prot · GL09112 · 1998-05-26 00:00:00 — Hansade att det finns ett överskott av el, sett över en kli-mat- och konjunkturcykel. Om man ser till ett snitt, såfixar vi det här.Men vad händer då, fru talman, om vi skulle få enkraftfull högkonjunktur? Och vad händer om vi sam-tidigt skulle få ett torrår? Vi vet vad som hände 1996.Då hade vi lågkonjunktur och fick ett torrår. Då im-porterade vi av vårt elbehov. Vi hadealltså inte riktig täckning. Det är klart att ser man tillett snitt så kanske vi klarar det. Men det är ju inte detsom är verkligheten. Det varierar, och det vet nä-ringsmininstern. Vid de variationerna blir det kraftigautslag vad gäller just fossilförbränning och därmedökade koldioxidutsläpp.Anf. 19 Näringsminister () replik:Fru talman! Det kanske märkligaste partiet av allai är faktiskt . Kristdemo-kraterna var och är fortfarande ett linje 3-parti. I varjefall gäller det medlemmar ochgrundorganisationer.Kristdemokraterna har varit beredda att ansluta sigtill linje 2 i samtalen vi hade under energiförhandling-arna. När energiförhandlingarna avbröts gick de tilllinje 1 med . Och säger de att de skallfolkomrösta. Om vad vet jag inte riktigt. Men det ärden senaste positionen.Jag måste faktiskt få fråga : ni egentligen för uppfattning i den här frågan? Detär för mig helt outgrundligt vad som är er ståndpunkt.Låt mig få referera till och fråga: för eller emot? Det skulle vara oerhört intressant attfå veta.Anf. 20 () replik:Fru talman! Energiministerns taktik märks tydligt iden här debatten. Han kan bara syssla med taktik. Hankan inte diskutera sakfrågan. Han har inte svarat påfrågor om kostnaderna, om hanteringen av det beloppman är beredd att ge till och om vem somskall besluta om det. Är det eller regering-en? Han vill inte ens svara på en fråga om miljökon-sekvenserna. Han vill inte ens svara på frågan omhans egen myndighet, energimyndigheten, hade felnär man säger att stängningen av en reaktor skulleleda till en ökning av koldioxidutsläppen med 9 %.Han vill inte svara på en enda fråga som berör självasakfrågan.Det var ju det jag sade inledningsvis. Det härhandlar inte om fakta längre. Det handlar om taktik.Det är en av anledningarna till att vi har börjat funde-ra på hur vi skall ta oss ur detta.Det är, energiministern, inte jag som har varitmärklig. Mitt parti har inte varit märkligt. Det var juenergiministern som lämnade det upplägg som vi varöverens om, att stänga reaktorer i takt med att vi fårfram det förnybara, i takt med att vi kan spara ocheffektivisera bort el. Ministern, var faktiskt överens om det uppläggetända fram till då man helt plötsligtlämnade den ståndpunkten och vi fick det olyckligabeslut vi nu sitter mitt uppe i.Anf. 21 Näringsminister () replik:Fru talman! Låt mig säga till attjag ställer frågan därför att ni är det enda parti somhar lyckats inta alla positioner: linje 1, linje 2, linje 3och ny folkomröstning.Jag, regeringen, har väldigt tydligt redovisat rege-ringens ståndpunkter. Vi har svarat på frågorna, om nivill använda den formuleringen. Vi har redovisat vadvi vill göra. Vi har redovisat varför vi vill göra det. Vihar sagt att vårt skäl är att vi vill åstadkomma enomställning och att det skall ske på ettförnuftigt och sansat sätt.Ni däremot hoppar från tuva till tuva. Det är klartatt jag då har rätt att ställa frågan: Vilket är det? Ärdet linje 1, linje 2, linje 3 eller ny folkomröstning somgäller? Ni har haft alla dessa fyra positioner underbara några månaders tid. Det är faktiskt rätt fantastisktatt kunna inta alla dessa ståndpunkter . Detär inte många som klarar det. Men kla-rar det, och det är en bravur.Anf. 22 () replik:Fru talman! Om socialdemokraterna menar allvarmed avvecklingen, , hade det dåinte varit lämpligt att skriva lagen på det sätt somMiljöpartiet gjorde och som visade sig vara rätt i KU-utfrågningen? Sedan kunde man ha höjt elskatten ochskatteväxlat, precis som av ochEuropas stater tycker är bra. Och sedan kunde man hatagit en reaktor ur drift. Man kunde ha valt en statligreaktor, t.ex. . Då hade det varit gjort, ochdå hade man bevisat att man menar att man vill av-veckla 1998, att man vill påbörja detta. Upp till bevis!Anf. 23 Näringsminister () replik:Fru talman! För mig är det enkelt. Jag ville påbör-ja omställningen. Det gör man med en lag.Men frågan är: Hur mycket måste Miljöpartiethöja elpriset för att skall stanna nu? Hurmånga öre för att stanna nu?Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag har redan beskrivit det. Vi höjer 2öre och framöver. stårdefinitivt fast.Det är det jag undrar. Här har ni stått och sagt attalla partier ställer upp på linje 2. och allaandra har sagt: Vi skall avveckla. Gäller isådana fall? Nej, det gör det inte!Men en reaktor hade väl varit bra. Om manhade börjat med nu 1998 hade man i alla fallbevisat att man menar allvar. Vi har inte råd att fort-sätta att driva den livsfarliga kärnkraften.I februari inträffade ett stopp i en hjälpmatarvat-tenpump på . Det visade sig att en ventilhade varit felställd . Händel-sen fick 1 på INES-skalan. Vi har inte säkra kärn-kraftverk i Sverige.Man talar om konkurrenskraft, att vi skall jagakilowatt och sänka energianvändningen. ,som heter energimyndigheten, har visat hur mankan energieffektivisera genom att tävla om nya kyl-diskar som gör att man sänker förbrukningen med65 % och sparar . Det är väl så viskall jobba!Anf. 25 ():Fru talman! En sådan här debatt väcker naturligt-vis nya frågor.Dan sade att energidebatten måste karak-teriseras av fakta. Jag delar gärna den uppfattningen.Fakta är viktiga i energidebatten. Men jag tyckerockså att den här frågan rymmer litet av etik och mo-ral. Jag tycker att man i energidebatten bör kunna visapolitisk etik och politisk moral även i ett litet längreperspektiv. Vi står för det i . Vi står förden ståndpunkt som vi, välgrundat, intog -det här med linjer kan vi möjligen lämna därhän ettögonblick.Jag kommer ihåg när jag och många andra gicktillsammans med bl.a. många kristdemokrater. Visade, kanske litet trubbigt: Vad skall väck? Och vi sjöng: Aldrig ger vi upp. undrar jag:Vad var det egentligen ville haväck? Vad var det aldrig skulle geupp? Budskapet då var tydligt. Det är möjligt attbudskapet från nu också är tydligt, men- försiktigt uttryckt - på ett litet annat sätt. Storatidningar kan göra om på sin ledarsida närdet passar dem, och det är möjligt att också partierkan göra det. Men man bör ha en så stark etik ochmoral att man också vågar klargöra att man har gjorthelt om.Till måste man, fru talman,ställa två frågor. Den ena är: Varför vill man överhuvud taget stänga kärnkraften - för det säger ju Mi-kael att han vill - om den nu är så förträff-lig och säker? Varför vill man göra det? Sedan be-känner sig ju både och jag tillmarknadsekonomin, om än kanske med litet olikaförtecken, så den andra frågan blir: Varför tror MikaelOdenberg att kärnkraften stängs av i länder med enfungerande marknadsekonomi - , , Italienm.fl. Varför stänger man av den, om den nuär en så förträfflig energikälla?Fru talman! Till måste man ställaen fråga av litet annan karaktär. lade,av någon för mig fullständigt obegriplig anledning,upp eventuella kommande regeringsförhandlingar påbordet i den här debatten och talade om vilket kravhan och då skulle driva: kravet att Barse-bäck skall få köras vidare. är krav en sak, frutalman. Krav ställer man möjligen inför förhandling-ar. Men intressantare är ju utgången av förhandlingar-na. Då blir den litet mer precisa frågan till - lyssna noga nu: Sitter i en rege-ring under vars mandatperiod en eller flera reaktorer iBarsebäck stängs?Jag skall upprepa frågan, fru talman, för att göradet lätt för . Han har ju ont om tid,men om kameran riktas dit kan vi se om han skakar påhuvudet eller nickar. Sitter i en regeringunder vars mandatperiod en eller flera reaktorer iBarsebäck stängs? Det är den intressanta frågan.Anf. 26 () replik:Fru talman! citerade det vi skande-rade : Vad skall väck? Menhan glömde nästa del i strofen: Vad skall in? Man sade inte, : Vad skall in?Olja, kol och gas! Det är ju det som är effekten.Jag kan förresten passa på att fråga LennartDaléus: Varför har han inte sett till att regeringen tarfram en miljökonsekvensanalys av det här beslutet?Tycker han att energimyndighetens uppgifter om attvi får ökade koldioxidutsläpp är fel?Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag vet, många kristdemokrater vetoch vi som ingick i linje 3 vet vad vi lade i kravet påatt kärnkraften och skulle stängas. Det kanaldrig fördunkla.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det är bra att vet vadsom lades in i detta. Men varför bidrar han då till attdet blir olja, kol och gas i stället för de alternativ somvi då pläderade för? Det är det huvudfrågan handlarom. Det är det som är fakta. Att då dribbla bort detmed regeringsfrågan, som gjordenyss, tycker jag är att sänka den här debatten.Anf. 29 () replik:Fru talman! När nu har tid att för-bereda sitt partiledarskap i tycker jag atthan skall studera och inte göra omdennes stora misstag att ställa offentliga ultimatum:Ingen taburett är så värdefull osv.Jag var medarbetare till när han för-handlade med om laddning av ettaggregat i . Jag var vice ordförande i när förhandlade med bl.a.Olof om att få bort ett avvecklingsbeslutvad gäller . Jag ställer inga offentliga ulti-matum, men om vi hamnar i den eftersträvansvärdasituationen att och jag kommer attförhandla om detta kan alldeles säker på att jag kommer att vara enmycket tuff förhandlare.Anf. 30 () replik:Fru talman! Svaret är intressant. Jag har inte - detvill jag säga till föregående talare - lyft upp någraregeringsförhandlingar på detta bord. Det har LarsLeijonborg gjort. Han har offentligt deklarerat, allde-les här i kammaren, vilka krav han tänker ställa.Jag kan bara säga att i förhållande till det han sadetidigare är det här svaret litet intressantare.Anf. 31 ():Fru talman! Jag förstod ärligt talat inte frågan. Vimoderater vill låta ekonomi och säkerhet styra ut-vecklingen av elproduktionsapparaten, inte politiskabeslut och lagstiftning här i riksdagen.Anders har under den här debatten getttvå besked. Det första beskedet är att regeringen ochsocialdemokraterna fortsätter att vägra att tala om vaden förtida kärnkraftsavveckling i kommeratt kosta skattebetalarna. Vi har också fått beskedet atthan bryter sitt löfte till : Riksda-gen skall inte få möjlighet att ta ställning till ersätt-ningen till vid en förhandlingsöverenskom-melse utan bara bli informerad i efterhand.Moderata samlingspartiet har också två besked attge. Det första är att vi vill avveckla kärnkraftsavveck-lingen. Det andra är att vi vill upphäva avveckling-slagen. Sedan får väljarna säga sitt.Anf. 32 () replik:Fru talman! ville inte berätta -jag inser att han får det svårt , fru talman - varförhan tror att kärnkraften stängs av i andra länder änSverige av rent ekonomiska, säkerhetsmässiga och,krasst, framför allt marknadsekonomiska skäl. Denstängs på andra håll i världen, och den kommer natur-ligtvis att stängas också i . ger vi en förstainriktning med stängningen av Barsebäck.Anf. 33 ():Fru talman! Den diskussion som har pågått un-der handlar egentligen om beslut somredan är fattade. Vi har fattat beslut om energiom-ställning, där ingår. Vi har också fattatbeslut om lagen om kärnkraftsavveckling.Ibland kan det också vara bra att ta upp några frå-gor som kommer och som är viktiga i sammanhanget.Om energiomställningen skall fortsätta och bli lycko-sam är naturligtvis energiskattesystemet väldigt avgö-rande. Vi har fört den diskussionen tidigare. Vi hop-pas att vi kommer fram till ett resultat framåt höstenoch utgår från att det blir ett system som i alla lägennaturligtvis gynnar de långsiktigt hållbara elproduk-tionsmöjligheterna och missgynnar uran, kol, olja ochgas.Produktionsbeskattning passar inte längre på enavreglerad nordisk elmarknad. Elintensiv industrimåste ges möjlighet att konkurrera på världsmarkna-den. Det vore dumt och föga miljövänligt att tvinga utdenna industri från . Däremot bör det varaenergiskatter på vanlig verkstads- och träindustri. Debehöver en morot för att öka effektiviteten i elan-vändningen. Jordbruk och livsmedelsbutiker bordejämställas med den vanliga industrin.Fru talman! Sedan behövs det också något somgör att vanliga hushållskunder deltar i det arbete somhar påbörjats, så att de tycker att det är intressant attvara med och spara el och att bli effektivare i sinelanvändning. Vi har tidigare diskuterat fasta ochrörliga eltaxor och kravet på timmätare för att få bytaelleverantör. Jag tror helt enkelt att vi måste gå ifrånkravet på timmätare för för vanliga hus-hållskunder. Vi måste hitta ett system där fasta ochrörliga avgifter slås samman, så att det därmed blirintressant för folk i allmänhet att vara med och deltapå den nordiska elmarknaden.Fru talman! Sedan fatta-de beslut om att satsa 9 miljarder på bidrag ochforskning i ny effektiv energiteknik samt att kärnkraf-ten skulle börja avvecklas har mycket positivt faktiskthänt i detta avlånga land. Fjärrvärmenäten byggs ut,bioenergin gör landvinningar, konvertering från el-värme pågår för fullt, biomassabaserad kraftvärmeplaneras och byggs, och vindkraftsutbyggnaden in-tensifieras faktiskt utan att vi kanske märker såmycket av det. Företag och enskilda har blivit med-vetna om och intresserade av sparande och effektivhushållning.I bl.a. lilla nere i mörkaste harman byggt ett litet kraftvärmeverk som värmer 400villor och tar fram el till av värmen.Sådana anläggningar kommer naturligtvis att bli, ochär redan, intressanta i sågverk, i stuterier och i mindretätorter och samhällen. Självfallet är det så.Denna positiva utveckling hade inte skett om vipolitiker hade fortsatt att passa i energifrågan. Attpåbörja kärnkraftsavvecklingen har varit avgörande.Nu gäller det att ta de ytterligare stegen att se till attenergiskatter och annat passar till den energiomställ-ning som vi nu skall försöka genomföra.Anf. 34 () replik:Fru talman! kan man göra ensammanfattning. Det har blivit mycket diskussion omlinjerna 1980, , och uttolkningen avdet. Det har varit mycket tal om partitaktik i rege-ringsfrågan och annat. Men dessvärre har sakfråganinte fått dominera energidebatten. Det var detta somvi ville komma ifrån. Jag hoppas att vi nästa gång kandiskutera sakfrågan.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1997/98:284 om deteologiska högskolornaAnf. 35 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vad regering-en avser att vidta för åtgärder vad gäller statsbidragettill Teologiska Höskolan i , Nybygget -samverkan samt och om ett sådant besked kan meddelas företerminsstarten hösten 1998.Den förutvarande regeringen tecknade den7 avtal med dessa högskolor avseendeperioden 30 juni 1998, och degavs rätt att utfärda högsko-leexamen med inriktning mot teologisk utbildning.Regeringen beslutade efterutvärdering av att ge TeologiskaHögskolan i rätt att utfärda teologie kan-didatexamen, 120 poäng. har genom-fört en uppföljning av rätten att utfärda högskoleexa-men med inriktning mot teologisk utbildning och den17 tillstyrkt fortsatt examensrätt församtliga tre högskolor.Jag vill understryka att ett beslut om tillstånd attutfärda en sådan examen som regleras i högskoleför-ordningen inte är kopplat till frågan om statsbidrag,utan detta är en budgetfråga som prövas i vanlig ord-ning.Regeringen har således tecknat avtal med tre en-skilda utbildningsanordnare som bedriver teologiskutbildning. De har fullgjort sina åtaganden, och har följt upp kvaliteten på utbildningarnaoch tillstyrkt fortsatt tillstånd att utfärda examina.Enligt avtalet gäller detta efter omdet inte sägs upp av någon part. Regeringen har ingenavsikt att säga upp avtalet.Elver tar också upp frågan om vikten avatt uppmärksamma frågor om en etisk livshållning ochom mänskliga rättigheter. Vi är överens om att dettaär viktiga frågor.I år är det som bekant antog den allmänna förklaringen om demänskliga rättigheterna. FN uppmärksammar därförsärskilt de mänskliga rättigheterna . FNhar även utnämnt till decennietför utbildning i mänskliga rättigheter. Det berör ocksåoss.Regeringen beslutade ommedel till Teologiska förutbildningar i demokratifrågor och mänskliga rättig-hetsfrågor. Medel har givits för perioden den1 30 juni 1998. Medlen avsåg 25helårsstudenter och omfattade . Utbild-ningen har varit mycket eftersökt precis som ElverJonsson framhåller. tillsatte vidareen utredning för att kartläggavilka utbildningar som finns inom området demokratioch mänskliga rättigheter. Kartläggningen inkluderarförutom statliga universitet och högskolor samt Teo-logiska även Polishögskolan.Utredningen leds av , generalsekrete-rare i , och kommer att redovisas inomkort. Regeringen skall överväga och ta ställning tillutredningens slutsatser innan beslut fattas om framti-den i denna fråga.Avslutningsvis vill jag också påminna om att re-geringen i proposition 1997/98:114 Nya högskolorm.m. föreslår att skall tilldelas ettpermanent resurstillskott om förinrättande av ett nytt vid universite-tet om Förintelsen. Centrumet skall bidra till samarbe-te mellan universitet och högskolor i hela landet. Detär självklart att även detta har stark beröring medfrågor om mänskliga rättigheter.Anf. 36 ():Fru talman! har vi här i kam-maren talat om kraftförsörjning av materiellt slag.Även nu handlar det om kraftförsörjning - i högstagrad förnybar sådan, skulle jag vilja tillägga.Jag tackar statsrådet för svaret på min interpella-tion men jag anser inte att den ena frågan där är be-svarad, nämligen om regeringen är beredd att med-verka till en rättvis fördelning när det gäller högskole-anslag. Till den frågan kan vi väl återkomma i sam-band med statsrådets nästa inlägg.Regeringen säger att man avser att låta avtalet lö-pa. Möjligen kan man säga: Fattas bara annat! Trevälskötta högskolor i frikyrklig regi har ju fått hög-skolestatus och även fått rekommen-dation att fortsätta med att examinera enligt planer.En väldig högskoleutbyggnad pågår i vårt land.Det rör sig om tusentals nya platser, ja, rent av tiotu-sentals nya platser. Det är bra. Med anledning av denfråga som jag har ställt är det kanske inte för mycketatt ändå aktualisera att det område som är i fokusborde få ett större utrymme. Vi har ju nu en stor of-fentlig debatt där existentiella frågor står i centrum.Etiska värderingar efterlyses, och mänskliga fri- ochrättigheter efterfrågas. Vidare behöver de internatio-nella perspektiven belysas.T.ex. Teologiska Högskolan här i harett omfattande internationellt utbyte av både lärareoch studenter med universitet och högskolor. Detgäller också seminarier och annat i samarbete medbl.a. östeuropeiska länder och med stater och universi-tetsorter i och i hög grad även i USA.Det handlar alltså om högskoleutbildning med enbred inriktning. Även om primäruppgiften är att geteologisk utbildning, på huvudmännens uppdrag, harskolans resurser nyttjats i växande omfattning ocksåav studenter från andra trossamfund. Detta stämmerväl med den ekumeniska inriktning som alla de här treteologiska högskolorna har. När det gäller högskolan iStockholm finns det ett avtal om ämnesteoretisk ut-bildning för blivande lärare i religionskunskap t.ex.Det är inte jättelika utrymmen som här krävs, utandet handlar om något hundratal platser. Poängen be-träffande både den motion som jag var med om attväcka här och det som jag nu aktualiserar äratt det vore rimligt att ha en fördelning som gör att detblir en begränsad expansion. Därför tycker jag attutbildningsministerns svar är alltför försiktigt hålletnär han säger att avtalet skall löpa och att regeringeninte avser att säga upp det. Han ger heller inte på handatt det skulle kunna bli vad jag kallar för en rättvisfördelning av statliga medel i fråga om den högsko-leutbildning som här erbjudes. Jag skulle vilja attstatsrådet förtydligar sig på den punkten.Självfallet är det här inte en förhandlingsomgång.Ändå kunde kanske ett besked ges om att här kan detfinnas en optimism, dvs. att det kan bli en välvilligbehandling när det hela kommer till budgetomgången.Anf. 37 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Också jag har läst ministerns svar såatt man kan säga att en av frågorna inte är besvaradmen man kan göra den positiva tolkningen att detfinns utrymme för att vi får ett svar. Det är juinte orimliga krav eller någon orimlig begäran somframställs i den motion som representeras av allapartier och i dagens interpellation.I en situation där 68 000 nya högskoleplatser till-förs, varav 5 000 platser har beslutats ,talar vi om en förstärkning vid Teologiska Högskolanfrån 80 till 150 platser, vid från50 till 100 platser osv. Det rör sig alltså om ett antaltiotal eller hundratal nya platser. Det skulle lätt kunnaske genom en omfördelning inom utgiftsområde 16 -utan att det nämnvärt skulle påverka någon annan-stans, skulle jag vilja säga. Budgeten är ju förstärktmed , och enhögskoleplats kostar faktiskt bara , plusstudiemedlen.Det vore intressant att få höra vad ministern menarmed att "detta är en budgetfråga som måste prövas ivanlig ordning". Detta med "vanlig ordning" undernuvarande regering innebär en oerhörd generositet.Noga räknat rör det sig om en ökning från 63 000 till68 000 nya platser. I denna "vanliga ordning" bör detkunna rymmas, precis som interpellanten har argu-menterat men som jag inte skall upprepa, också enförstärkning i denna mycket viktiga fråga.Anf. 38 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag sade i mitt svar att jag är överensmed om att de etiska frågorna är vikti-ga också i den högre utbildningen. Jag vill ändå un-danröja missförståndet att etiska frågor uteslutandebehandlas inom teologiska utbildningar, eller ensfrämst inom teologiska utbildningar. Etiska fråge-ställningar är aktuella i alla möjliga sammanhang närdet gäller den högre utbildningen, inte minst i naturve-tenskapliga sammanhang. Regeringen har nyligentillsatt en utredning som just skall behandla frågor ometik i forskningen och som omfattar många olikaspörsmål.En parlamentariskt sammansatt utredning behand-lar gentekniken och dess etiska konsekvenser. Detfinns också andra etiska frågeställningar som har attgöra med demokrati och med vårt samhällsskick ochde värderingar som bär upp detta och som enligt minmening bör prägla och komma in i en lång rad olikautbildningar inom högskolan. Detta är alltså inte enexklusivitet inom de teologiska utbildningarna, ävenom det naturligtvis också där är mycket viktigt.Mot den bakgrunden har jag tillkallat den särskil-da utredningen om mänskliga rättigheter i den högreutbildningen. Det visar sig nämligen att be-driver väldigt litet utbildning i ämnet mänskliga rät-tigheter, tvärtemot de konventioner som vi i olikasammanhang har skrivit på. Vi förefaller ha ansett attfrågan om utbildning i ämnet mänskliga rättigheterfrämst är en fråga för länder där mänskliga rättigheterinte är särskilt respekterade och att vi själva inte be-höver bekymra oss särskilt mycket om den frågan.Den uppfattningen delar inte jag. Därför tycker jag attdet är angeläget att få till stånd en allmän belysningav hur den högre utbildningen också kan främja kun-skaper i mänskliga rättigheter. Där är bl.a. juristut-bildningen en viktig del men också, förvisso, de nuaktuella utbildningarna vid exempelvis TeologiskaHögskolan i nytt vill jag understryka att de här aktuella ut-bildningsanordnarna bedriver en utbildning som jaginte har någon som helst anledning att kritisera. De ärsäkert på många sätt värdefulla.När det gäller den fortsatta utbyggnaden är detnog ganska klart vad innebörden är. Vi har ju beslutatom en utbyggnad t.o.m. . Ingen fördelning ärgjord så att alla högskolor skall ha någon sorts normså att säga, utan när det gäller fördelningen tas hänsyntill arbetsmarknadsbehov, till studenternas efterfråganoch till olika regionala aspekter. Detta är alltså redanbeslutat av riksdagen.Däremot har regeringen och alldelesnyligen lagt fram ett gemensamt förslag, av vilketframgår hur vi anser att de resterande 20 000 platser-na skall fördelas för . Det är riktigt, som bådatalarna här har understrukit, att en kraftig utbyggnadav den högre utbildningen pågår.