prot · GL09119 · 1998-06-05 00:00:00 — Vi har ju mo-tionerat om reserverat oss för att den också skall varatydligare och mer definierad och för att den skallföljas upp konsekvent i varje årlig redogörelse. Voreinte det också bra?Anf. 161 ():Fru talman! säger att det var bra attjag talade om hur kommunerna har påverkats. MenRoy och kan ju inte ha missatatt har haft den största ekonomiska krisennågonsin i modern tid . Den har för-stås inte gått kommunerna spårlöst förbi. Kommuner-na finns ju i hela landet. De är vad vi i princip bestårav. Någon måtta får det vara, !Sedan vill jag gå över till de andra delarna. Vi harsagt att det vad gäller den här skrivelsen, och jagunderströk det i mitt anförande, finns vissa delar somkan byggas ut. Det gäller bl.a. den ekonomiska redo-visningen. Det kommer också att ske.Det är väldigt viktigt för oss att kunna bedöma ochutvärdera hur de nationella målen faller ut i kommu-nerna. Därför finns det nu en arbetsgrupp som hållerpå att ta fram nyckeltal för att riksdag och regeringskall få bättre möjlighet att följa upp utvecklingeninom skola, vård och omsorg. Det står att läsa i vår-propositionen. Det är alltså på väg.Anf. 162 ():Fru talman! Skälet till att jag tyckte att det var braatt faktiskt i sitt inledningsanförandesade att man har stramat åt även i kommunerna är attregeringen och den socialdemokratiska gruppen här iriksdagen gång på gång tidigare har hävdat att manhar undantagit kommunsektorn. Men det har manalltså inte. Det är det som är viktigt.Det är också viktigt att man då redovisar ordent-ligt vilka de ekonomiska effekterna är. Det har integjorts i den här skrivelsen eller i någon annan skrivel-se från regeringen. Man får gå till andra källor för attfå fram de siffrorna eller göra egna analyser genomt.ex. budgetkontor, en annan trovärdiginstans.Jag menar att redovisningen måste vara riktig ochrättvis. Den har varit politiskt vinklad. Det är det somär allvarligt. Då får vi en konstig debatt, och det har videlvis haft också. Den kanske blir bättre nu.När det gäller utjämningssystemet är det alldelesriktigt att jag som ledamot i den kommittén naturligt-vis har möjlighet att påverka. Det gör jag självklartockså. Men det handlade mer om principen. Vi harhär i fattat beslut om att principen för ut-jämningssystemet skall vara att man inte skall bedrivaregionalpolitik eller någon speciell stimulanspolitik.Det skall vara just ett utjämningssystem som skallutjämna sådana kostnader som kommunerna i principinte kan påverka, utan som hänger ihop med ålders-struktur, lagstiftade åtaganden osv.Jag menar faktiskt att just kollektivtrafikfaktorninte följer den principen på grund av att kostnader förtransporter inte bara är kollektivtrafik utan i väldigthög grad också privattrafik med bil. Det gäller natur-ligtvis också bilar inom företag och inom den offent-liga sektorn. Det gör att vi får sned balans, för det serolika ut i olika delar av landet. Det är litet märkligtom man i den här typen av utjämningssystem har enfaktor som gör att just de delar av landet som redanhar de högsta kostnaderna för transporter dessutomskall bidra till storstäderna i det här fallet.Anf. 163 ():Fru talman! Jag tror inte att det var närvi debatterade statsbidragen till kommunerna men åretföre det som och jag hade exakt sammadiskussion om vad som hade hänt i kommunsektornoch om hur denna hade påverkats av den ekonomiskakrisen. Det här har vi alltså diskuterat förr, vi alla säger är att vi inte har gjort några di-rekta besparingar på kommunsektorn. För det har viinte gjort. Vi har inte rört statsbidragen. har vi istället ökat dem så att det blir mertill . Vad som har berört kommunsektorn ärgivetvis den stora arbetslösheten och att skatteintäk-terna har minskat.När det gäller det här med kollektivtrafikfaktornvill jag bara säga att den som i den här lokalen, ikammaren, har störst chans att påverka är när han är på sammanträdet . Sedan fårvi andra möjlighet när förslaget kommer i höst.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Vissa kommunalekonomiska frågorFöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU28Vissa kommunalekonomiska frågor (prop.1997/98:153)Anf. 164 ():Fru talman! Föreliggande ärende är ju på sätt ochvis en fortsättning av det som vi precis har diskuterat.Vi får här, tycker jag, en utmärkt illustration av denprincipupplösning, som vi moderater ser det, som harpågått vad gäller synen på den kom-munala beskattningsrättens konstitutionella gränser.Senare talare kommer säkert att vittna om att detfinns stor partipolitisk enighet och om att det har varitlokalt väldigt viktigt att ändå få igenom detta. Dekommer säkert att säga att man dessutom inte tänkerutnyttja de långtgående möjligheter som lagstiftning-en nu ändå öppnar för när det gäller överflyttningarmellan kommuner.Till detta kan jag i något slags föregående av ensenare replik säga att det har vi hör förut. Så brukardet börja när man beskriver införandet av de här sys-temen. Vi som bor i har enviss erfarenhet av den här typen av inomregionalautjämningssystem och av hur de så att säga förstenarkommunerna i bidragsmottagare och bidragsgivare påett sätt som inte är bra.Vi tyckte också att det under utskottsbehandlingenvisades alldeles för liten förståelse för våra synpunk-ter. Det är inte alldeles ovanligt, kan jag säga. Dess-utom fanns det en viss ovilja mot att ta in Lagrådetssynpunkter eftersom ju även detta ärende gränsar tillde konstitutionella diskussioner som vi har haft undernågra års tid.När man läser Lagrådets yttrande, som till delkanske är litet märkligt men som ändå är väldigt tyd-ligt i sin kritik av detta på konstitutionella grund,återkommer hela debatten. Det är inte förenligt medsvensk regeringsform att på det här sättet möjliggöraför en kommun att föra över medel mellan sig självoch en annan kommun. har man valt en annanskrivning efter Lagrådets förslag. Det finns löften omatt inte använda det på annat sätt, som jag tidigarenämnde. Det sägs också att man från Lagrådets sidaförespråkat att man borde ha haft en tidsmässig be-gränsning. Det finns också en reservation från andrapartier där detta föreslås. Men inte ens det har majori-teten velat sluta sig till. Det öppnar för oro och miss-tankar om att vi ånyo sjösätter ett system som frånbörjan inte är tänkt att få vissa effekter men som öpp-nar för större omflyttningar mellan kommuner än vadsom från början var tänkt.Utvecklingen i den riktningen leder oss bort fråntillväxtfrämjande riktiga strukturella system i insnårskogar av bidragssystem där det spelar större rollvilka bidrag man får från andra kommuner och statenän vilka pengar man tar ut från sina kommuninvånare.Det skapar en distans mellan medborgare och demsom har makt på ett sätt som vi absolut inte skallfrämja ännu mer i det här landet. Vi borde i stället haenklare och rakare system. Vi går i motsattriktning.Våra grundsatser är relativt enkla för hur vi vill sede här systemen uppbyggda. Vi vill att kommuner ochlandsting skall kunna ta ut skatt för att finansiera sinaverksamheter i landsting - så länge de nu får varakvar. Vi tycker vad gäller strukturella kostnadsskill-nader att staten, särskilt med beaktande av att kom-muner och landsting har väldigt omfattande väl-färdsuppgifter som de finansierar, skall kunna skjutatill pengar så att det inte skall bli för stora olikhetermellan olika landsändar. Men det skall vara stöd somutgår enbart i en riktning: från stat till kommun- ochlandstingssektor och utan den inomkommunala om-fördelning som man nu ägnar sig åt.Denna lagstiftning leder inte i den riktningen utansnarare i motsatt riktning, fortsatt bort från densnårskog som jag här har beskrivit. Vi har därför valtatt yrka avslag på hela konstruktionen. Jag kommeratt manifestera det genom att yrka bifall till reserva-tion 1. När det gäller reservation 2, som handlar omden tidsgräns jag nämnde, tycker vi att det kanske äratt gå väl långt att stödja även denna, eftersom detinnebär att man accepterar systemet. Vi kommer attavstå när den kommer upp till omröstning. 165 ():Fru talman! Från sida står vi i hu-vudsak bakom propositionen utom på en punkt. Detsägs i propositionen att bidragen mellan kommuneroch landsting i län och länskall vara tidsbegränsade. Principen är den att denskatt som uppbärs i en kommun och ett landstingnaturligtvis inte skall användas i verksamheter i enannan kommun eller i ett annat landsting. Den grund-principen bör man hävda. Att bara säga att det skallvara en tidsbegränsning, som görs i propositionen,inte är tillräckligt. Vi menar att man måste införa entidsgräns och sätta press på kommuner och landstingför att anpassa sina verksamheter och sina skattesatserpå ett lämpligt sätt. Vi tycker att det är lämpligt attavgränsa det till längst , alltså att bidrag fårges fram till dess. Det sägs i reservation 2 under mom.3 som jag yrkar bifall till.Anf. 166 BO ():Fru talman! behandlar i betänkan-de 28 två helt olika frågor. För det första ändringar idet särskilda ersättningssystemet för viss mervärdes-skatt till kommuner och landsting. För det andra gesgenom en ny lag möjlighet för kommuner och lands-ting i respektive att lämnabidrag till annan kommun.När det gäller ändringarna i det s.k. kommunkon-tosystemet finns inga reservationer. Men jag vill ändåpå försöka förklara vad ärendet inne-bär.Syftet är att skapa lika ekonomiska förutsättningarför verksamhet i egen regi och verksamhet som upp-handlas. Kommunerna har med systemet fått en utök-ad avdragsrätt för att inte privata entreprenörer skallmissgynnas och verksamheten i egen regi gynnas.Systemet är inomkommunalt självfinansierat, dvs. attdet är neutralt för både kommunsektorn och staten.Kommunerna rekvirerar pengar frånsystemet som är byggt på deras faktiska momsutgifteroch får sedan betala en enhetlig avgift i kronor perinvånare för att finansiera systemet. Kommuner ochlandsting betalar alltså in en lika stor summa somsedan går till landstings- och kommunsektorn.Den nu aktuella förändringen gäller moms avse-ende äldreomsorg där kommunerna inte kunnat fåtillbaka momsen som avser stadigvarande bostad.Det som man nu föreslår innebär att reglerna förkommunkontosystemet ändras så att enkommun som äger en fastighet där det bedrivs exem-pelvis äldreomsorg enligt socialtjänstlagen skall fårätt till ersättning för ingående moms som är hänförligtill investeringar och drift avseende äldreboendet. Deboendeformer som berörs är de som anges i social-tjänstlagen och lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade, dvs. sevicehus, gruppbostäder,ålderdomshem och sjukhem.I de fall kommunen hyr in motsvarande fastighetfrån ett kommunalt bostadsbolag eller en privat fas-tighetsägare för att bedriva samma verksamhet skallkommunen ha rätt till ersättning för att täcka den s.k.dolda moms som ingår i hyran. Det är endast den hyrasom kommunen själv betalar som kan utgöra underlagför ersättning från systemet. Regeringen avser attgenom en förordning besluta om nivån på den särskil-da avsättningen efter det att bifallit propo-sitionen.Effekten av förändringarna blir uppskattningsvisatt omslutningen i systemet ökar med ca 720 miljonerkronor per helår. Det motsvarar ca per invånareoch år. Av denna summa beräknades en sjundedel, ca100 , utgöra effekten beträffandeinvesteringar i kommunalt ägda omsorgsbostäder.Resten avser kostnader för moms på drift och under-håll av kommunalt ägda omsorgsbostäder och ersätt-ning till kommunerna i de fall de hyr omsorgsbostä-derna.Förändringarna föreslås gälla från . And-ra kommer kommunerna inte att erläggaden höjda avgiften, men de kommer att kunna få er-sättning för momsen. Nya avgifter kommer att fast-ställas och gälla fr.o.m. den1 januari 1999.Eftersom avgiften för inte ändras får utta-gen från systemet beaktas vidfastställande av avgiften för år 1999.En arbetsgrupp med representanter för bl.a.Kommunförbundet, och har utarbetat förslaget som bör god-kännas av . Det är Svenska kommunförbun-det som har initierat frågan.Jag har uppehållit mig ordentligt med detta därföratt det varit vissa missuppfattningar som jag meddenna förklaring hoppas ha kunnat undanröja.Den andra frågan gäller en ny lag som ger möjlig-heter för kommuner och landsting i och VästraGötaland att i utjämningssyfte lämna bidrag till enannan kommun. Syftet är att ge möjlighet till en ut-jämning av de stora skillnader som finns mellan deinnevarande landstingen i respektive län. Det betyderatt indelningsförändringarna inte behöver föranledanågra väsentliga ökningar i det kommunala skatteut-taget eller väsentliga minskningar av verksamhetenför invånarna i dessa län.I denna del finns två reservationer. Moderaternayrkar avslag på dessa möjligheter, och fp, mp och kdvill göra möjligheten tidsbegränsad till år 2003.Finansutskottet har hört såväl Lagrådet som kon-stitutionsutskottet, som båda tillstyrkt möjligheten attlämna bidrag till annan kommun enligt förslaget förVästra och . Konstitutionsutskottetanser att det efter en viss justering av lagtexten inteföreligger några hinder från grundlagsmässig syn-punkt att anta lagen. Jag hoppas att noga på vad jag sade. Ändringen innebär attorden "främja skatteutjämning" ersätts med orden"för att motverka att bildandet av de nya landstingenföranleder höjt uttag av kommunalskatt". Vi i fi-nansutskottet har i vårt förslag gjort denna förändring.Trots detta framhärdar i att förslagenstrider mot regeringsformens regler om den kommu-nala beskattningsrätten. står emellertid -som vanligt, höll jag på att säga - ensamma. Dess-utom går de som vanligt i otakt med sina kommunalaföreträdare. Jag har studerat framställningen om den-na möjlighet som propositionen ger för ochkonstaterar att där aktivt - inte baraaccepterat - medverkat till deras hemställan till rege-ringen. Jag vill fråga : Lyssnar nialdrig på era kommunalmän?Fredrik försökte med en lång utläggningdölja den motsättning som ständigt finns mellan mo-deraternas kommunalmän och riksdagsmän. Men hanlyckades inte. Detta är ytterligare ett exempel på att nigår i otakt.Den andra reservationen som är fogad till betän-kandet syftar till att göra rätten till utjämning tidsbe-gränsad. Utskottet skriver också att avsikten är attbidraget skall lämnas , menatt det är svårt att nu avgöra hur lång denna periodbehöver vara. understryker vi att behovet avbidragsmöjligheten skall utvärderas före utgången av2002. Det stämmer också med regeringens uttalandeoch skrivningar i propositionen. Jag anser därför attsyftet med både motionärernas och reservanternaskrav faktiskt är tillgodosett.Fru talman! Jag yrkar bifall till finansutskottetsförslag och avslag på de två reservationerna.Anf. 167 ():Fru talman! Som jag sade i mitt anförande hänvi-sade till våra lokala företrädare i Skåne.Det är riktigt att de har sett att lagstiftningen öppnarför möjligheten att tillkomsten av läns lands-ting garanteras.Däremot finns det inga konstigheter och ingaskillnader i uppfattning mellan nivå ochriksnivå inom när det gäller de effektersom Pomperipossa-skatt och det totala utjämningssys-temet har. Då är det vår roll som riksföreträdare förmoderaterna att hävda denna princip. Vi uppfattar attdetta är en principbrott mot regeringsformen även ifråga om sådana mindre delar som det här handlar om- vi är naturligtvis mer kritiska till det stora utjäm-ningssystemet och vi ser detta bara som en vidareut-veckling.Bo Nilsson kan inte på fullt allvar mena att Lagrå-det bara rakt av har accepterat detta. Det är ändå enrätt så besvärande kritik som förs fram i Lagrådetsskrivning, även om man slussar sig fram till attsäga att det är acceptabelt. Jag skulle nog vilja hävdaatt om en kommunmedborgare överklagar detta sys-tem kommer det att leda till en mycket intressanträttslig prövning. Det öppnar de skrivningar som härfinns för. Det kan ändå inte blunda för.Anf. 168 BO ():Fru talman! säger att det intefinns några skillnader mellan kommu-nalmän och riksdagsgrupp. Visst finns det en skillnad.Jag har studerat vad kommunalmännen i harsagt. De har t.o.m. varit uppe i och krävtatt detta skall genomföras. Då skall inte försöka att gömma sig bakom det generella sys-temet. Detta gäller ju en speciell fråga, och i denfrågan har era kommunalmän de facto aktivt medver-kat till att detta blir av. Det är ju för sent nu att yrkaavslag. Då går ni i otakt, och det tycker jag att niborde skämmas litet grand för. Det är rätt bra om mani samma parti har samma åsikter, oavsett om det gäl-ler , regionförbundet eller . Det voreen styrka för er, men det få ju ni försöka att sköta.Beträffande bedömningen av om det här stridermot grundlagen har sagt att medden förändring som vi har gjort i finansutskottetsbetänkande strider det inte mot grundlagen. Jag skulleockså kunna åberopa Lagrådet, men jag tycker attkonstitutionsutskottets klara yttrande räcker för migoch för att fastställa det förslag som äroerhört viktigt för de båda län som genomgår förändring och som klarar av sina budgetar.Det skapar en bättre framtid för ochSkånes befolkning. Jag tycker att det är så viktigt attt.o.m. skulle kunna bidra till detta.Anf. 169 ():Fru talman! Ursäkta att jag förlänger debatten,men det är ju rätt imponerande med de kraftord somvi lyckas att få till här fem i sex på en fredagskväll.Det är klart att jag inte skall behöva skämmas för attvi har haft litet olika positioner, vilket jag också med-gav när det gäller att man i ser detta som enmöjlighet att säkerställa tillkomsten av länslandsting. Det är vi väl medvetna om. Det jag sade imitt inledningsanförande var att det kan få vidareeffekter, och det följer bl.a. av att man från majorite-ten inte har velat föra in ett bestämt årtal, en bortregräns för denna lagstiftning, vilket även andra partierhar kritiserat.Jag har egen erfarenhet av att sådana här systemväxer ut. De blir mer omfattande än vad man initialthar lovat och tänkt sig. Då brukar många moderatersäga att det inte var så lyckligt.Jag är beredd att ta den diskussionen med minapartiföreträdare i . Det kommer inte att varanågot större problem. I grunden har vi samma syn,och det är att man inte skall ha sådana här omfattandeutjämningssystem.Anf. 170 BO ():Fru talman! Det var ytterligare en dimridå. Det ärbara att konstatera att det här finns olika meningar isamma parti, i och här i . Det är klartatt det är litet pinsamt, t.o.m. för sist konstaterar jag att intevill prata om innehållet i det betänkande som vi i dagbehandlar utan om någonting helt annat. Det tyckerjag att vi kunde bespara kammaren från.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Förbättrad kontroll av vissa punktskat-tepliktiga varor, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU28Förbättrad kontroll av vissa punktskattepliktiga varor,m.m. 1997/98:100 och prop. 1997/98:68delvis)Kammaren biföll utskottets hemställan om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 171 ():Fru talman! Socialdemokratisk skattepolitik harhavererat. Den präglas av hastverk reträtter. Det är eniakttagelse som man kan göra på många områden, ochdet gäller tyvärr även det förslag som vi nu skall dis-kutera. Det är ett exempel som pekar i samma rikt-ning.Återigen tar de fiskala intressena överhanden. Låtmig direkt ta upp ett av förslagen i betänkandet, näm-ligen inskridandet mot brevhemligheten. Det står såhär i betänkandet:Om försändelsen innehåller ett förtroligt medde-lande skall detta tillslutas och vidarebe-fordras till mottagaren.Det tycker jag är en ganska lättsinnig syn på brev-hemligheter. En cheftjänsteman får då avgöra ommeddelandet är förtroligt och - om så är fallet - ge-nast slicka igen brevet och skicka det till mottagaren.Det säger sig självt att detta kommer att blir vårt attbedöma.En annan svårighet som också uppstår i det sam-manhanget är om ifall myndighetschefen alltid skallfinnas på plats. Det hela kommer naturligtvis att slutamed att andra människor, förutom myndighetschefen,kommer att få ta ställning till sådana här saker, vilketockså framgår av Lagrådets betänkande.I är kraven när det gäller rätten förmyndigheter att öppna post mycket strängare än vadregeringen nu föreslår i fråga om skattebrott. Det ärsymtomatiskt för den syn på den avvägning mellanbrott enligt och brott som har att göramed skatter som regeringen oftast gör. Det är inteacceptabelt att den enskilde alltid skall hamna i under-läge gentemot det allmänna.Jag nämnde inledningsvis att det här är fråga omett hastverk, och det framgår också av Lagrådets ytt-rande. Det måste kännas litet genant att jag skall be-höva läsa i regeringsformen 7 kap. 2 §. Där står det:"Vid beredningen av regeringsärenden skall behövli-ga upplysningar och yttranden inhämtas från berördamyndigheter. I den omfattning som behövs skall till-fälle lämnas sammanslutningar och enskilda att yttrasig. "I det här betänkandet har detta inte skett i den ut-sträckning som är normalt vid regeringsförslag. hänvisar också till detta i sitt yttrande. Lagrådetsyttrande är egentligen ganska unikt i sin sågning av enproposition - för att använda vardagsspråk även idenna kammare. Jag skall läsa upp några delar urLagrådets betänkande för att illustrera att jag har rättnär jag påstår att detta är ett dåligt berett förslag ochett alltför hastigt framtaget sådant.Lagrådet säger bl.a.: En avgörande fråga är om ettgenomförande av den föreslagna lagen kan - - - ledatill alltför stora ingrepp i enskildas ekonomiska för-hållanden.Litet längre ned står det: Lagrådets uppfattning ärdock att vissa inslag i förslaget fortfarande får ansesstrida mot rimliga rättssäkerhetsintressen.Lagrådet syftar t.ex. på att en försummelse i frågaom tillhandahållande av ledsagardokument avseendepunktskattpliktig vara kan leda till att samtliga varorpå samma transport tas om hand av tullmyndigheten. "Andra delar av förslaget, står det i Lagrådets ytt-rande, som väcker farhågor vad gäller rättssäkerhetenär villkoren för förverkande av varor, ävensom sam-ordningen mellan tullmyndighetens beslut om skattenligt den föreslagna lagen och skattebeslut enligt dereguljära reglerna i lagen om punktskatter och prisreg-leringsavgifter. - - -Lagrådet finner sammanfattningsvis att en del avde föreslagna reglerna bör ändras så att de enskildasrättssäkerhetsintressen i högre grad tillgodoses. Medhänsyn till de stora befogenheter som det föreslagnasystemet ger det allmänna är det vidare nödvändigt attberörd personal, främst tjänstemän inom tullen, hargod kännedom om systemet och utför sina arbets-uppgifter med gott omdöme. För detta torde erfordrasavsevärda utbildningsinsatser. "Det är väl ändå så, fru talman, att detta tydligt il-lustrerar att jag har rätt när jag påstår att det här för-slaget är framtaget alltför hastigt. Det skall ju träda ikraft . Det är också det här somutgör huvudinvändningarna från oss moderater när viyrkar avslag beträffande de flesta delarna i proposi-tionen.Vidare har det föreslagits att ett transporttilläggskall införas. Det är egentligen litet märkligt. Etttransporttillägg kan ju sägas vara en del av skatte-tilläggsinstitutet, något som regeringen för någraveckor sedan skrev direktiv om skulle utredas. Mode-raterna har framfört kritik därför att det härstrider mot olika internationella regler. Bl.a. är detotillständigt i största allmänhet eftersom påföljden,sanktionen, är väldigt sträng i förhål-lande till åtgärden och uppsåtet. Här införs nu alltså,detta oaktat, ett transporttillägg. Det tycker vi ocksåär orimligt.Under den gångna veckan har beslutatom flera olika register för kontroll av allmänheten.Onekligen saknas en överblick. Gränsen för den en-skildes integritet passeras med dåligt förberedda lag-förslag. Regeringen väljer kontroll framför andraåtgärder men problemet är ju de höga skatterna iSverige.Sverige har betydligt högre skatter än omvärldenpå snart sagt alla områden. Det bäddar naturligtvis försvartjobb, smuggling och gråzonsekonomier somhotar hederliga människors möjligheter att försörja sigpå ett hederligt sätt.Därför, fru talman, avvisar vi de flesta av de för-slag som förs fram i betänkandet.