prot · GL09113 · 1998-05-27 00:00:00 — Finns det kompetent folk att tillgå är detrimligt, men det förändrar inte den här inställningen.Anf. 163 () replik:Herr talman! Skillnaden - som jag kommer ihågden - vid utfrågningen av var att hansade att det bara var förtjänst och skicklighet somräknades. nämnde jämställdhetsfrågan,men han klargjorde också att det fanns helt andraargument och sakskäl till de utnämningar som hargjorts. Detta är någonting som det inte står någontingom i vår författning, utan det är någonting som tydli-gen är på väg att utvecklas vid sidan av författningen.Det är möjligt att det är en bra utveckling, men i såfall borde vi kanske ha litet bättre pejl på läget.Anf. 164 () replik:Herr talman! Jag är rädd för att det blir litethårklyverier och vägande av ord. Bara för att IngvarCarlsson själv inte tog upp detta behöver väl inte detbetyda att han inte beaktade sådana aspekter som attdet kanske behövdes fler kvinnor i ledande positioner.Men han sade väldigt tydligt att i grund och bottenskulle det avgörande vara förtjänst och skicklighet.Det står båda fast vid, och det tycker jag är en riktigprincip.Anf. 165 () replik:Herr talman! Jag måste nämna den högt värderadeförste vice talmannen, trots att repliken inte riktar sigtill honom. Han har väckt denna fråga år . Detkan man naturligtvis se som gör, somatt det är något slags elakt angrepp på socialdemokra-terna eller som att bara är ute efter attmoderater skall få fler tjänster. Det kan hända att detär så, men det finns faktiskt en kärna av berättigadkritik och ifrågasättande av systemet med utnämning-ar. På något sätt klargör det i sin någotarga polemik mot kan ju inte ha ett system där utnämningarnamatematiskt fördelas mellan olika partier. Men det äronekligen väldigt märkligt, om det nu är förtjänst ochskicklighet som skall vägas in, att förtjänst och skick-lighet tycks vara så oändligt konstigtfördelat mellan partierna. Det verkar vara främstsocialdemokrater och centerpartister som är förtjäntaoch skickliga. Och när vi närmar oss tiden för den härgranskningsdebatten tillfrågas några moderater om deär intresserade, kannske för att skallhålla ett lägre tonläge. Det är en något märklig syn pådetta.Det finns också politiska grupperingar och rörelserute i landet och även utanför riksdagspartierna därmänniskor aldrig kommer i fråga för uppdrag av denhär typen. Då kan man ana att det inte bara är för-tjänst och skicklighet som vägs in utan också en godportion av politiska åsikter.Därför är det väldigt bra att den värderade förstevice talmannen år eter år väcker denna fråga. Detbehöver verkligen diskuteras. Det borde nog tillsättasen utredning som kunde hitta ett annorlunda systemför utnämningspolitik i det här landet.Anf. 166 () replik:Herr talman! Jag började med att säga att jag intehar någonting emot denna granskning och anmälan.Jag har ingenting emot att man går igenom och rederut de utnämningar som har gjorts för att se om det harvarit någonting annat än förtjänst och skicklighet somhar legat till grund. Det kan vi ha för vana att granskai KU i fortsättningen och vi kan ha som princip attden frågan alltid skall vara med, inte mig emot. Jagtror inte heller att någon annan har något emot det.Det jag kanske blev litet småsur över var AndersBjörcks debattnivå ...Anf. 167 TREDJE VICE TALMANNEN:Men gällde inte repliken . 168 () replik:Herr talman! Men eftersom apost-roferade förste vice talmannen, måste jag ändå fåförklara för honom att jag inte är arg på AndersBjörck och hans anmälan, utan det var debatteknikensom jag retade mig på.Jag tycker fortfarande att vi kan ha den här fråganunder bevakning. Jag har inte ett dugg emot det.Anf. 169 () replik:Herr talman! Det gäller att se saken tydligt. Det ärklart att de som utses är förtjänta och skickliga perso-ner. Man kan förutsätta att det finns förtjänta ochskickliga personer i alla rörelser och i alla politiskapartier - i varje fall i dem som är representerade iriksdagen. Det är denna dubbelmoral som jag tyckeratt med sina anmälningar så förtjänst-fullt har riktat uppmärksamheten på. Om man bara gårefter förtjänst och skicklighet, hur kan det då kommasig att det blir en så märklig koncentration av uppdra-gen? Hur kan förtjänsten och skickligheten plötsligtbli så mycket större i ett visst politiskt parti därför attdetta parti råkar ha haft en tids samarbete med rege-ringspartiet?Det är ju detta som får en att ana att det är andrasaker än förtjänst och skicklighet som vägs in, och dettillstår också statsministern i utfrågningen. Skulle manbara gå efter detta, skulle förmodligen partistruktureller organisationstillhörighet för de utnämna perso-nerna se ut på ett annat sätt. För att komma ifrån den-na dubbelmoraliska debatt vore det för framtidenbättre att man såg över hela systemet med utnäm-ningsmakt och kanske kom fram till att det vore bättremed en mera oberoende instans. På det viset skulleman slippa hela denna diskussion om att man bedriversvågerpolitik och gynnar de egna genom utnämningar.Anf. 170 () replik:Herr talman! har så att sägasamma ingångsläge. Bara för att man har utsett någrasom är erkänt skickliga personer med partipolitiskbakgrund till olika uppdrag uppstår det genast enmisstänksamhet om att det är någonting annat somligger till grund. Har man den utgångspunkten är detklart att vi aldrig kommer ifrån den frågan. Men jagtycker att man skall ha utgångspunkten att det rör sigom skickliga personer med erfarenhet av politisktarbete som kommer att sköta sina uppdrag mycket braoch som - som skrev i sin ledare -kommer att tjäna sitt ämbetsmannauppdrag lojalt medden sittande regeringen, oavsett partifärg. Den in-gångsvinkeln borde man ha och inte se spöken, Ken-neth Kvist.Anf. 171 () re-plik:Herr talman! Jag hade inte tänkt säga något, menjag har en enda liten kort fråga: Tycker inte MatsBerglind ändå att det är litet märkligt att förtjänst ochskicklighet är så bundet till manligt kön?Anf. 172 () replik:Herr talman! Det var ju en av de frågor som GöranPersson svarade på. Han tyckte själv att det voreönskvärt med fler kvinnor. När då kvinnor utses tillett uppdrag får de kritik för att de har en partipolitiskbakgrund. Det är inte lätt att vara till lags alla gånger.Anf. 173 () re-plik:Herr talman! Vad vill göra åt attförtjänst och skicklighet, vilket nu höjs så oerhörtmycket som det skall göra, är så bundet till manligtkön?Göran har en insikt, men därifrån är detändå ett steg till handling. Det är det steget som jagefterlyser.Anf. 174 () replik:Herr talman! Det var precis det som sade, att här måste vi mer noggrant se över varfördet blir på det här viset. Han sade ju själv att det ärmycket önskvärt att fler kvinnor hamnar i ledandepositioner och att de, när de gör det, inte skall beskyl-las för att det har en politisk bakgrund eller har haftett politiskt arbete under sitt liv.Jag tror att och jag är ganskaöverens i sakfrågan, att vi behöver få in fler kvinnor.När vi nu har en statsminister som är medveten omproblemet och besitter utnämningsmakten, kanMargitta känna sig ganska nöjd och lugn.Anf. 175 Förste vice talman ():Herr talman! De reservationer som finns harsamtliga i stort sett en principiell inriktning. De klagarfaktiskt mycket litet på det som har varit men säger attdet är viktigt att vi tar upp en debatt om hur vi i fram-tiden, herr talman, skall hantera dessa frågor som ärviktiga för alla medborgare.Jag tycker att det är beklagligt att det på sina hållinte verkar finnas något intresse att ta upp denna merallmänna debatt om hur vi bäst förser vårt land medduktiga chefer och hur vi tar till vara de begåvningarsom finns i detta avseende - män eller kvinnor, bor-gerliga eller socialdemokrater eller vilket parti de nukan tillhöra.Herr talman! Jag har sagt det , mendet är väl säkrast att upprepa det igen: Jag tycker attdet är viktigt att vi utnyttjar alla de goda krafter somfinns. Jag har under min politiska verksamhet stött påmänniskor i alla i representerade partiersom jag tycker skulle vara kvalificerade för att få endel av de poster som i mycket stor utsträckning harfördelats på ett alldeles speciellt sätt.Jag upprepar: Det finns inom hela det politiska li-vet duktiga människor i en rad partier som aldrigfår en chans att komma till, och det tycker jag är djuptbeklagligt. Jag är också ledsen över att det har gåttsådan prestige i de här frågorna. Det system som komtill är möjligtvis inte i da-gens moderna samhälle det system som i alla avseen-den är bäst tjänat att se till att vi får fram duktigamänniskor på vitala samhällsposter.Kommunikationsminister tjäns-teutövning i samband med projektet att bygga entunnel genom (avsnitt 4.3)Anf. 176 Förste vice talman ():Herr talman! Det handlar här om en av de störremiljöskandalerna i modern tid. ge-nom kom faktiskt till av miljöskäl. ansågs mer miljövänligt än bilism, och för attattrahera resande med tåg skulle restiderna förkortasgenom en tunnel under . Så långt är alltgott och väl.Men komplikationer tillstötte. Nya tätningsmedelkom till användning med miljöproblem som följd. Vikänner alla händelseförloppet från medierna. Detfinns ingen anledning att ta upp kammarens tid medatt gå igenom detta. Om hur de tekniska problemenhar uppstått och hur de skall hanteras skall jag inteorda vidare, därför att det ligger faktiskt utanför ut-skottets granskning.Vad det nu gäller är om kommunikationsministerInes Uusmann eller något annat statsråd har haft någotansvar för det inträffade. I sin egenskap av kommuni-kationsminister är hon politiskt ansvarig för Banver-ket. Detta verk har i sin tur varit huvudansvarigt förtunnelbygget på verksnivå.Projektet var redan från början problemfyllt. Storatekniska svårigheter uppstod , och såvälentreprenör som borrningsmetod fick ändras. Detfanns alltså på ett tidigt stadium, herr talman, klaraindikationer på att detta var ett ärende att hålla ögo-nen på. Det fanns god tid och goda möjligheter attinformera sig och att föreslå regeringen och andra deåtgärder som var av nöden.Till saken hör att dessutom varförtrogen med ledning. Dess styrelseord-förande var socialdemokrat. Det varockså verkets generaldirektör partifärg hade självfallet också det för miljö-frågor ansvariga statsrådet generaldirektör lämnadesin post efter en konflikt med regeringen tog det cirkaett halvt år innan en ny generaldirektör tillsattes, förövrigt också det en socialdemokrat.Handläggningen och ansvaret ligger utan minstatvivel hos en grupp socialdemokrater. Det var interimligt att under de problematiska förhållanden sområdde vid tunnelbygget låta den viktiga posten somgeneraldirektör stå vakant så . Det vittnar fak-tiskt om brist på handlingskraft och administrativförmåga att inte snabbare kunna återbesätta tjänstensom generaldirektör. Talet om att det behövdes extralång tid genom att avgång komöverraskande håller faktiskt inte. Det handlade ju inteom någon externrekrytering, eftersom en socialdemo-krat ersattes med en annan socialdemokrat.Dessutom, herr talman, vet vi att regeringen visstkan snabba på med utnämningar när det passar. Vi harunder senare tid t.o.m. haft exempel på extra rege-ringssammanträde dagen innan konstitutionsutskottetfrågade ut statsministern om utnämningspolitiken föratt kunna markera utnämningar som då ansågs varapolitiskt önskvärda för att få en viss optisk balans ihela utnämningsproblematiken. Uppenbarligen gavsmiljöfrågorna med anknytning till inteden prioritet som de borde ha haft. Resultatet kännervi till.Man kan diskutera hur långt ett statsråds ansvarsträcker sig när det gäller byggprojekt och liknande.Men att med tanke på att detta var en långvarig pro-cess hävda att statsrådet helt saknade möjligheter attingripa och att statsrådet i det här fallet varhelt utan ansvar, tycker jag faktiskt icke är rimligt.Anf. 177 ():Herr talman! I reservation 11 har kan-ske en något annorlunda vinkling i den här frågan. Vikan i och för sig förstå att det tar tid att tillsätta ensådan här befattning. finns dessutom på enort som ligger litet bort från , där all kom-petens finns. Så detta vill vi inte kritisera utan tvärtomvisa en viss förståelse för. Men tiden för vakansen,som faktiskt var ganska lång, borde ha ökat insiktenom det egna ansvaret hos departementet och kommu-nikationsministern.Enligt är de svar som hon ger utskottettämligen anmärkningsvärda: Nej, hon har inte skaffategen kompetens om miljöfrågorna, bygget ellersänkningen av grundvattnet, trots att hon bor i närhe-ten och knappast kan ha undgått den pressbevakningsom har varit om bl.a. grundvattensänkningen. Nej,hon har inte samrått med miljöministern, vilket enligtvår uppfattning borde vara tämligen självklart då deju sitter i samma regering. Nej, hon anser inte attregeringen eller hon själv har något ansvar för nyteknik eller för miljöfrågorna. Kommunikationsminis-tern säger dessutom att hon anser att myndighetenBanverket har fungerat bra.Jag säger här, som jag sade vid utfrågningen, attdetta banverk har gjort hårresande felbedömningarvad gäller vattenuttag, val av den första entreprenö-ren, val av teknik och tätningsmaterial.I finns t.o.m. en artikelom att den första entreprenören visste definitivt inte skulle använda . I do-kumentationen stod det nämligen tydligt att medletkunde orsaka nervskador och genetiska skador. Mendetta visste alltså inte . Kommunikations-ministern tycker trots det att fungerar bra.Jag menar och anser att kommunika-tionsministern har haft ett ansvar som hon inte hartagit. Det bör få kritik för.Dessutom måste vi alla som politiker fundera påhur vi återställer det folkliga förtroendet för myndig-heter och politiker. Ansvar måste tas både bakåt ochframåt. Jag tycker att bör lastas för atthon inte har gjort det.Anf. 178 ():Herr talman! Vem är ansvarig? Vi har ett litetmärkligt system i där det allt som oftast närdet har hänt någonting slutar med att ingen är ansva-rig. Vi har självständiga verk, men det är regeringensom utser cheferna.I det här fallet hade regeringen underlåtit att utsechef och generaldirektör för i minst etthalvår. Det fanns förstås en person som ändå varhögste chef, men när det inte finns någon generaldi-rektör måste man nog ändå räkna med att ett litettyngre ansvar vilar på ministern. Eftersom vi har mi-nistrar i som inte är så ansvariga anser minis-tern i det här fallet att hon inte är ansvarig här heller.Det är möjligt att det är precis så det är i -ministrarna är inte ansvariga. De tycker litet grandoch beslutar en del, men ansvar för verksamheten harnågon annan. Detta tycker jag är en brist som vi bordegå igenom mer djuplodande. ett inlägg där hon menade att viborde göra regeringen direkt ansvarig inför folket.Antagligen är det en nödvändig åtgärd framöver attgöra regeringen och ministrarna mer ansvariga än deär i dag.Det finns en märklig sak i miljöskandalen kringHallandsåsen. Det föregick faktiskt möten under vå-ren 1997 mellan och departementet därockså kommunikationsministern var med. Där disku-terades alla viktiga projekt, vad jag förstår, utom justHallandsåsen och problemen med att det läckte invatten och att grundvattnet sjönk. Trots att Banverkethade stora problem i den här frågan, och trots attRhoca-Gil redan var inköpt som en del av en ny tek-nik som man funderade på att använda verkar det somatt man inte diskuterade just den frågan. Alla andraprojekt av vikt diskuterades - men inte de kanskestörsta problemen och det allvarligaste och dyrasteprojektet som medförde de största kostnadshöjningar-na. Det är märkligt!Nu pågår en juridisk process i frågan. Det är möj-ligt att vi, när vi får ett slutbesked från den processen,också får nya besked om vad som har förevarit underden här våren. I det läget kan det vara så att konstitu-tionsutskottet vill ta upp frågan igen. Jag tycker att detär bra att vi också har fått majoriteten att skriva indetta i betänkandet. Det är alltså inte säkert att denhär frågan är utagerad. Den kan komma upp igen -särskilt med tanke på att kommunikationsministernunder utfrågningen med plöts-ligt råkade säga att frågan var uppe under mötet medBanverket. Sedan tog hon tillbaka det efteråt, men detgör ju bara hela saken ännu mer märklig.Vi vill från sida i första hand anmär-ka på att regeringen inte harlyckats besätta med en ordentlig ledning.Det är allvarligt, och det är något som konstitutionsut-skottet också har pekat på. Så får det inte gåtill.De andra frågorna, nämligen den om de motstridi-ga uppgifterna från kommunikationsministern och denom vad som egentligen har förevarit, får vi vänta med.Vi får se om det kommer fram mer sanning kring demsenare.Anf. 179 ():Herr talman! Då beslutade riksda-gen att dra en tunnel genom som ett ledi en utbyggnad av Västkustbanan.Sydkraft hade 1989 av fått i uppdrag attgöra en förstudie av de tekniska förutsättningarna fören tunnel. Byggandet av tunneln har varit en utdragenoch komplicerad historia. Problem med inträngandegrundvatten har funnits alltsedan projektet påbörja-des. Det påpekade mycket riktigt . Mankan fråga sig vad den tidigare kommunikationsminis-tern gjorde åt detta inträngande vatten. Om nu InesUusmann hade så stort ansvar borde också den före-gående kommunikationsministern ha känt sitt ansvar.Svårigheterna kulminerade när tätningsmedletRhoca-Gil med det giftiga ämnet akrylamid läckte utoch förorsakade allvarliga skador för de boende påHallandsåsen. Hela svenska folket känner medlidandemed och sympati för dem som drabbats.Bekymren är inte över. i Bå-stad gav bygglov för tätningmed betong, s.k. lining. Saneringen på åsens norrsidadrar ut , och beräknas ta ytterligare någramånader.Låt oss för sätta oss in i kommuni-kationsminister situation. Hon kändenaturligtvis till vilka miljöföreskrifter , dvs.den statliga myndigheten, fått. Styrelsen har givetvisdet fulla ansvaret för löpande frågor. skulleiaktta aktsamhet för att skydda naturvårdens, kul-turmiljövårdens och friluftslivets intressen så långtmöjligt från påtaglig skada, hette det. Påverkan på yt-och grundvatten skulle minimeras. Länsstyrelsenskulle kontrollera att så skedde vad gällde grundvat-ten, ytvatten och naturmiljö. Miljölagstiftningenskulle självfallet följas.Det är som skall pröva om till-stånd skall ges för att leda bort inträngande grundvat-ten. Så har skett två gånger. En förundersökning i enmiljödel och en arbetsmiljödel pågår efter anmälan avLänsstyrelsen, som anser att lett bort mergrundvatten än vad vattendomen tillåtit.Naturligtvis kände till och lästeBanverkets årsredovisningar där grundvattenintrångenoch därmed sammanhängande problem fanns upptag-na. Hon visste också att hade ett stort an-slagssparande och kunde betala den fördyring somskulle uppstå med en betonginklädnad. Däremot hadehon ingen kännedom om att ett giftigt tätningsmedel,, användes. När detta stod klart tillsatte hongenast en kommission som noggrant skall redovisaoch utvärdera orsakerna till de skador och olägenhetersom har uppkommit. Det gäller skador på grund avvatten och kemikalier på miljö, livsmedel och ar-betsmiljö.Har avsaknaden av ordinarie generaldirektör undertvå perioder 1995 och 1997 haft någon påverkan påtunnelprojektet? Ingenting tyder på detta. Banverkethar haft en fungerande ledning. Att vakan-ser har uppstått har berott på olyckliga omständighe-ter. En generaldirektör flyttades till medkort varsel. En generaldirektör sade upp sig myckettvärt. Avgångarna hade inte kunnat förutses. Att re-krytera en dugande generaldirektör är en grannlagauppgift, och rekryteringstiden har varit av normallängd. har fått en mycket dugandekraft. Det krävs mer civilkurage för att få till stånd enlångsiktigt bra lösning än en kortsiktig, vilket AndersBjörck så riktig påpekade i sitt inledningsanförandedenna morgon.Anf. 180 ():Herr talman! , slås man ändåinte i denna långa historia av hur ytterligt anmärk-ningsvärt det är att den funge-rande ministern uppger sig veta så litet? Det är nå-gonting här som inte stämmer. Lika märkligt tyckerjag att det är att hon ställer sig helt bakom att Banver-ket har fungerat bra, trots att på den tidenman hade en chef inte informerade henne om tät-ningsmedel osv., eftersom hade känt tilldetta ända sedan 1994.Folkpartiet har accepterat att det tar tid att rekryte-ra. Det är okej. Men i gengäld borde kommunika-tionsministern och departementet ha tagit ett störreoch starkare grepp över vad som hände på Hallandså-sen.Anf. 181 ():Herr talman! Vi slår i betänkandet fast att Banver-ket hade en väl fungerande ledning. Och det går inteatt klargöra något samband med att använ-des. Det går alltså inte att bevisa att detta tätningsme-del inte skulle ha använts om man hade haft en gene-raldirektör, eftersom inte kändetill att det var giftigt och eftersom inte hellergjorde det. Och tyvärr kom detta olyckliga tätnings-medel i bruk.Anf. 182 ():Herr talman! Vi har olika uppfattningar om det.Jag menar att det är klart belagt att sedan1994 kände till genetiska effekter påmänniskor och djur. Då tycker jag att det är märkligtatt inte var informerad om det.Kommunikationsminister hanteringav statens ägarroll i (avsnitt 4.4)Anf. 183 ():Herr talman! Förvaltningen av och utövandet avägandet i de statliga företagen är en viktig uppgift förregeringen. har tidigare grans-kat utövandet av statens ägande i vissa bolag, bl.a.Nordbanken. har i dessa tidiga-re granskningar uttalat att det ligger i sakens natur,särskilt i bolag med endast en eller ett fåtal aktieäga-re, att det förekommer underhandskontakter mellanstaten som ägare och den direkta bolagsledningen.Konstitutionsutskottet har vidare uttalat, bl.a. i1994/95:KU30, att rutiner bör utvecklas som gör detmöjligt att följa viktigare händelseförlopp och attgranska vilka kontakter som förevarit mellan bo-lagsbildningar och berörda departement i frågor avstörre betydelse.Detta var ett uttalande från ett enigt utskott.Bakgrunden till årets granskning är den långa radav fällningar av Posten från , och . Det har framstått somunderligt att Posten har kunnat härja fritt i konkur-renslagens utmarker utan att ägaren på något sättgripit in. En bolagsledning som använder betydandebåde personella och ekonomiska resurser till att drivaett stort antal rättsprocesser torde i ett normalt privat-ägt bolag ha blivit utbytt eller ålagd att ägna sig åtnormal affärsverksamhet och att hålla sig inom lagensråmärken. Att lägga så stora resurser i rättsprocessertorde vara misshushållning även om det genererar litetmer post och litet fler brev med mottagningsbevis.Posten har agerat så att man harådragit sig ålägganden att vid vite upphöra med vissverksamhet och där högre instans ofta fastställt beslut. Det gäller helkundsklausuleroch trohetsrabatter. Det gäller russinplockarärendenaoch posttidningsmålen, där besluten har fattats i . Det gäller helkundsklausuler och tro-hetsrabatter samt zonprissättning, där beslut har fat-tats i Tingsrätten. Och det gäller E-postärenden somhar fastställts i . Att ägaren stateninte på något sätt har agerat mot detta tyder på enbetydande passivitet.I årets granskning av utövandet av statens ägandehar det framkommit en rad förhållanden som framstårsom litet märkliga och underliga. Det har framkommitatt ägaren varit medveten om det stora antalet fäll-ningar och ansett att det har varit olyckligt.I ett frågesvar till i december1995 svarade :"har vid ett antal tillfällen an-sett att missbrukat sin dominerande ställ-ning. Detta är givetvis något som från ägarens stånd-punkt är olyckligt. haroch kommer även att ta upp konkurrensfrå-gorna med Posten . "ställde följande fråga: beslut givit anledning till någraåtgärder från kommunkationsministerns sida?Statsrådets svar blir: "Nej. be-slut har därför inte givit anledning till åtgärder frånkommunikationsministerns sida. "I ena stunden har man kontakter, och i den andrastunden har inget gjorts.När vi i har ställt frågor omhur kontakterna mellan och departementethar dokumenterats har vi fått svaret att det har de intealls. Möjligen kan man hitta svar i de privata dag-böcker som statsrådet hänvisade till.I utfrågningarna har det också framkommit har närmast dagliga och veckovisa kontakter medbolaget.