prot · GL0983 · 1998-03-19 00:00:00 — Jag är inte säker påatt man kan dra den parallellen fullt ut.Jag tycker naturligtvis i grunden att det är väldigtolyckligt att man skall behöva riva hus, men det kanvara den ekonomiskt klokaste åtgärden. Jag tror attdet i vissa fall är så. Om det finns kommuner där manäven på lång sikt till följd av befolkningsutvecklingeninte ser en möjlighet att skaffa hyresgäster till detomma lägenheterna, kan det faktiskt vara den klokas-te åtgärden att riva husen. Det är inte heller säkert atthus som har stått tomma därefter är attrak-tiva att flytta in i. Det är inte så att människor accepte-rar att bo i alla hus som har byggts en gång för längesedan.I grunden tycker jag naturligtvis att det är olyck-ligt om vi hamnar i en sådan situation att hus måsterivas, men man kan inte utesluta att det i enstaka fallär den klokaste lösningen.Anf. 111 ():Herr talman! Jag tycker att det i så fall är oeko-nomiskt att låta husen stå tomma . Man skullekunna sänka hyran med en gång. Det ena är slöserilikaväl som det andra.Agenda 21-arbetetAnf. 112 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nistern om våra unika folkrörelser.Jag skall börja med att citera vad statsministerPersson sade på er partikongress: "Det lokala Agenda21-arbetet ska växa till en ny och beständig folkrörel-se, för framtidstro och solidaritet. "lever Agenda 21-arbetet på egen kommunalkraft. Det statliga stödet till Agenda 21-arbetet drogshelt in det här budgetåret. hade det bidra-get reducerats från 10 ½ miljon till 7 miljoner 1997.Nedskärningarna och öronmärkningen från statenssida har naturligtvis påverkat kommunerna i derasekonomiskt svåra situation, vilket försvagar det lokalaAgenda 21-arbetet. Min fråga till vår folkrörelse- ochkulturminister är: Är det meningen att Agenda 21-arbetet skall rymmas inom de berörda folkrörelsernasegna budgetar?Anf. 113 Miljöminister ():Herr talman! Agenda 21-arbetet är ju väldigt vik-tigt, och man har i gjort ettfantastiskt arbete. Men det är när man diskuterar stödtill Agenda 21-arbetet också viktigt att komma ihågatt den stora satsning som regeringen nu gör på ettekologiskt hållbart , till en kostnad av 800miljoner , i praktiken är ett stort stöd ock-så till Agenda 21-arbetet.I och med att vi nu har ett stort samlat program förhållbara investeringar ute i kommunerna har vi ocksåsett det som naturligt att det lokala Agenda 21-arbetetpå det sättet får stöd och uppmuntran. Då blir det litetkonstigt att ha kvar ett speciellt, mindre anslag för detlokala Agenda 21-arbetet. De Agenda 21-samordnaresom jag har träffat ute i landet har sett detta storainvesteringsprogram som ett starkt stöd till Agenda21-arbetet. Miljötänkandet integreras där iallt annat arbete.Anf. 114 ():Herr talman! Det är precis som jämställdhetensom skall integreras i allt arbete, men där vi vet att vibehöver vissa framskjutna och öronmärkta pengar föratt kunna lyckas.Min fråga till kulturministern och folkrörelserna -eftersom det här skulle bli en beständig folkrörelse -var om det är meningen att stödet skall rymmas inomde befintliga folkrörelserna.Jag talade själv med en Agenda 21-arbetare iStockholms stad , som var mycket oroadöver hur man skulle få pengarna att räcka till.Anf. 115 Kulturminister ():Herr talman! Jag måste informera att jag visserligen var folkrörelseminister när jagvar civilminister. Men de uppgifterna övertogs av LeifBlomberg, och sköts nu av . Själv-fallet ingår Agenda 21-arbetet i de nya folkrörelsersom vi ser växa fram.Anf. 116 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden avslutad. Vi har i daglyckats klara av icke mindre än 20 frågor, vilket tordevara någon form av rekord. Jag tackar regeringensoch kammarens ledamöter för att de har fattat sig kort.8 § (forts. från 6 §) Museifrågor, m.m. (forts.KrU7)Anf. 117 ():Tack herr talman! Efter 20 frågor återvänder vialltså till allvaret i den vanliga debatten.Det är viktigt att vi kan använda våra museerssamlingar, forskning och övrig verksamhet så att vifår ut mesta möjliga för de medel som ställs till derasförfogande och så att så många som möjligtkan ta del av deras olika utbud. Därför måste vi skapasådana former för samverkan, utrymme för förnyelseoch en fördelning av ansvaret inom museisektorn attvi kan tala om optimalitet.Vi vet t.ex. att det finns mycket av splittrad verk-samhet där någon verklig ansvarsfördelning inte skett.Det gäller områden som varvshistoria, idrottshistoria,teaterhistoria, skolhistoria och mycket annat. Det kanhända att det formellt finns ett ansvarigt museum, menvi vet att det genom utebliven samverkan och genomatt det är splittrat på många händer inte får den effektsom vi skulle önska.Diskussionerna kring detta har lett fram till kon-struktionen med ansvarsmuseer t.ex. Det gäller dets.k. SAMDOK-samarbetet och vissa strukturella för-ändringar, som senast med sammanförandet avStatens museer och underen gemensam huvudman. Men detta är bara ett steg avmånga som måste tas.Jag har brottats med dessa frågor i olika funktio-ner som kulturpolitiker i exakt i år.Dessvärre har jag upplevt att förändringstakten ärlångsam. Men har det från departementet inkommiten rapport att man arbetar inom detsamma med för-slag om museistrukturen. Vi lär få se resultatet i höst.Äntligen, säger jag.Därför herr talman, har jag kunnat acceptera attmin motion om ansvarsfördelningen mellan museerlämnas utan åtgärd i väntan på det efterlängtade do-kumentet. Om detta har vi alltså varit ense i utskottet.Då gör till min oförställda förvåning utskottsma-joriteten ett avsteg från principen att invänta ett be-tänkande som är nära förestående, och socialdemokra-terna i utskottet knäpper därmed också sin egen rege-ring på näsan med ett tillkännagivande om var manbör placera den nya sjöhistoriemuseala myndigheten.Jag begärde ordet för att förklara varför jag inte yrkatbifall till och reserverat mig till förmån för min mo-tion, men vill med dessa anmärkningar passa på attnotera att majoriteten hyllar två varandra motsattaprinciper i samma betänkande. Mycket besynnerligt.Herr talman! Jag vill lägga till, efter den debatt vihade före frågestunden, att vi fann att sin förklaring till varför han har ändrat sitt ställ-ningstagande visat sig vara en värdig efterträdare tillLinköpingsbiskopen från 1500-taletsbörjan.Anf. 118 () replik:Herr talman! Som jag redogjorde för före fråge-stunden har naturligtvis rätt i påståen-det att vi har ändrat uppfattning i den här frågan. Jaghar också redovisat skälen till det.Skälen till att vi har ändrat uppfattning är dels justatt frågan om omlokalisering av SSHM har varit ak-tuell och utretts mer än andra frågor dels, ochkanske framför allt, att iden organisation man fick efter ärså väl definierade och avgränsade att det inte tordevara någon svårighet att placera in den organisationenoavsett hur museistrukturen kommer att se ut närförslaget väl kommer från regeringen.Jag vill återigen påpeka att det kanske inte är såmärkvärdigt och konstigt att man ändrar uppfattning.Jag försökte säga att jag upplever att moderaternaockså har gjort det. reserverade man sig, ioch för sig i ett annat betänkande, till förmån för attUV skulle skiljas från . Då medhänvisning till att det inte gjorde något att utredningeninte var färdig. Man kunde gott och väl ta beslutet ialla fall. säger samma partier, som har reserveratsig i det här fallet, att vi bör avvakta den utredningsom man har sagt att man inte behöver väntapå. Det är inte särskilt logiskt det heller, LennartFridén.Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag vill bara återupprepa vad jag sa-de tidigare. Det är något knepigt att visa två åsiktersamtidigt. Det är bra, , att man kanändra åsikt då och då, men att ha två brukarvi kanske inte förknippa med varandras partier, utanmed ett annat som inte finns represen-terat i kammaren. Det är det som gjorde att jag ut-tryckte min förvåning över att man i det här betän-kandet faktiskt visar två ansikten samtidigt.Anf. 120 () replik:Herr talman! Jag utgår från att vid önskemålet att UV skall skiljas frånRiksantikvarieämbetet. Det leder i så fall till att ocksåmoderaterna i det här fallet har två motstående upp-fattningar.Anf. 121 PER ():Herr talman! Jag skall hålla mig till min motionsom handlar om ett schlagermuseum i . Densvenska populärmusiken har skördat stora framgångarpå senare tid. Ända sedan genombrottet för ABBA1974 med , när den svenska populärmusikenbörjade bli en exportartikel, har man också diskuteratatt göra något nationellt kring detta.Rent historiskt kan vi konstatera att populärmusi-ken har spelat en väldigt stor roll i det svenska sam-hället, alltifrån och med sinapolitiska kupletter fram till insat-ser för det svenska musiklivet. Det gäller inte minsthans instiftande av , som faktiskt är ettmycket välrenommerat pris i den internationella mu-sikvärlden.Vi vet alla vad musiken betyder. Vi vet vad denklassiska musiken har betytt, och vi vet framför alltvad pop- och rockmusiken har betytt för t.ex. Eng-land. Vi vet vad som hände och känner tillutvecklingen. Vi kan faktiskt även skriva inSverige bland dessa länder: , och deandra stora musiknationerna. Den svenska populär-musiken håller sig väl framme.Man kan fråga sig om det behövs ett museum ochframför allt om det behövs statliga pengar till ett så-dant. Borde inte musikindustrin själv fixa detta? Vihar ju hört här att den är finansiellt stark. Det kan mantycka.På i har man faktiskt kört i gångmed ett embryo till ett museum. Man skall börja meden utställning som skall sträcka sigfram till . Det läggs ned mycket arbetepå detta. Personligen tror jag att man behöver ettstatligt stöd, nationella pengar, i initialskedet för attköra i gång och trygga verksamheten. Därefter kom-mer museet att bli kommersiellt gångbart och stå påegna ben. Det kommer dessutom säkert att uppav schlagerindustrin.Jag konstaterar att det finns flera motioner. Jaghar, precis som övriga riksdagsmän från , blivitinformerad i frågan av folk som sysslar med tanken påett schlagermuseum. Min motion är nästan identiskmed en motion från en socialdemokrat i länet. Denenda skillnaden är att jag faktiskt kommer fram till attdet behövs nationella pengar och ett nationellt ansvarför museet inledningsvis. Meningen med att skriva enmotion till riksdag är ju faktiskt att man pånågot sätt vill anvisa medel för att kunna genomdrivanågot. Om man skriver en motion om att man vill haett schlagermuseum i men att bör tahand om det, då hör frågan inte hemma i riksdagen.Jag tror inte att vi kan få ett schlagermuseum om viinte initialt satsar litet pengar.Jag är också litet förvånad över att inte stöder sin egen motion, där hon skriveratt en statlig finansiering behövs. Hon säger nu att detkanske finns anledning att återkomma . Men vihar ju snart en vårbudget där riktlinjerna ,1999, skall anges. Om man menar något när manskriver motion bör man, som i det här fallet, ge riks-dagen till känna att man tänker fullfölja den och integå ifrån sitt motionsyrkande i ett särskilt yttrande. Detär viktigt att ge riktiga signaler.Herr talman! Jag yrkar bifall till min motionKr256.Anf. 122 () replik:Herr talman! Mot bakgrund av det Per Rosengrensäger när han efterlyser statligt stöd till ett schlager-museum i - eller till inledningsfasen, som hanuttrycker det - vill jag påminna om att fått100 av statliga pengar via för attkunna göra den här satsningen initialt.Det är naturligtvis alltid en avvägning mellan vadsom ligger på nationell nivå och vad som bör ligga påregional och lokal nivå. Vi har diskuterat detta mångagånger i utskottet, och vi har också i betänkandetredovisat vårt principiella ställningstagande i mu-seifrågor. Där säger vi att man i vissa lägen kan behö-va göra riktade insatser, och som jag redovisat har detockså gjorts. Men vi menar också att det ankommerpå de regionala eller lokala intressena att inrätta av-delningar inom länsmuseer och lokala museer. Detskulle bli en ogörlig situation för om mangick mycket längre på det området.Anf. 123 PER () replik:Herr talman! När man skall pröva nya idéer ellergå in på nya områden för museal verksamhet behövsstöd. Detta är ju helt obruten mark. Därför är detnödvändigt att staten ställer upp för att man skallkunna köra i gång verksamheten. Det är bra att manhar fått , men det räcker inte särskilt långtnär man skall dra i gång ett helt nytt museum. Detbehövs faktiskt mer.Det behövs ett nationellt ansvar för verksamheteni ungefär två , tror jag. Det är så långt jag kansträcka mig. Därefter skall museet bli en kommersielltlönsam affär, med hjälp av de krafter som finns inompopulärmusiken. Vi vet att det finns pengar där. Jagförstår att det är lätt att uttala sig positivt om saker,men när det gäller att få i gång verksamheten är maninte beredd att bidra.Anf. 124 () replik:Herr talman! Per kan ju börja med attfå sitt parti bakom sig i den här frågan. När det kom-mer en partimotion i den här frågan har riksdagenmöjlighet att pröva frågan igen. Men i det här lägetborde man nöja sig med att har anslagitstill det initiala skedet. Det är i alla fall min bedöm-ning.Anf. 125 PER () replik:Herr talman! Det låter som att troratt dessa räcker för att köra i gång en heltny verksamhet. Om man tror att de pengarna skallräcka är man litet naiv i sin uppfattning. Det behövsfaktiskt en hel del marknadsföring, och sådant är inteså billigt. Det är mest på den sidan man behöverpengar. Man behöver göra detta nationellt känt och pådet sättet skapa den marknad som krävs för att museetsedan skall bli självgående.Anf. 126 ():Herr talman! Låt mig börja med att tacka kulturut-skottet för en välvillig behandling av den motion somjag tillsammans med mina partikamrater från Ble-kinge skrev under allmänna motionstiden . Imotionen föreslår vi att man lokaliserar ledningsfunk-tionen för den nyinrättade myndigheten till . Det är alltså glädjandeatt utskottets majoritet delar den uppfattningen.I har det funnits marin museiverksam-het alltsedan en statlig förordning i form av ettkungabrev 1752 - egentligen även -ställdes till örlogsstationerna i Karlskorna, Göteborgoch om bevarande av modeller. Brevetföreskrev att "alla approberade modeller så till skeppoch galärer, som flera mashiner skola förvaras underskepps- eller galärbyggmästarens uppseende". Dettaledde emellertid inte till någon omedelbar efterföljdutom i , där modeller funnits långt innanovannämnda förordning utfärdades.Genom förordningen fick modellerna och mo-delltillverkningen en mera officiell prägel, och ur-sprungligen ordnades lokaler för de modeller sombyggts vid örlogsvarvet i byggmästarkammaren. Be-tydelsefulla för modellernas bevarande var de inven-tarieförteckningar som började föras vid varvet från år1761. uppfördes det av F.H. af Chap-man i samarbete med C.A. , som ritademönstersals- och kontorshuset, i vilket inrymdes enmodellsal.Herr talman! Det kulturarvet i iform av flottans anläggningar är unikt även med in-ternationella mått mätt. blev 1680 svenskaflottans huvudstation, och örlogsvarvet var under långtid största arbetsplats. Detta faktumtillmäter historia ett riksintresse. Karls-krona intar en särställning genom att vara Europasoch världens i särklass bäst bevarade flottbas frånstormaktstiden.Karl XI lät anlägga en helt ny stad i den blekings-ka skärgården, som kunde erbjuda isfri örlogshamnför den svenska flottan. Staden byggdes upp medeuropeiska förebilder, och många av rikets förnämstamän har varit verksamma i . Här har blandmånga andra , ,, och . Ingen annan av städer harså starkt som präglats av sjömilitär verk-samhet.I är alltså marin museiverksamhetlångt mer än bara byggnader och samlingar. Den ingåri en unik och levande historisk miljö. Därför är ocksåKarlskrona en utmärkt ort att lokalisera ledningsfunk-tionen för till.Det beslut vi skall fatta innebär också att denutstakade linjen att sprida kulturen i allmänhet ochdess ledningsfunktioner i synnerhet fullföljs - dettadock utan att man prutar på effektivitet i förvaltning-en. Det är viktigt. Jag beklagar bara att vi inte kundefatta detta beslut i enighet. Jag menar att det finns allamöjligheter att nyttja den snabba utvecklingen somsker inom telekommunikationsområdet för att vida-reutveckla kulturens spridning i landet. I Karlskronafinns ju spjutspetsteknologi inom detta område kom-binerat med en i allra högsta grad levande marin his-toria.Herr talman! fann på sin underba-ra resa genom att vi bör ge våra barn möjlig-heten att uppleva vår historia. Tiden ochrummen finns i . Det var där det började,och där pågår det fortfarande i samma rum. kanjag bara nöjt konstatera att samma förmån också ge-nom dagens beslut ges till dem som skall arbeta medledningen av den museiverksamheten iSverige. Det är bra.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betän-kandet.Anf. 127 () replik:Herr talman! När man hör be-rätta om alla fördelar, som jag i och försig instämmer i, är det nästan på vippen att man börjarundra om inte SSHM:s centrala kansli av regional-politiska skäl borde stanna kvar i Stockholm.Det tror jag nu inte skall ske. Jag vill bara återigenupprepa det huvudskäl som reservanterna har haft närvi inte har kunnat stödja majoriteten. Vi vill gärna seatt den bild som existerar när det gäller mu-seistrukturen i blir någorlunda avklaradinnan man rycker bort funktioner därifrån och flyttardem till utan att veta vad de samarbet-spartner som SSHM har i hamnar isin administration och i sina verksamheter.Jag upprepar än en gång att vi inte har någon an-ledning att motsätta oss flyttningen till irätt tid. Vi anser att fördelar, även deinfrastrukturmässiga, väl talar för en lokalisering avdet centrala kansliet dit.Anf. 128 () re-plik:Herr talman! Jag skall ge mig ut på en vansklig re-sa genom att begära denna replik. Detta är nämligeninte mitt hemområde inom politiken.Däremot har jag suttit och lyssnat på debatten, ochjag har kommit fram till att jag tycker att Moderaternaintar en något märklig hållning i frågan. Alla teckenpekar, även enligt , nämligen på att led-ningsfunktionen för SSHM bör ligga i . Jaghar egentligen inte hört något skäl till varför det inteskall göra det. Man säger bara att man vill invänta enutredning - när man ändå redan har bestämt sig ochhar sin uppfattning klar. Det tycker jag är konstigt.Därför vill jag ställa samma fråga som ställde i sitt replikskifte med . Tyck-er att man skall lokalisera lednings-funktionen för till Karls-krona?Anf. 129 () replik:Herr talman! Jag hoppas att det kommer att fram-gå i protokollet från dagens debatt att jag vid ett fler-tal tillfällen har sagt att jag tycker att man skall lokali-sera det centrala kansliet till Karlskrona.Jag vill dock säga att man inte utan vidare övergersamarbetspartner på en ort och flyttar till en annanutan att veta vad som kommer att hända med samarbe-tet.Anf. 130 ():Herr talman! Landets olika museer skall speglaolika tidsepoker och olika händelser i vårt lands his-toria. Det finns ett område som inte har hamnat påmuseum . Det är schlager- och dansmusiken, dvs.det som vi kallar för modern dansmusik.Nu pågår ett sådant projekt i hemstaden håller på att ta fram en utställ-ning om populär svensk schlagermusik. För detta harman erhållit stöd från både kommunen och landstingetoch även från Statens kulturråd.Jag har skrivit en motion i ärendet därför att jagtycker att staten bör ge stöd till projektet. Jag trornämligen att det kan vara så att både schlagermusikenoch den moderna dansen är något som kommer atttillhöra . Det finns forskare som hävdar attvi kanske kommer att ha en annan musiksmak på2000-talet och även en annan danssmak. Därför börman redan nu planera för ett sådant museum.Som sagt var pågår arbetet för fullt i hemstadenSkara. kommer man att kunna öppna enutställning. Det blir ingen permanent utställning, utanman har föreslagit någon form av nationellt uppdragatt inrätta ett museum som tar hand om schlagermusikoch modern dansmusik.Jag uppfattar inte att kulturutskottet egentligen sä-ger nej till detta. Enligt de principiella ställningsta-ganden som utskottet har gjort säger mannämligen att länsmuseerna i viss utsträckning kanavlasta de statliga museerna vad gäller dokumenta-tionsuppgifter genom att inom speciella ämnesområ-den ta ansvar för en samling som omfattar hela riket.Jag tycker att man i det fortsatta beredningsarbetetoch de fortsatta diskussioner som kommer att föras idenna fråga borde fundera på om man inte skullekunna ha ett sådant museum i , och om det inteskulle kunna få ett regelbundet stöd.Vi får se hur det går för utställningen i sommaroch hur man kan utveckla det hela. Jag har all anled-ning att hoppas att det går bra, och jag avser i så fallatt återkomma till med förnyade motioner.Anf. 131 PER ():Herr talman! Är det inte så att det krävs ett natio-nellt åtagande för att få detta att fungera, ? Det intressanta är att säger attkulturutskottet inte säger nej. Nej, men lyssnar manpå debatten här och på Kaalings svar tycker jagatt det trots allt framgår att något nationellt ansvarinte är aktuellt. Det står faktiskt också i utskottetsbetänkande att detta inte är aktuellt.Anf. 132 ():Herr talman! Man skulle kunna säga om schla-germuseet i som om . byggdes inte påen dag, och det kommer antagligen inte schlagermu-seet att göra heller.Men jag tror att efter sommarens utställning, somjag hoppas att flera av kammarens ledamöter kommeratt besöka, så kommer intresset i denna kammare föratt inrätta ett schlagermuseum i att vara väldigtstort.Anf. 133 PER ():Herr talman! Intresset i kammaren kanske finns.Men det måste ju också läggas fram förslag om attdetta skall bli ett nationellt ansvar. Jag väntar fortfa-rande på de förslagen från i en mo-tion.Anf. 134 ():Herr talman! Vi får väl se. Efter sommarens ut-ställning kanske det kommer att komma många mo-tioner - inte bara från mig och Per . Mångaandra av kammarens ledamöter kanske också kommeratt ställa upp på detta. Då kommer det att bli ett brettställningstagande för ett schlagermuseum i Skara.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Framtidens kulturFöredrogsKulturutskottets betänkande 1997/98:KrU8Framtidens kulturAnf. 135 ():Herr talman! Jag tänker säga ett par ord om kultu-rens framtida utveckling, och i synnerhet om Stiftel-sen Framtidens kultur. Den är en del av våra löntagar-fonder. Stiftelsen har att under fördela600 i bidrag för utveckling inomkulturområdet. Den skall se framåt.Nu tycker kanske många att 600 miljoner kronorinte är speciellt mycket för att hjälpa till att utvecklakultur. Men då måste man se det i relation till hurmycket pengar som har att fördelaför utvecklingen av kulturområdet. Det här budgetårethar de 14 miljoner för utvecklingsarbete.Stiftelsen måste använda experter för att klara av sitt stiftelseuppdrag.Jag förstår att de behöver ha experthjälp, men jagtycker att skillnaden mellan medel att fördela är oac-ceptabelt stor.Herr talman! håller StiftelsenFramtidens kultur på att utvärdera sina ekonomiskastöd till kulturell utveckling. På har disposition för utvecklingsverksamhet mins-kat från ungefär 24 ½ miljoner till 14 miljoner ,som jag sade. Jag tycker inte om den här utveckling-en. Vi kan inte lösa det här , men ett förslag tillatt lösa det, som jag också faktiskt ser som ett mycketrealistiskt förslag, är att helt enkelt väsentligt öka densumma som vi ger till att fördela.Det ökar ju också möjligheterna för schlagermu-seet i att få bidrag för utvecklingsverksam-het. Det är ju som hitintills bl.a. harvarit med och stött den. Det är ju inget nytt vivill ha, men det hjälper projekt över hela landet attkunna utvecklas. Jag gör alltså den enkla kommenta-ren att en väsentlig ökning, kanske minst en fördubb-ling, av pengarna till kan hjälpa till attnågot minska den helt oacceptabla obalansen mellanstöden.Anf. 136 ():Herr talman! Jag tror att gör ett felnär hon gör en jämförelse med de pengar Kulturrådethar enbart när det gäller utvecklingsanslag. När detgäller den statliga satsningen för utveckling ochforskningsverksamhet inom kultursektorn kan maninte begränsa sig till de medel som anvisas över Sta-tens kulturråd. För övrigt är det inte någon sådandiskussion vi skall föra .