prot · GM0928 · 1998-12-03 00:00:00 — Det här har aldrig varit ett problem.Varför skall vi då ge regeringen makt att vara för-myndare över idrottsrörelsen?Sedan antyddes det i debatten, både från Center-partiets representant här tidigare och från Miljöparti-et, att det skulle ha en betydelse att arrangemanget ärenstaka, att det är en enda fotbollsmatch. Ja men ta enjazzkonsert då, med improviserad musik. Den före-kommer bara vid ett enda tillfälle. Skall vi kunna haallmän tillgänglighet också till den?Anf. 36 () replik:Fru talman! Jo, samarbete är bra, tycker vi också. Varje ny lag är egentligen ettnederlag, eller hur? Där kan vi nog dela uppfattning.Men pratar vi om demokrati. Vi pratar om möjlig-heter för många i , , att kunna set.ex. OS.Sverige råder inte allena - nej, så är det ju. Ökatsamarbete är alltså ännu bättre och mer eftersträvans-värt. Men jag måste ställa en fråga till det inte en partsinlaga som geruttryck för nu? Är detta verkligen en enad vänsterpo-litik?Anf. 37 () replik:Fru talman! I alla partier förekommer det diskus-sioner. I har vi kommit fram till en ihuvudsak enad ståndpunkt omkring den linje som jagföreträder. En företrädare i kulturutskottet kommersenare att redogöra för sin uppfattning. Det är ingetmärkligt i detta, för det är komplicerade frågor.Självklart vill vi att så många som möjligt skall hatillgång till intressanta arrangemang. Men det är id-rottsrörelsens arrangemang. Det hävdar jag envistoch bestämt. Idrottsrörelsen har som demokratiskfolkrörelse omdöme och rätt att fatta beslut om sinaegna arrangemang. Den har omdömet att t.o.m.skicka in pengar i radio och TV för att se tillatt så många som möjligt kommer att få chansen att tadel av idrotten och idrottsverksamheten.Detta är ju fakta. Det här med att man skulle viljavisa det snävt och så är inget problem. Det här är baraen sorts byråkratisk klåfingrighet som EU har hittatpå och som vi nu plötsligt skall föra in i Sverige.Detta stämmer inte överens med våra traditioner påområdet där vi har en självständig folkrörelse välkompetent, väl skickad att fatta beslut i sina egnaangelägenheter och om sina egna arrangemang.Anf. 38 () replik:Fru talman! Först måste jag återigen betona detsom jag sade i talarstolen om att jag delar KennethKvists uppfattning att idrottsrörelsen, de olika för-bunden, har visat stort ansvar redan tidigare och framtill . Så där är vi helt överens. Men borde det inteha varit så när man nu är oenig i partiet, och när Ken-neth representerar idrottsrörelsen, att någonannan hade företrätt er i den här debatten? Det är baraen stilla undran från min sida.I kulturutskottet poängterade vi de demokratiskarättigheterna. Vi poängterade hur viktigt det är även fortsättningsvis skall kunna känna sig tryggför att i princip hela svenska befolkningen kan få sepå ett utan satellit och utan att introducera kabel-TV hemma. Det är en trygghet som vi står för.Anf. 39 PER () replik:Fru talman! Politiska debatter är ändå klargörandei den meningen att flera företrädare för en majori-tetslinje plötsligt står upp och talar. gav det intryck som jag misstänkte att detskulle göra, nämligen att nu fladdrar det ännu mer ikanterna när det gäller vad majoriteten egentligenvill.Jag skulle vilja ta upp två saker alldeles speciellt.Det första är en sak som har gått igenom hela diskus-sionen och som understryker särskilt,nämligen att idrottsrörelsen har visat stort ansvar.Gott!Vad är då problemet? Vilket problem har vi omalla nu plötsligt står upp och hyllar idrottsrörelsen fördet ansvar som den har tagit? Om idrottsrörelsen harskött sig, vad är det då ni är ute efter?Innan man föreslår djupgående inskränkningar inågonting som ligger äganderätten mycket nära måsteman väl ha ett skäl för saken. Det skäl ni nu anför äratt idrottsrörelsen tar stort ansvar. Goddag, yxskaft!Min andra kommentar handlar om någonting somEwa uppenbarligen inte till fullo har förståttkonsekvenserna av. Hon säger att det är som mode-rater alltid brukar göra, man vill låta de köpstarka gåföre. Men titta på vad det här handlar om! Vad ser viatt det handlar om när vi tittar närmare på konsekven-serna av det ingrepp som regeringen och riksdags-majoriteten vill göra? Jo, närmare bestämt att det ärden köpsvaga idrottsrörelsen som skall betala fiolernatill de stora TV-bolag som kommer att tillerkännasrätten att sända till underpris genom en juridisk pro-cess.Det som ibland synes passa in i retoriken passarinte alltid in när man granskar argumenten i sak. Detjag, fru talman, börjar stärkas i min övertygelse om äratt en god del av inte vet vad innebörden avdet förslag som ligger på bord faktiskt är.Det oroar mig mycket med tanke på förslagets princi-piella djup.Anf. 40 () replik:Fru talman! Man kan inte anklaga föratt fladdra. Det är som vanligt att demokrati under-ställs penningpungen.Det beslut som har att ta ställning tilleller som kommer att återremittera gerregeringen en möjlighet att upprätta en lista. Det äringen revolution vi talar om.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! Det är bra att också på-minner om att förslaget inte bara handlar om TV-listan. Jag är kanske litet besviken över att debattenhittills - även om vi talar om att det skall vara en breddebatt i denna jätteviktiga radio-TV-fråga - harhandlat om den i och för sig intressanta och viktigafrågan om TV-listan. Det finns andra aspekter.Ewa talade om att är repre-senterat i en utvärderingsgrupp, och det är ju bra tittar närmare på det här. Men det räcker inte.Det här förslaget har, precis som jag påpekade i mittanförande, så pass många oklarheter när det gällervidarebefordringsplikten att man borde ha skapatklarhet i det. Det är väldigt besvärligt för dem somsedan skall tillämpa lagen om man inte i förväg kanbedöma konsekvenserna av den.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag skulle bara önska att Folkpartietkunde precisera de oklarheter talar om.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Det gör jag så gärna. Jag pekar fram-för allt på att det t.ex. finns ett begrepp i propositio-nen som talar om att "alla boende" skall ha möjlighetatt ta emot de marksända programmen, för att kabel-företagen inte skall vara skyldiga att vidarebefordradem gratis. I det fallet är det väldigt knepigt att tydavad som menas med "alla boende".Ibland kan man ta emot marksända digitala TV-signaler i vissa lägenheter, inte i andra. så långt att det går bra i vissa rum, men inte iandra. Här finns alltså en oklar gräns för vad sommenas med vidarebefordringsplikten.Jag talade också om de avgörande orden opartisk-het, saklighet och mångsidigt programutbud, därnyheter ingår. Det skall finnas med i ett tillstånd närdet gäller vem som skall få sända sådana program.Här är det också mycket oklart vad det egentligeninnebär.Anf. 44 () replik:Fru talman! Det är precis de här frågorna somgruppen kommer att utvärdera. Det handlar om en nyteknik och hur den kommer att fungera. Hur kan denfungera bättre? Hur kan den bli mer demokratisk?Hur kan den bli mer tillgänglig? Är den bra? Det ärprecis detta som gruppen har att utvärdera.De digitala sändningarna har tyvärr inte kommit igång ännu, så än så länge finns ingenting att utvärde-ra. Men vore allting kristallklart behövdes inte utvär-deringsgruppen.(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 45 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Då följer frågestund. Får jag be regeringens leda-möter komma fram och ta plats vid talmansbordet.Följande statsråd kommer att delta: StatsministerGöran , finansminister , statsrå-det , statsrådet ,statsrådet , statsrådet och statsrådet besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.KommunismenAnf. 46 (m):Herr talman! I diskuterades olikafrågor med anledning av IB-affären och de undersök-ningar som har gjorts. Från Socialdemokraterna del-tog i diskussionen . Han sade bl.a. attmot bakgrund av den diskussion som förs ansåghan att det är dags att tillsätta en utredning om deoförrätter och de oerhörda brott som kommunisternahar begått under 1900-talet.Jag tycker att det var ett klokt uttalande. Jagskulle därför vilja veta om statsministern delar IngvarCarlssons uppfattning om behovet och i så fall vilkainitiativ regeringen kommer att ta.Anf. 47 Statsminister ():Herr talman! Ja, jag delar upp-fattning, och jag har tidigare gett uttryck åt det ikammaren och har anledning att understryka detåterigen. Kommunismens brott mot mänskligheten ärsvåra att överskatta. Det är tragiskt att se att det fort-farande lockar människor att sluta upp bakom dennavåldsideologi. Vi har anledning att i spridaljus över vad som har hänt, inte minst i vår absolutanärhet i grannstater, och på så sätt medverka till attförsvara demokrati och öppenhet också i framtiden.Jag har också tidigare meddelat att jag kommer attta upp detta i en partiledaröverläggning. En sådanpartiledaröverläggning kommer att ske i början avnästa år. Inför den överläggningen bereder regeringenfrågan.Anf. 48 (m):Herr talman! Jag vill tacka för beskedet. Jag serfram emot sådana överläggningar. Det är kommunis-terna i de forna som står för gro-grunden till den antisemitism som fortfarande finnsoch ibland växer. Skall vi slå vakt om de demokratis-ka värdena är det oerhört viktigt med klara entydigakunskaper i frågorna. Det är därför jag ser fram emotkonkreta initiativ från regeringens sida.Anf. 49 Statsminister ():Herr talman! Jag har ingen anledning att på någotsätt polemisera mot vad som sägs . Men den anti-semitism vi ser i och i övriga världen är inteenbart kopplad till gamla kommunister. Också andragrupper i samhället uttrycker sig alltmer öppet anti-semitiskt. Det är ett ansvar för oss att också i sådanasammanhang vara tydliga och stå upp för människo-värdet.Inte minst mot den bakgrunden kommer jag att isamband med att vi uppmärksammar FN:s 50-årsjubileum kring de mänskliga rättigheterna att vidtoppmötet i , , försöka att få deövriga med mig på skrivningar om vårt ansvar i vårtid för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet ochinte minst antisemitism.Handelshinder på den tyska marknadenAnf. 50 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLeif Pagrotsky.Det är viktigt att främja såväl export som möjlig-heter att idka företagande i andra EU-länder. är beroende av den tyskabyggmarknaden. Det finns en tysk särlag som enbartgäller utländska byggarbetare som tvingar de svenskaföretagen att också betala ut ersättning till den tyskasemesterkassan. Vad gör statsrådet föratt förhindra att tyska myndigheter begär utmätningav småhusföretagarnas personliga tillgångar?Anf. 51 Statsrådet ():Herr talman! Jag är väl bekant med de svårighetersom svenska småhusfabrikanter möter på den tyskamarknaden. Det beror på en protektionistisk grundin-ställning i , där det finns handelshindrandeordningar för att hålla småländska och andra svenskaträhusfabrikörer och byggföretag borta från den tyskamarknaden. Det är den enda tolkning jag kan göra.Vi har jobbat mycket intensivt för att få bort reg-lerna. Vi har påpekat för våra tyska kolleger vad vitycker om detta, och även EU-institutionerna - kom-missionen och domstolen - har processer på gång föratt försöka upphäva de tyska reglerna. Jag tror att dekommer att lyckas, men vi jobbar med attden nya tyska regeringen skall veta vad vi tycker. Jaghar begärt ett möte med min nye tyska kollega i Brys-sel i anslutning till Inremarknadsrådetsmöte för att på nytt framföra den svenska regeringensstarka missnöje med dagens orimliga handelshinderpå den tyska marknaden.Anf. 52 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet är oerhört angeläget. Det handlar om minstett tjugotal företag som inte vågar arbeta längre iTyskland. Den svenska småhusindustrin exporterarvarje år monteringsfärdiga småhus till föromkring . Det är avbranschens omsättning.När tror statsrådet att vi kan få besked? Jag förståratt statsrådet förväntar sig ett positivtbesked.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Jag är tyvärr ganska pessimistisk omTysklands vilja att självt ändra på reglerna. Vi tjataroch tjatar och hoppas att vi något skall kunna balans-era den inhemska protektionistiska opinionen i Tysk-land. Men de kontakter vi har haft har intevarit särskilt uppmuntrande.Jag hoppas på att i första hand skall förklara de tyska handelshindrenolagliga och tvinga att ändra dem. Undertiden jobbar vi på olika metoder för att underlätta förde svenska företagen att leva med detta orimligasystem. Det kan möjligen gå lite fortare.EG:s kvarnar mal tyvärr ganska långsamt i frågan.Det kan ta eller två innan de är färdiga.Det handlar i första hand om ett allvarligt byrå-kratiproblem, dvs. byråkratiska trakasserier, och där-utöver likviditetsproblem. Men det är mycket sällsyntoch skall egentligen aldrig behöva inträffa att företa-gen skall behöva betala dubbla semesteravgifter pådet sätt som ibland nämns i debatten. Det tror jag attvi skall kunna undvika helt och hållet.Tyvärr blir det svårt att undvika krånglet, trakas-serierna och likviditetsproblemen . Vikommer att göra en del insatser den kommande tidenför att lindra problemen.Våldet mot kvinnorAnf. 54 ():Herr talman! Jag vill vända mig till statsministern.Vi har alla märkt att antaletmisshandels- och sexualbrott ökat. Mot bakgrund avden senare tidens händelser har debatten kommit attfokuseras kring unga kvinnors utsatthet och derassexualvanor.Vad gör regeringen och vad har regeringen gjortför att stoppa våld och sexuella övergrepp mot kvin-nor?Anf. 55 Statsminister ():Herr talman! Jag är glad att frågan tas upp ochriktas till statsministern. Det är en fråga av ytterstavikt för hela samhället.Först våra insatser: Vi har lagt fram en proposi-tion om ökad kvinnofrid, dvs. ökade möjligheter attbeivra brott som riktas mot kvinnor. Vi har lagt framförslag till ett helt paket om förbättrad statistik, stödtill kvinnojourer, och andra insatser ingår i sammatyp av politiska ansträngningar. Det finns en lång radinsatser från regeringens sida.Därutöver finns en debatt som inte handlar om an-slag utan om opinionsbildning och samhällsbild. Därär det viktigt att vi gör klart att det våld som riktasmot kvinnor inte handlar om ett våld där det är offretsom har framkallat våldet. Detta är ett problem förmän. Det är männen som begår brotten, och det ärmännen som måste ändra sitt beteende. Det är kvin-norna som är utsatta och det är de som är offren. Detär det första som är viktigt att lägga fast. Här finnsinte något som helst utrymme att tveka vari problemetbestår.Det andra som är viktigt att lägga fast är att det ärett ansvar för oss alla att i alla sammanhang ta upp endiskussion, inte minst med unga människor och spe-ciellt unga män, om kvinnosyn, våld och värderingar.I det avseendet deltar regeringen i opinionsbildningenprecis som alla andra, och vår jämställdhetsministerhar tagit initiativ som jag tycker är goda. Sedan bärjag ett vitt band på min kavaj , och jag ser attnågra ledamöter i gör det också. Det är ettsätt för oss män att visa var vi står i dessa frågor omvåld och förtryck av kvinnor. Jag önskar att helariksdagens manliga del bar sådana band.Anf. 56 ():Herr talman! Jag vill tacka statsministern för detsvaret, och jag kan bara säga att jag delar statsminis-terns uppfattning och hoppas att alla män här i riks-dagen kommer att bära det vita bandet.Avhopp från gymnasieskolanAnf. 57 ():Herr talman! Jag har en fråga till skolministerIngegerd Wärnersson.Trots att i stort sett alla ungdomar går vidare tillgymnasiet är det ett förvånansvärt stort antalsom inte fullföljer sina gymnasiestudier. I som helhet är det bara81 % som går ut med riktiga gymnasiebetyg. I Stock-holm, och är det somhoppar av. Det är de höga teoretiska kraven i gymna-sieutbildningarna som har skapat stora svårigheter förframför allt elever på de yrkesinriktade programmen.Det är mycket som talar för att dessa misslyckandenberor på att många kommer till gymnasiet utan till-räckliga kunskaper från grundskolan.Min fråga till skolministern gäller om skolminis-tern har några planer på att förändra eller skärpa reg-lerna för intagning i gymnasieskolan och därmedbetona ansvar att göra insatser tidigare,och att eventuellt också föreslå ett tionde år för deelever som inte lämnar med tillräckligakunskaper.Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag slå fast att Sverigesgymnasieskola är unik. Inget annat land kan visa uppen gymnasieskola som lämnar möjlighet för alla ung-domar att komma till gymnasiet. Och nästan allaungdomar börjar på gymnasiet.Med det ingångsläget skall vi inte förvåna ossöver att det finns ett antal som fortfarande inteklarar sin gymnasieskola. Vi har infört möjlig-heten för alla elever att komma in på gymnasiet, mennu är vi vid nästa fas, nämligen att dels göra grund-skolan bättre, dels göra en gymnasieskola som passaralla ungdomar så att vi i stället kan seresultatet att alla klarar sina gymnasiestudier.Man får börja på , och det är viktigtatt man ger det stöd som eleverna behöver alldelesfrån början. Redan i förskolan och i första klass skallstödundervisningen sättas in till de elever som har destörsta behoven. Det ges också möjlighet till etttionde år.Det finns olika situationer för den enskilde eleven.En del elever har helt enkelt blivit skoltrötta undergrundskoletiden och vill därför gå över i gymnasie-skolan och där fullfölja de ämnen som de inte har fåttsin grundskolekompetens inom. Därför är det lämp-ligt för dem att helt enkelt byta skolmiljö. Andrakanske har känt sig ängsliga under grundskoletidenoch har nått en trygghet . Fördem är det bättre att fullfölja genom attgå där . Det är viktigt för de här elevernaatt använda den individuella studieplanen med dessmöjligheter, så att de kanske med ett ytterligare gym-nasieår kan nå sin gymnasiekompetens.Anf. 59 ():Herr talman! Jag noterar tacksamt att skolminis-tern tycker att det behövs fler insatser tidigare igrundskolan, men jag vill nog ändå betona att pro-blemet trots allt är att börjar i gymna-sieskolan fast är väl förberedda. Jag undrarom inte skolministern ännu mer skulle reflektera övervilken otjänst man gör elever som lotsas vidare till enhögre utbildning utan att ha förutsättningar för det.Jag uppfattade det som att skolministern tydligeninte är negativ till ett tionde år i för ele-verna. Är det rätt uppfattat?Anf. 60 Statsrådet ():Herr talman! Jag uttryckte mig så att den möjlig-heten finns för vissa elever , men jag haringen avsikt att permanenta en tioårig grundskolamed det svaret. Möjligheten finns alltså för de eleversom har de största behoven och som behöver ha läng-re tid på sig.Jag tror också att det är viktigt att komma ihåg attdet skolsystem som vi nu har, med målrelateradebetyg och målrelaterade kursplaner, ger en tydlighetsom vi har saknat tidigare i skolan. Det kommer nogatt ta innan även det här systemet så att sägasätter sig, men det måste ständigt vara vår ambitionatt vi inte skall ha några elever som inte går godkändafrån . Vi ser också en möjlighetgenom att vi redan i årskurs 2 har de diagnostiskaproven och att vi har nationella prov i årskurs 5 ochårskurs 9. Följer vi upp detta tillsammans med ut-vecklingsplaner och utvecklingssamtal skapar vialltså större möjligheter för dessa grundskoleelever.Också möjligheten att på gymnasiet läsa färdigt inomvissa ämnen gör att man kan befinna sig på grund-skolenivå inom vissa ämnen men också läsa andraämnen redan på nationella programmet i gymnasie-skolan.Vi kommer också att utveckla lärlingsprogram-met. Vi kommer att utveckla en del av gymnasiesko-lans individuella program som vi kallar för PRIV-programmet. Alla dessa åtgärder syftar till just attstärka alla elevers möjlighet.Kvinnligt företagandeAnf. 61 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet som handlar om kvinnligtföretagande.Centerkvinnorna genomförde för drygt två måna-der sedan en enkät med landets alla länsstyrelser. Dengav två resultat. Det första var att de regionalpolitiskaanslagen till stöd till företagsutveckling användesväldigt snett om man tittar i ett manligt-kvinnligtperspektiv. På många håll var det som an-vändes till manligt företagande och väldigt lite tillnystartat kvinnligt företagande. vet vi att påandra håll i världen där tillväxten är god är det kvinn-ligt företagande som står för mycket av tillväxten.Det andra resultatet var att statistiken på vissalänsstyrelser i det här fallet är mycket dålig ochegentligen inte existerar alls.Min fråga är: Finns det några planer på att dels seöver hur använder sina anslag på det härområdet, dels fundera över länsstyrelsernas statistiknär det gäller kvinnligt-manligt företagande?Anf. 62 Statsrådet ():Herr talman! Som påpekade var det enmycket bra undersökning som Centerkvinnorna gjor-de. Vi lägger nu också ett jämställdhetsperspektiv påde här frågorna i det nya , ochdet kommer att beröra t.ex. hur man jobbar med till-växtavtalen ute i regionerna, i vilken mån man ocksåtar hänsyn till den kompetens och den bank av kun-nande som kvinnor står för när det gäller nyföreta-gandet och även, som påpekar, statistiken.Vi ser över den här frågan nu och lägger väldigt storvikt vid den.Men det är också viktigt att se att av det nyföreta-gande som sker nu är det flera nya företag som justnu startas av kvinnor i . Detta är en resurs somär på stark framväxt, och vi i vårt departement skallgöra allt vi kan för att skynda på den utvecklingen.Anf. 63 ():Herr talman! Det var väldigt bra att få de här be-skeden.Det finns också en konstighet i hur de här ansla-gen får användas som rör tjänsteföretag. Finns detockså en diskussion runt reglerna för länsstyrelsernasanslag, eller har man inte kommit in på det ämnet än?Anf. 64 Statsrådet ():Herr talman! Just nu ser vi över hela frågan omstöd till småföretagande, både när det gäller ALMIoch andra, så vi behöver utvärdera detta för att se omreglerna behöver förändras mellan olika typer avföretag och vilken roll som statens institutioner kanha i detta arbete. Jag hoppas att vi kan återkommamed det till våren.FUNKIS-utredningenAnf. 65 ():Herr talman! är en högkvalitativ speci-alskola för blinda barn med multihandikapp, t.ex.hörselskada, autism, utvecklingsstörning eller rörel-sehinder. Skolministern ville som ordförande i denkontroversiella lägga nedEkeskolans fasta skola till många barns och föräldrarsförtvivlan.Nu har utredningen varit ute på remiss. Den någotovanliga situationen uppstår att skolministern skallhantera remissen och ta ställning till kritiken av detegna arbetet. Detta oroar många.Jag vill fråga skolministern vilken poängen ärmed att är världsledande i att utveckla under-visning för barn med svåra funktionshinder om dessabarn sedan, som på , vägras att få del avkunnandet.Anf. 66 Statsrådet ():Herr talman! Jag var ordförande i . Den utredningen har varit ute på remiss.Nu sker en sammanställning på departementet. Jaghar sedan jag lämnade ifrån mig utredningen helatiden haft en konsekvent linje. Jag vill inte uttala migom enskilda delar i utredningen, utan jag vill se helaFUNKIS-utredningen som en helhet. Jag tänker integöra det heller i denna frågestund.Nu kommer jag att få se sammanfattningen avremissvaren. Vi kommer därefter att göra ett ställ-ningstagande när det gäller hur vi kommer att läggafram propositionen.Anf. 67 ():Herr talman! Det smärtar mig att behöva säga attjag inte tycker att skolministern hanterat FUNKIS-remissen på ett tillfredsställande sätt. Det var längeoklart vem som skulle hantera remissen på departe-mentet. uppvaktadeskolministern sade hon enligt tidningsuppgifter atthon ännu inte visste om de pratade med rätt person.Hon sade vidare att ärendet kanske skulle hamna hosen annan minister. Denna oklarhet bekräftades när detmoderata riksdagskansliet försökte efterfråga beskedfrån departementet.Jag menar att det borde vara en demokratisksjälvklarhet att det från början är tydligt vem somansvarar för en remiss och för en proposition.