prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Dåbehövs kompetens hos alla arbetstagare, och manmåste kunna länka i hop hela kedjan. Det tar tid ochkraft.Det krävs närhet mellan åklagare och domstol.Tiden får inte gå åt till resor. Under det gångna åretfick vi rapport om att 2 ½-4 % av åklagarnas totalaarbetstid gick åt till resor. Den tiden hade behövts tillhantering av ärenden i stället.Fru talman! Tingsrätterna finns spridda överhela . anser att vi skall behållade tingsrätter vi har inom domstolsväsendet. Det skallvi göra för att det ger geografisk kunskap och person-kännedom, som är viktiga kunskaper inom rättsvä-sendet, men också för att bibehålla den juridiskakompetensen ute över hela landet.Fru talman! För är detta en mycketangelägen fråga. skall besluta om var viska ha tingsrätter. Det är inte en fråga som skall avgö-ras inom domstolsorganisationen, som majoritetenvill.Vi måste ha en nämndemannakår som speglar be-folkningen. Det har vi inte . För detta krävs deten översyn av ersättningsreglerna för nämndemännen.Det är få yrkesverksamma som med de ersättnings-regler som finns är beredda att ta på sig ett upp-drag som nämndeman. Därför instämmer Centerparti-et i hemställanspunkt 11.Kriminalvården är hårt ansträngd. Ca 450 platserhar försvunnit. Nio anstalter har ju lagts ned. Detfinns ett datasystem för att underlätta en jämn be-läggning, men det fungerar ej fullt ut - det tar sin lillatid.Visserligen har nya straffmetoder tagits i bruksom har minskat behovet av antalet anstaltsplatser.Men brotten har ökat, och då behövs platserna. Dethar varit kraftiga överbeläggningar. På anstalterna isödra har man fått ta till både sjukrum ochbesöksrum. Vad händer om det uppstår en smittrisknär det inte finns några sjukrum eller om det kommerbesök?Personalen är dimensionerad för en 85-procentigbeläggning. Personal är en bristvara ute på fältet.Därmed tummas det på säkerheten. Det borde varamöjligt att ytterligare samverka för att kunna användaresurserna effektivare inom hela rättsväsendet.Att komma till rätta med narkotikasituationen påanstalterna är en stor och svår fråga. Naturligtvismåste slutmålet vara att det skall vara helt drogfritt påvåra anstalter. Men vi måste börja någonstans. Det serbedrövligt ut just . Därför tycker jag att det går attbörja med drogfria avdelningar och vissa drogfriaanstalter för att skapa ett hål i problemet.Sedan är det frågan om finansieringen avBrottsofferfonden. Vi i anser att denordning som gällde då fonden inrättades, att dendömde regelbundet påmindes om att han betalade tillBrottsofferfonden, var av stort pedagogiskt värde.Den intagne skall vara med och finansiera Brottsof-ferfonden.Centerpartiet vill uppmuntra till skapande avtrygghetsplaner, dvs. en gemensam policy inomkommunerna för att förebygga brott. Det råder en vissoklarhet var ansvarsgränserna finns inom det brotts-förebyggande arbetet. Därför behövs en bred samver-kan mellan beslutande organ på lokal nivå. Det är ensamverkan vi skall uppmuntra.Fru talman! Med det jag nu anfört vill jag för tidsvinnande yrka bifall endast till reservation 8 undermom. Jag står för övrigt bakom Centerpartietsövriga yrkanden och särskilda yttrande.Anf. 116 ():Fru talman! vill ta varje tillfälle i aktatt påpeka hur nödvändigt det är att vara lika hårdmot brottslighetens orsaker som mot själva brottslig-heten. Den ståndpunkten har verklig stor betydelseför de åtgärder som krävs för att bekämpa alla debrott som begås.Vi vet att otrygga uppväxtförhållanden, en oklarnormbildning, alltför dåliga skolor och otillräckligaresurser för barn och ungdomar ger de problem somofta slutar i brottslighet. Brottsligheten har i storutsträckning sociala orsaker. Många av de åtgärdersom krävs skall göras inom andra områden än rättsvä-sendets. Men inom rättsväsendet finns det ocksåmånga områden som måste förbättras och förstärkas.T.ex. måste polisorganisationen effektiviseras,och vi måste införa nya arbetsmetoder. Närpolisverk-samheten är en bra reform. Men verksamheten måsteanpassas till de lokala behoven. Själva statusen hosden enskilde närpolisen måste höjas.Självfallet skall polisen vara närvarande och syn-lig för att skapa den trygghet som vi alla vill ha ochför att förebygga de brott vi inte vill ha.Det fattas poliser. Därför säger att detmåste bli en ökad intagning till . Viföreslår därför att skall ytterligare 300aspiranter antas.Våra poliser skall göra det de är utbildade till. Alltannat är missbruk av kompetens. Därför föreslårFolkpartiet att det skall avsättas resurser så att det gåratt återanställa 400 civilanställda - de som skall görakontors- och utredningsarbete.Men allt är inte fråga om resurser. Det kan aldrigofta nog påpekas hur viktigt det är att ta till vara per-sonalen på bästa sätt, att de anställda känner att de harstöd från sin ledning, att de får utvecklas i positivanda. Tyvärr hör det till undantagen att det är så inomdet svenska polisväsendet. Det är ett alldeles för långtavstånd mellan chef och polis ute i tjänst. Den hierar-kiska ordningen kväver den enskilde polisens möjlig-het att göra ett bra jobb. Arbetsglädjen, som är såviktig, är ofta en bristvara. Alldeles för många villsöka sig till annat arbete eller ser fram emot pensio-nen. redovisar den ena allvarligarapporten efter den andra.Nu måste polisen få möjligheter till arbetsro ochhitta vägen tillbaka till arbetsglädje och åter kännastolthet för sitt yrke. Enskild polisman måste få kännastöd för sin person och sitt arbete från ledningen. Numåste det bli en öppen och konstruktiv debatt genomhela organisationen, inte bara uppifrån och ned utanäven nedifrån och upp.Den organiserade och gränsöverskridande brotts-ligheten har blivit alltmer omfattande även i vårt land.Därför prioriteras kampen mot den verksamheten. Föratt klara av denna stora uppgift måste samhälletsresurser inom olika områden samordnas. Polisensarbetsmetoder måste t.ex. ses över och effektiviseras.Det internationella samarbetet är av mycket stor be-tydelse och måste radikalt förbättras och intensifieras.Naturligtvis måste vi se över lagstiftningen och an-passa lagarna efter nya förhållanden.Vi måste komma ihåg att i sin mest avanceradeform kan den organiserade brottsligheten utgöra etthot mot den demokratiska ordningen. Vi skall varaglada över att den organiserade brottsligheten ännuinte har något särskilt starkt fäste i . Men, vimåste se till att den aldrig får det fästet.Några av de s.k. kriminella mc-klubbar som etab-lerat sig i uppfyller ett flertal kriterier på ireell mening organiserad brottslighet. Vi skall ocksåkomma ihåg att det finns andra exempel på organise-rad brottslighet, t.ex. ligor som genomför serier avbankrån eller andra grova förmögenhetsbrott.Folkpartiet föreslår bl.a. att polisens insatser motde kriminella mc-gängen skall intensifieras. Därföravsätter vi särskilda medel för detta. av-sätter till polisorganisationen.Sedan har vi åklagarorganisationen. Bristen pååklagare har blivit mycket kännbar. Det är nödvändigtatt säkerställa den satsning som har blivitEkobrottsmyndigheten och bekämpningen av denekonomiska brottsligheten. Men det behövs fler åkla-gare, och därför har vi skapat budgetutrymme förytterligare 18 aspiranter.Brottsoffrens ställning måste bli starkare än i dag.Många människor utsätts för brott och behö-ver därmed stöd. Stödet blir inte alltid sådant attbrottsoffret känner att hon har stöd. Målet måste varaatt alla brottsoffer skall få stöd och hjälp. De skallkänna att någon bryr sig.Folkpartiet har i årets budget avsatt medel så attbrottsofferjourerna skall kunna anställa 50 halv-tidstjänster som s.k. brottsofferaspiranter. Vi menaratt det också är viktigt att avsätta medel för stöd tillbåde målsägande och vittnen i samband med rätte-gångar.Förra året ändrades reglerna för allmän rättshjälp.I praktiken utesluter de nya reglerna tillgång till rätts-ligt bistånd för många som behöver det. Vi i Folkpar-tiet menar att den här ändringen och det fattade be-slutet bryter mot för mänskligarättigheter. röstade emot beslutet, och vikräver att beslut om nya regler skall ändras och skall återgå till de tidigare reglerna. För dettaavsätter vi i nästa års budget 195 miljoner kronor.Folkpartiet har föreslagit att utgiftsramen förrättsväsendet för nästa budgetår skall tillföras 377miljoner kronor mer än vad beslutat om.Detta hade gett utrymme för de åtgärder som jag idetta ärende föreslagit i motionerna Ju911, Fi211 ochSo462. Detta har vi i markerat i ett särskiltyttrande.Utredningarna om den framtida organisationen avdomstolarna blev en utdragen historia och landade ioenighet och utan något resultat. Men regeringen harkommit tillbaka i årets budgetproposition, där det försett ingående resonemang om hur viktigt det är attreformera domstolsorganisationen. Bl.a. skall mangöra försök med ökad samverkan inom och mellandomstolslagen. Regeringen tänker också ta initiativtill fortlöpande förändringar av organisationen.Enligt mening antyder skrivningarna ipropositionen att regeringen tänker minska antalettingsrätter. För detta talar framför allt att man pekarut att tingsrätten i är särskilt lämplig att lägganed.Vi delar inte regeringens mening att det är ange-läget att lägga ned eller slå samman tingsrätter. Det ärviktigt att komma ihåg att lokalt förankrade tingsrät-ter tvärtom har ett betydande värde för rättskipningen.Dessutom har arbetet i visat attdet inte finns något stöd i för att lägga nedtingsrätter.Enligt mening måste regeringen utgåfrån detta förhållande i arbetet med reformeringen avdomstolsorganisationen och inte fatta beslut om ned-läggningar på det sätt som föreslås. Därför stårFolkpartiet bakom reservation 8.Oavsett partifärg är vi alla överens om hur viktigmålsättningen är att våra anstalter är och skall varadrogfria. Vi vet att det på många håll pågår arbete föratt finna förslag till åtgärder. Problemet är att arbetetpågått och att resultat har låtit väntapå sig.Vi i menar att kriminalvården i allde-les för liten utsträckning har arbetat med t.ex. diffe-rentiering som en utväg att bekämpa narkotika. Kri-minalvården måste låta flera dömda utan missbruks-problem avtjäna straffet på en särskild anstalt, därendast drogfria finns.Antalet provtagningar måste öka ända fram tilldess att narkotikasituationen är tillfredsställande.Detsamma gäller visitationer. Ökad användning avnarkotikahundar måste också till. Det är oacceptabeltatt kriminalvården har gjort sigav med flera mycket viktiga narkotikahundar.Folkpartiet anser att regeringen måstevidta åtgärder för att förbättra situationen när detgäller narkotikan i fängelserna. Därför yrkar jag bifalltill reservation 9.Den som begår ett brott skall till brottsoffret be-tala en avgift till brottsofferfonden. Detta införde denborgerliga regeringen . Avgiften har inte ändratssedan den infördes, och därför anser vi i Folkpartietatt en höjning bör ske med det snaraste. Vi menar attberedningen av betänkandemåste skyndas på och att regeringen skall lägga ettlagförslag om höjd avgift. Därför står vi bakom re-servation 10.När det gäller frågan om att förstärka brottsoffer-fonden med medel som motsvaras av lägre ersättningtill de intagna har utskottsmajoriteten tidigare snarastsett den finansieringen som ett led i uppbyggnaden avfonden. Mot bakgrund av den vikt som Folkpartietfäster vid att brottsofferfonden verkligen har tillräck-liga resurser till sitt förfogande anser vi att det nu ärtid att ompröva detta.Trots att betydande avgifter kommer in från demsom verkställer sitt straff genom intensivövervakningmed elektronisk kontroll är det långt kvar till de 19miljoner kronor som den ursprungliga pro-gnosen var.Brottsofferutredningens förslag om höjning avavgiften kommer att innebära mer pengar till fonden,men utredningen föreslår också ändrade regler förutbetalning av bidrag. Dessutom har det visat sig attdet är mycket svårt att få en effektiv indrivning avavgiften.Folkpartiet förordar därför en ordning där den in-tagne får vara med och finansiera brottsoffren. Det ärviktigt att den dömde regelbundet påminns om att justhan betalar för ett brott till brottsofferfonden. Det ären värdefull markering.Folkpartiet menar därför att regeringen skallöverväga vilka åtgärder som krävs och vid behovåterkomma med förslag till . Därför står vibakom reservation 11.Fru talman! När det gäller den offentliga miljönspåverkan på brottsligheten har den alldeles för oftaunderskattats. Vi kräver åtgärder från pådetta område.Det handlar om att återskapa trivsel i den offentli-ga miljön, hålla rent och snyggt i parker, ta bort klot-ter, se till att gatubelysning fungerar, för att ta någraexempel. Det här skapar incitament för människor attuppföra sig väl och ta ansvar för sin omgivning.De goda resultaten i t.ex. är följden avprivata initiativ. Vi tycker att man skall pröva detäven i . Näringslivet bör uppmuntras att vidtaåtgärder. Affärsinnehavare och fastighetsägare måsteinse sin viktiga roll. Antingen det är affärssamverkanmot brott, grannsamverkan mot brott eller annansamverkan mot brott skall vi alltid se till att uppmunt-ra det.Till sist, fru talman, vill jag säga några ord omnämndemannakåren och ersättningen. Vi i Folkpartietär mycket glada över att det har blivit en majoritet ijustitieutskottet för en översyn av ersättningen tillnämndemannakåren. Det är viktigt att man får enersättning som är skälig, därför att det är en av förut-sättningarna för att man skall få en bra blandning avåldersgrupper och yrkesgrupper inom denna kår, somhar en mycket viktig funktion att fylla.Fru talman! Vi står, som sagt, bakom reservatio-nerna 8, 9, 10, 11 och 12, men för tids vinnande yrkarjag bifall bara till reservation 9.Anf. 117 (mp):Fru talman! Mina kära utskottsledamöter, kanslietoch ni som sitter på läktaren! Det är trevligt att detfinns några kvar - jag trodde att huset nästan vartomt.Det är väldigt intressant att höra diskussionen härom grundsynen på rättsväsendet, och utgångspunk-terna för hur man efter denna grundsyn fördelarpengar till rättsväsendet, utgiftsområde 4.Man kan tro att grundsynen är väldigt olika, mennär jag nu har lyssnat och antecknat vad ni sägerfinner jag att den är ganska lika. Ingen av företrädar-na säger att det endast är rättsväsendet som kan be-gränsa brottsligheten, utan alla säger samlat att det ärpå de unga som vi skall satsa.Men sedan har vi en lite annorlunda syn. Mode-raterna säger: Familjen! har ocksåtidigare sagt att det är där som det huvudsakliga ar-betet skall ske. Då får man rätt mycket pengar övertill rättsväsendet, som man kan lägga pengar på.Men vi har olika syn på familjen. För mig ochMiljöpartiet är inte familjen lösningen, bara därför attdet är en familj. I familjen kan det också vara otroligtmycket problem. Det är minsann också en brottsplats,där barn växer upp och ser mamma bli misshandladoch där det sker övergrepp av olika slag. Bara därföratt det är en familj skall man alltså inte tro att det kanske under.Det är på den punkten vi har olika syn på rättsvä-sendet. Vi vill alltså lägga pengar också på andrasektorer, och det har också många andra partiersföreträdare här sagt, för att som gemensam nämnarestödja de vuxna i att stödja barnen. Det är ganskaintressant att höra. Vi i kan inte hitta demiljarder som funnit för att lägga pårättsväsendet. Visst - det är inte perfekt, och visstfinns det hål att fylla. Men de här prioriteringarna ärviktiga när vi skall fördela pengar till alla de områdensom är viktiga för att hindra brottsutvecklingen.Miljöpartiet har alltså i sitt budgetförslag för ut-giftsområde 4 samma totalram som regeringen. Där-emot har vi gjort en liten omfördelning inom ram år2001 och 2002. Det har vi gjort därför att vi anser attSÄPO kan omorganiseras och gå in i den vanligapolisen. Då överför vi 100 miljoner vartdera året.Efter inlämnandet av budgetförslaget tillkännagavregeringen att en utredning skulle tillsättas för att fåuppdraget att se över just om inte Rikskriminalensoch Säkerhetspolisens roller skulle kunna integreras,för att pröva gränsdragningen mellan dessa polisor-gan och för att utreda den demokratiska insynen i ochkontrollen av den centrala polisverksamheten. Beho-vet av detta påpekade under förra man-datperioden. Det är mycket glädjande att detta nukommer till stånd. Därför har vi i detta betänkandeendast en reservation för - då anser vi attdetta skulle kunna föras över.Men eftersom budgetförslagen för de kommandeåren är preliminära kan det mycket väl hända att detfinns andra myndigheter inom utgiftsområde 4 sombehöver tillskott av pengar. Jag återkommer till detsenare.Det är ju inte endast budgetramarna som skalldiskuteras här. Vi skall också göra en analys av rå-dande förhållanden och tendenser som särskilt böruppmärksammas ute i myndigheterna för att kunnajustera budgeten för kommande år.Räcker det anslag som vi diskuterar här för att till-försäkra den enskilde rättssäkerhet och trygghet samtminska brottsligheten och öka tryggheten? Som jagsade i början räcker det inte att endast satsa pengar påpolisväsendet, utan det gäller ju även de andra sekto-rerna. Varför en människa blir brottsling är också enevig fråga. Den analysen måste vi göra.Forskningen sysslar också med detta område. Manfinner att det är ett samspel mellan olika faktorer -biologiska, psykologiska och sociala - men man serockså en skillnad i förmågan till impulskontroll ochempati. Vi måste satsa pengar för att lära barnendessa två viktiga saker.Sedan är det, som har sagts här tidigare, också avbetydelse hur dessa resurser - 22 miljarder - användsoch hur organisationen arbetar ute i verksamheten.Närpolisorganisationen har etablerats och stabiliseratsefter den stora omorganisationen, och det är bra attden nu får ett höjt budgetanslag. Särskilt storstadspo-liserna har fått en ökning.Här har , och Center-partiet en reservation, där vi säger att även glesbyg-dens problem måste uppmärksammas när man gör enfördelning av medel. Det finns sådana faktorer -långa avstånd och andra problem - som också kanförfördela polismyndigheterna där ute. När polissta-tionen försvinner på orten och befolkningen uppleversig isolerad med långa avstånd och utan polisstationhöjs det röster för att man skall använda brandstatio-nens personal eller vakter. Det tar vi avstånd från. Vitycker att sådana förslag är dåliga; vi tycker att det ärnödvändigt med utbildad personal i polisiära frågor.Polisens arbetsstyrka skall ha ändamålsenlig per-sonalstruktur, står det i regeringens proposition. FörMiljöpartiet innebär det återanställning av administ-rativ personal och frigörande av polisresurser.Vi ser också att den organiserade, gränsöverskri-dande brottsligheten lyfts fram i alla sammanhang.Det beror mycket på EU-medverkan, anslutningen tillEuropol och Schengen, som tar mycket pengar som viskulle kunnat använda i det svenska rättsväsendet.Och inte bara det - även brottsligheten inom EU-byråkratin har blivit stor. Man pratar nu om attskapa en ny myndighet för att stävja den brottslighetsom sker inom EU-byråkratin, där svinnet av medelär stort. Man försnillar, man mutar tjänstemän, ochdet anställs anhöriga och konsulter på helt felaktigasätt. 35 miljarder är siffran bara för dessa oegentlig-heter. Det är stora summor. Därför skall man inrättaen särskild myndighet med många anställda för attkomma till rätta med detta - det klarar inte kommis-sionen längre.Schengensamarbetet som ännu inte har börjat -det startar - har , vihar varit anslutna, kostat 17 miljoner. Och vi vetalltså inte slutsummorna för EU-samarbetet när detgäller brottslighet. De pengarna kanske vi skulle hakunnat använda på bättre sätt. Tre fjärdedelar av allabrott är vardagsbrott - det kanske kan ge lite per-spektiv.Det finns en reservation från Kristdemokraternaoch när det gäller hur polisen skall prio-ritera sitt arbete. Det gäller då alla former av illegalvapenhantering. Visst, för är det en prio-riterad uppgift att verka för att det totala antalet vapeni samhället minskar, både de legala och de illegala.Det är en väldigt viktig uppgift. Vi har en vapenut-redning som har lämnat sitt betänkande. Miljöpartietförväntar att regeringen med skyndsamhet berederutredningens förslag och återkommer våren 1999.Tyvärr har det tidigare - - pre-senterats en vapenutredning som det inte blev någon-ting alls av. Jag hoppas att denna vapenutredning integår samma öde till mötes. När regeringen presenteraren proposition skulle man också kunna ta upp dennafråga, göra en analys och översyn och presentera hurdet står till med de illegala vapnen.Domstolarna har ett anslagssparande. Det är välinte direkt kris i domstolarna , men regeringenhar ambitionen att spara 200 miljoner. Det är inte lättatt spara detta belopp i domstolarna, har vi märkt. Detär inte så enkelt som att lägga ned hälften av tings-rätterna och göra stora enheter så att man spararpengar.För är det viktigaste hur det inre ar-betet i domstolarna, som är mycket ålderdomligt,skall kunna förändras och göras mer effektivt. Meneftersom detta är en mycket konservativ sektor harman inte så stor benägenhet att ändra det inre arbetet.Man har utbildningsplatser för domare, som gör deegentliga arbetsinsatserna, i stället för att ha fast per-sonal som stannar på sina poster och blir effektiva.Jag har tidigare talat och skrivit om detta, och det ärfortfarande aktuellt nu när man skall se över dennaverksamhet och försöker åstadkomma effektivitet iden.I domstolarna har vi också ett annat institut som ärviktigt för , och det är nämndemännenoch nämndekvinnorna. Jag tycker att det är värdefulltatt det kommer in fler i denna verksamhet, för detfinns klagomål på att nämndemännen och nämndek-vinnorna är för gamla. Det är bara pensionärer somjobbar här.Hur skall vi ändra det? Ett sätt kan vara att höjadetta låga arvode. Jag säger att det kan vara ett sätt.En majoritet i utskottet står nu bakom skrivningen omatt det skall göras en samlad översyn av nämndemänsoch nämndekvinnors och även jurymäns och ju-rykvinnors ekonomiska villkor.Jag vill påpeka att inte har förbunditsig att göra någon höjning av arvodena, utan att vi villatt man först skall göra denna översyn. Sedan får vi taställning.Utskottet har sagt att det är enviktig uppgift, att det är önskvärt att det sker en över-syn och att man vill göra förändringar, men att detstatsfinansiella läget inte är sådant att man kan göradet. Men måste vi ju ta tag i problemet!Antingen får vi beskedet att det absolut inte går, ellerså får vi veta att regeringen kan tänka sig att göranågra prioriteringar. Det är det som det gäller. Manhåller ändå på departementet på med en översyn närdet gäller inkomstbortfallet.När det gäller kriminalvården ser jag också pro-blem. Det finns två verksamheter när det gäller ut-giftsområde 4 där jag ser problem. Det är kriminal-vården, och det är åklagarväsendet. Vi får kanskeåterkomma med lösningar.Det blev en för häftig nedläggning av anstalteroch häkten. Det sade också när den frå-gan var uppe. är det en flaskhals, därför att detinte finns så många platser att ge dem som är dömda.De samlas på häkten under . Se-dan finns det inte riktiga ställen att placera dem påom man vill differentiera.På vissa ställen, bl.a. i , får anhållna sittalängre perioder på häktet. Man följer inte den regelsom säger att de skall vara ute på anstalt senast envecka efter domen. Även i häktet blir det så fullt pågrund av denna flaskhals att fylleceller får tas i bruk.Det finns sådana som får vistas i fyllecell i tre dygn.Det är inte något som vi kan acceptera när det gällerpersoner som redan är i ett påfrestat psykiskt läge.Det är inte ovanligt att personer ute på anstalterbygger hierarkier. Man har också svårigheter att flyttaoch skingra dessa personer därför att det inte finnsplatser som man kan flytta dem till.Det måste enligt syn finnas en vissöverdimensionering för oförutsedda händelser, annarsbrakar systemet ihop med svåra konsekvenser bådeför anställda och interner. Det krävs också flera all-männa platser på anstalter, så att det blir möjligt attöka genomströmningen på häktena.