullt att vi har den här typen av skrivelse,betänkande och arbete som ligger bakom och somleder fram till debatt och beslut här i , däralla partier har möjlighet att lämna bidrag och syn-punkter. rör det frågor där det finns avgörandeskillnader mellan partierna. Snarare vill vi utvecklaolika delar och lyfta fram frågor som inte är tillräck-ligt belysta.Men eftersom vi alla betraktar FN-frågorna somfrågor av sådan betydelse vill jag instämma i det be-klagande som gjorde sig tilltolk för. Det gäller det demokratiska underskott somfaktiskt uppstår i när man från regeringenssida kommer med så många skrivelser och propositio-ner på en gång. Det gör att det blir svårt för oss attlägga ned den tid och tankemöda på det här områdetsom vi skulle vilja. Det gäller också andra områdensom blir lidande av att vi inte har tillräckligt med tid.Det blir särskilt intressant i den belysning som ut-skottet och har fått genom en avhandlingoch utvärdering som publicerades vid Lundsuniversitet. En forskare har tittat på hur ochfolkrörelserna har möjlighet att delta i och påverkaregeringens FN-politik. Det visade sig att den påver-kan som och riksdagsledamöterna stod förvar rätt marginell. Vårt inflytande var mycket begrän-sat, och linjerna var i stort sett redan lagda av rege-ringen.Det beklagar jag. När det gäller den svenska poli-tiken, som vi står bakom, skall man inte se den sombegränsad till regeringens politik. Det är i stället Sve-riges och svenska folkets politik, vilja och engage-mang i FN som skall drivas. Där behöver alla partiersoch alla folkrörelsers engagemang och kunnande tastill vara.Därför har vi från med förvåningsett att i den här skrivelsen finns det inte med någonform av utvärdering, diskussion eller redovisning avhur folkrörelserna arbetar med FN-frågorna. Vi harefterlyst det även i tidigare motioner som har behand-lat FN-arbetet. Det är glädjande att vi kan se att manfrån utskottets sida från samtliga partier har varitöverens om att det måste lyftas fram.Vi har pekat på detta inte därför att vi tror att re-geringen inte är intresserad av folkrörelsernas med-verkan. Det har vi fått klart för oss och sett i prakti-ken. Men vi menar att det behöver lyftas fram. Manbehöver diskutera vad som görs , vad som skullekunna göras bättre och hur ännu fler folkrörelser ochenskilda människor faktiskt skulle kunna vara med iett konkret FN-arbete.På en punkt skiljer vi oss åt. harvarit inne på det, och där finns det en gemensam re-servation från , och Väns-terpartiet. Det gäller ungdomsrepresentation i FN-delegationen. Vid vissa delegationer har man utsettungdomsrepresentant, men det är inte någon regeleller något tvång att regeringen så skall göra. Om vifrån och folkrörelserna i huvudsak varrepresenterade av ungdomar mellan 15 och 25 årskulle vi kanske inte behöva driva på på den härpunkten. Men vet vi alla att medelåldern på FN-delegater från knappast ligger på 22, 23 år.Den ligger snarare på minst det dubbla. Det gör detnödvändigt att särskilt peka ut ungdomsrepresentationsom något väsentligt. Ungdomar kommer med andraerfarenheter och de kan också sprida budskap ochviktiga frågor till grupper som vi i etablerade partierkanske inte når på samma sätt. Jag yrkar därför bifalltill reservation 8 om ungdomsrepresentation.Jag vill också peka på några andra frågor. Detgäller jämställdheten och barns rättigheter. Vi vet attFN har varit trögt. driver på i de frågorna, ochdet är väsentligt. Det gäller likaså reformeringen avFN-systemet och säkerhetsrådet. Där har vi nu bättreinsyn och bättre möjlighet att påverka. Det gällerockså hur säkerhetsrådet skall se ut ochhur man skall arbeta med de ekonomiska och socialafrågorna inom FN. När det gäller de projekt somregeringen har inom nordiskt samarbete skall vi för-hoppningsvis komma till något resultat inom en intealltför avlägsen tid.Jag vill peka på några andra, kontroversiella, frå-gor. Den ena är att har tagit upp valfrågoroch menar att deltagandet i val borde stärkas, vilketborde bli en ny målsättning inom FN. Vi tycker frånVänsterpartiets och flera andra partiers sida natur-ligtvis att detta är mycket angelägna och viktiga frå-gor, men att höja dem till ett av FN:s mål känner jagmig åtminstone på det här stadiet tveksam till.Detsamma gäller frågan om ändring av för att FN skall kunna agera i interna konflik-ter. Vi delar säkert alla K-G Biörsmarks oro över attFN inte ingriper så kraftfullt som vi önskar iinterna konflikter. Som jag ser det är det dock knap-past en stadgeändring som behövs. Det råder enbristande politisk vilja från inblandade parter. Jagönskar att röst i säkerhetsrådet i vissa fallskulle vara litet högre. Vi skall inte i förväg backadärför att vi inte tror att det går att få gehör om vi tarupp interna konflikter i eller . Jagmenar att vi inte skall dra oss för detta men att viknappast löser denna fråga genom en stadgeändring.Fru talman! Det finns många generella och ävenkonkreta frågor inom FN som är värda att lyfta fram.Jag vill avslutningsvis peka på en mycket konkret ochnäraliggande fråga som för mig och för Vänsterpartietkänns angelägen. Det gäller situationen i Västra Saha-ra.Jag hade möjlighet att besöka inteVästra , som är ockuperat av Ma-rocko, men flyktingläger i södra , där en stordel av befolkningen från leveroch har levt . Det här är en fråga somFN har hanterat väldigt valhänt ochdär man inte på något sätt har kunnat skönja någonljusning på problemet.Västra är ockuperat av sedanSpanien lämnade det som koloni 1974. harFN på olika sätt försökt lösa problemet. Man komfram till principlösningar 1988 och 1990, och 1991bestämdes om folkomröstning och fredsavtal, men dethar inte hänt någonting förrän FN bytte generalsekre-terare och utsåg en särskild representant.Då tog man från FN:s sida på ett helt nytt sätt uppfrågan.Sedan hösten 1997 föreligger en överenskommel-se från där parterna har förbundit sig attgenomföra en folkomröstning som, om planerna hål-ler, skall äga rum i december 1998.Västra är sista koloni, det sistakoloniala område som blir självständigt. De år somområdet har varit ockuperat har inneburit mycket avbesvikelse och av lidande. FN har liksom naturligtvisparterna en del försyndelser på området, men finnsfaktiskt chansen för FN att visa sin styrka, både vadgäller den identifieringsprocess som pågår och vadgäller genomförandet av folkomröstningen på ettkorrekt sätt. Yttrandefrihet och lokalers tillgänglighetmåste säkras och informationen skötas under den tidsom föregår folkomröstningen.Det är också av stor betydelse att man skickar or-dentligt med valobservatörer. har, såvitt jaghar förstått, givit ett halvt löfte om att ställa sig väl-villigt, om vårt land blir tillfrågat om detta.Det är alltså av stor betydelse att FN genomförfolkomröstningen på ett mycket gediget sätt. Man kanockså säga att i detta avseende har heltandra förutsättningar än många andra områden. Det ärett relativt litet land, av halva storlek. Det ärännu inte klart hur stor befolkningen är, men det rörsig enligt olika beräkningar om mellan 200 000 och300 000 människor. Det bör alltså finnas väldigt godaförutsättningar för FN att se till att det här genomförs.Vidare, fru talman, gäller det inte bara att genom-föra en folkomröstning och att se till att den går bratill. Det gäller också att med lärdomar som man harfrån tidigare kolonier ge det gedigna stöd som behövsför att bygga upp ett självständigt land för människorsom har tvingats leva i ett ockuperat land eller påflykt . Där kan FN och viaFN men också som direkt involverat land ge allt detstöd som kommer att behövas för att se till att landetfår sin självständighet liksom att det kan byggas upptill en demokratisk stat, där utvecklingen skall kunnagå framåt.Anf. 75 ()replik:Fru talman! berörde två områdendär vi inte har riktigt samma syn på hur arbetet skallbedrivas. Jag skulle gärna vilja kommentera dem litetgrand.Det första gällde valfrågor inom FN, vilket vi harutvecklat i reservation 2. Generalsekreteraren har nulyft fram fyra områden: fred och säkerhet, humanitärafrågor, ekonomiska och sociala frågor samt utveck-lingsarbete.Med den grundsyn som har när detgäller utvecklingsarbetet, nämligen att det inte blirnågon uthållig utveckling utan demokrati, menar vi attdemokrati är en grundplattform för arbetet och bör såvara även när det gäller de mål som FN skall arbetaför. Vi vill därför höja statusen och aktiviteten i detkonkreta arbetet med demokratifrågor, valövervak-ning och praktiska saker, i stort sett i stil med det somIdea arbetar med i men med mera begränsadinriktning. Detta skall FN arbeta aktivt för.Den andra punkt som tog upp varfrågan om en stadgeändring gällande interna konflik-ter. Vi har den synen att det inte kommer att ske någotreellt förrän man tar tag i detta, precis som det före-språkas i Carlsson-Ramphal-rapporten.När det gäller valfrågor uttryckte sig så att hon är tveksam till att på det här stadietstödja reservationen. Det är möjligt att vi vid ettkommande tillfälle, i samband med ett annat betän-kande, kan få stöd från och Vänster-partiet.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag delar helt K-G Biörsmarks syn påhur viktiga demokratifrågorna är, också i diskussionenoch främjandet av frågor som gäller social utveckling,fred och säkerhet i världen, men om de skall skrivasin som ett ytterligare mål är jag tveksam till. Jag skallinte föregripa vad som kommer i ett kommande be-tänkande. Det hinner nog hända mycket ,K-G Biörsmark, så det återstår att se.I frågan om att ändra vill jag inte tvär-säkert hävda att det inte är nödvändigt. Vi känner allafrustrationen över att det som vi vill skall hända intehänder , men jag inser också att vilken stadga viän har i världen, blir tyvärr ingenting gjort om det intefinns en vilja från världens länder att ingripa och attagera.Anf. 77 ()replik:Fru talman! säger att hon delargrundsynen på demokratiarbetet, att det skall lyftasupp, att det är viktigt osv. Det är bra att vi har kommitså långt att vi är överens på den punkten. Sedan kanman orda om huruvida det skall lyftas upp mer i FN-sammanhang, bli ett mål osv. Jag menar att det är enviktig signal och en viktig ledning för dem som arbe-tar inom FN-familjen. Det är en målsättning, och detär bra att man har den plattformen att arbeta utifrån.Det tydliggör det hela.När det sedan gäller att ändra håller jagmed om att om inte den politiska viljan finns och omdet inte finns någon vilja över huvud taget, händer detingenting. Men det resonemanget kan man föra omalla stadgar. Finns inte viljan att följa upp det som ståri stadgan, händer ingenting. En stadga är en grund attarbeta från som visar vilken inriktning man skall haoch vad man vill åstadkomma. Det ligger då fast idokumenten. Precis som jag sade i mitt anförandefinns det en massa fina formuleringar på detta områ-de. Men det är klart att allt står och faller med denpolitiska viljan. Man kan skriva hur tjusiga programoch hur tjusiga stadgar som helst, men jag tror att detär viktigt att detta finns med som en inriktning i stad-gan.Anf. 78 ():Fru talman! FN är förutsättningen för att vi skallkunna förebygga konflikter. De nya hoten mot vårgemensamma säkerhet i världen beror inte på arméeroch vapen utan på klyftorna mellan fattiga och rika,befolkningstillväxt, livsmedelsbrist, krympande natur-resurser och förstöring av miljö och natur. Vi har oftatalat om detta i kammaren.De nya inslagen i hotbilden fordrar ett nytt säker-hetspolitiskt tänkande, där konfliktförebyggandeinsatser har en avgörande betydelse för fredens upp-rätthållande. Det är problem som annars riskerar attsluta i väpnade konflikter, men som man kan tacklaframgångsrikt i samarbete med andra länder. Här ärFN det naturliga och det enda forumet.När jag läser dessa rader tycker jag att de kännsväldigt levande för mig. Men om jag hade läst demför , innan jag hadevarit i FN och sett hur FN arbetar, har jag en känslaav att de hade verkat väldigt abstrakta och orealistis-ka. Det hade verkat vara en samling ord som inte allsgav mig känslan av att beskriva ett praktiskt arbeteoch mycket aktiva handlingar.Det kunde vara inledning till en beskrivning avkrisen i . På gränsen till ett krig med många in-blandade lyckades FN ändå bevara freden. I en artikelfrån det tillfället - - läste jag om FN:soförmåga att hantera . Så här stod det i ensvensk tidning: Klarar inte FN att hantera en kris ivilken det är en part med såväl folkrätten som segra-rens rätt på sin sida kommer dess auktoritet att redu-ceras kraftigt. Organisationer som inte ens förmår attbevaka sina egna intressen förtjänar inte bättre.Det är märkligt så olika man kan se på en händel-se. Personligen litar jag mer på en organisation somförmår offra en del av sina egna intressen och t.o.m.sin status för fredens skull, om ingen blir lidande merän organisationen själv, förstås. Dessutom tror jag attjournalisten som skrev detta hade glömt att FN:sstyrka, vilket många redan har sagt, beror på med-lemmarnas engagemang, styrka och vilja.Jag skall nu tala om vad som står i vår motion. Föratt främja freden och kunna göra snabba insatser närkonflikter uppstår bygger man nu inom FN upp enmultinationell fredsstyrka vid namn SHIRBRIG. Denskall snabbt kunna ställas till FN:s förfogande. Detskall inte behöva ta mer än efter ettnationellt beslut. deltar i den. Miljöpartietkräver, liksom vid IFOR- och SFOR-insatserna, attalla insatser som görs med denna styrka måste göras iFN-regi för att skall kunna delta. Varje insatsskall betraktas som unik och fordra nya övervägandenoch beslut i riksdag.I vår motion har vi också ett yrkande om att FNbör få agera i ett lands interna konflikter när konflik-terna påverkar grannars säkerhet och den nationellasäkerheten över huvud taget. Det är flera här i dagsom har talat om det, och just om , som är ettexempel på ett land där mänskliga rättigheter kränksoavbrutet och väpnade konflikter pågår. Vi menar attdet är viktigt att FN kan ingripa även när organisatio-ner som EU, OAU och ASEAN - dvs. Organisationof African Unity och - redan är inblandade i konflikt och där posi-tionerna är låsta. Samma sak gäller interna konflikter iett land, där FN ofta hindras att agera därför att lan-dets integritet åberopas av de makthavande. Vi vet attlokala väpnade konflikter och inbördeskrig kan fåförödande resultat i ett land och skada dess civilbe-folkning för åratal.I står det om att förebygga och undan-röja hot mot freden och om att undertrycka angrepps-handlingar och andra fredsbrott, men det gäller alltsåinte lokala konflikter. Det är märkligt, eftersom detsker en kränkning av mänskliga rättigheter. I konven-tionerna för de mänskliga rättigheterna slås den en-skildes rätt både till frihet och personlig säkerhettydligt fast. Rättighetsförklaringen kom till 1946,medan de fruktansvärda kränkningarna av mänskligarättigheter i fortfarande fanns imedlemsstaternas minne. Man talar just om rätt tillliv, till frihet och till personlig säkerhet. Det står ing-enting alls om vilket land det gäller. Vad beträffarAlgeriet kan man säga att det gällde intern säkerhet iett land, och man kan kanske också säga att det gälldebilateral säkerhet. Det är inte säkert att Algerietsgrannar känner sig så trygga när sådana konflikterpågår i Algeriet.Internationella säkerhetssträvanden drabbades avett svårt slag mot avspänning och nedrustning närIndien gjorde tre kärnvapenprov på rad, följda avPakistans uttalande om att man också där ämnarprovspränga. Vapenupprustningen, eller kapprust-ningen, har startat igen.Det finns två viktiga rena överlevnadsfrågor sommåste få ett svar redan i vår generation. Båda två ärmed i vår motion. Det handlar om hur vi tacklarenergi och miljö. Att få det ekologiska kretsloppet -miljön - att fungera är en stor utmaning för helamänskligheten. Vi måste ha en överlevnadsmiljö förmänniskor, djur och växter, och vi måste ha energi.Av de alternativa energierna är det solenergin som ärlättast tillgänglig för oss. Det är också den störstakällan, som räcker många generationer framåt.Man stöder inte i med något större intres-se utveckling och produktion av solenergi. Utskottetsnegativa svar på vår motion om att lämna förslag omatt inom FN inrätta en är därförinte så förvånande. Man svarar att solenergi ännu inteblivit kommersiellt gångbar och att det behövs merforskning. Man kan därför inte föreslå någontingsådant. Men jag menar att det faktiskt finns teknik försolenergi, också inom vårt land. Det är bara det attden icke är lönsam, vilket de flesta miljövänliga pro-dukter inte är förrän de börjar göras i större mängder.Vi tyckte i att FN var ett lämpligt forumnär det gällde att lägga förslag om att inrätta en sole-nergikommission. Solen är ju en energi som finns ihela världen, och den är gratis.En annan viktig internationell fråga är frågan omden globala vattenförsörjningen. Grundvattnet -dricksvattnet - förnyas inte längre i den takt som vianvänder det - inte heller i vårt eget land. Att ta itumed världens vattenkonsumtionsmönster och vårtvattenbehov är ett konfliktförebyggande arbete. Brist på vatten betyder brist på mat,och brist på mat betyder revolutioner och konflikter.År 2025 kommer 48 länder, eller tre miljarder männi-skor, att lida stor brist på vatten, vilket betyder att vimåste ha en annan hushållning. Vi måste starta ettsystemskifte vad gäller vatten redan i nästa genera-tion.Till sist vill jag ta upp en bagatell som kanske än-då har stor betydelse därför att det goda exempletsmakt är viktig. Det gäller något som vi har talat om isamband med , dvs. att starta från grundenoch från gräsrotsnivå. När man är i FN förskräcksman över slöseriet med engångsartiklar - koppar,tallrikar, glas och bestick - som blir till ettstort sopberg.Vi skulle önska att en ändring av FN:s konsum-tionsmönster i det fallet kunde ingå i de nya reformer-na i FN. Jag förstår mycket väl att detta inte är enfråga för säkerhetsrådet eller för generalsekreteraren,men det måste finnas andra instanser att vända sig till.Jag skulle vilja fråga ordföranden för iSverige om man inte skulle kunna göra någonting fråndet hållet.Jag yrkar bifall till reservationerna 5 och 6 samttill reservation 8, som rör motion om ung-domsrepresentation i FN. Två motioner som jag trod-de skulle komma upp kommer inte upp förränden . Det är vår motion om miljödomstol ochvår motion om att en god miljö är en mänsklig rättig-het.Anf. 79 ():Fru talman!