prot · GM0916 · 1998-11-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:16Tisdagen den 17 novemberKl. 14.00 - 15.24Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 november.2 § Anmälan om ändring i regeringens sam-mansättningFrån statsminister hade följandeskrivelse inkommit:Till talmanJag har med verkan fr.o.m. den 16 november1998 entledigat statsrådet och chefen för från uppdraget attvara chef för och med verkanfr.o.m. entledigat statsrådetoch chefen för uppdraget att vara chef för har vidare utsett statsrådet attmed verkan fr.o.m. vara chefför och attmed verkan fr.o.m. vara stats-råd och chef för den 12 november 1998Göran PerssonSkrivelsen lades till handlingarna.3 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att ett meddelande om änd-ringar i kammarens sammanträdesplan delats ut tillkammarens ledamöter.4 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följandestatsråd närvara:Vice statsminister , statsrådetPierre , statsrådet , statsrå-det , miljöminister ochstatsrådet § Svar på interpellation 1998/99:3 om förny-else av arbetslivetAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att1. ändra regler och förenkla redovisning och dekla-ration för att underlätta för små företag,2. ge en dimensionering och inrikt-ning som mer tydligt leder till nya jobb,3. snabbt ge direktiv till den begärda regionalpolitis-ka utredningen, så att dess resultat kan fö-reläggas ,4. ge lättnader i skatte- och avgiftspolitiken somfrämjar start och expansion av småföretag samtnäringspolitiken nationellt och internationellt.Låt mig först betona att viktiga mål för regering-ens arbete är ökad tillväxt i ekonomin och att ökaantalet nya arbetstillfällen. Regeringen avser att undervåren presentera en strategi för tillväxt. Ett väsentligtinslag i en sådan strategi kommer att vara olika insat-ser för att underlätta för de små och medelstora före-tagens utveckling.Elver två frågor om beskattningen av fö-retagande rör dels skattelättnader som främjar bl.a.nyföretagande och småföretagens expansion, dels ettförändrat regelsystem i syfte att förenkla redovisningoch deklaration för att förbättra förhållandena för småoch nya företag.De svenska företagsskattereglerna ger generelltsett goda villkor för realinvesteringar i näringslivet.Sverige har en internationellt sett konkurrenskraftigföretagsbeskattning. Det gäller den låga formellabolagsskattesatsen men även de regler som bestäm-mer skattebasen i form av avskrivningsregler ochvärderingsregler m.m. För enskilda näringsidkare ärreglerna numera i princip likvärdiga med de somgäller för aktiebolag. Dessutom kan nya företagare fåkvitta underskott av näringsverksamhet mot inkomstav tjänst. För ägare till onoterade aktiebolag har enlättnad i ägarbeskattningen införts. Det har förbättratvillkoren för investeringar i dessa bolag.Småföretagsdelegationen har lämnat en rad för-slag som syftar till att skapa bättre förutsättningar föratt öka tillväxten bland små och medelstora företag.Vissa av förslagen berör även skattefrågor.Skattereglerna för såväl stora som små företag harfått en struktur som i allt väsentligt bör bestå ochtillåtas verka under en följd av år. Men ett arbete harpåbörjats i syfte att förenkla skattereglerna. Förenk-lingar är till fördel för småföretagen.Men även de större företagen och skatteförvaltningenkan ofta dra nytta av förenklade regler. Här har åt-skilligt redan åstadkommits. Det gäller exempelvisföretagens skatteinbetalningar, beskattningen av per-sonaloptioner och avdragsrätten för pensionskostna-der.Förenklingsarbetet drivs nu vidare. Förenklingsut-redningen (Fi 1996:14) granskar reglerna för enskildanäringsidkare och delägare i handelsbolag. Utred-ningen ser över såväl redovisnings- som skattereglermed särskild inriktning på mindre företag i tjänste-sektorn. Utredningen kommer att lämna ett förslagunder innevarande höst.En annan utredning, (Fi1997:09), har alldeles överlämnat sitt betän-kande (SOU 1998:116) till regeringen. Förslagetinnebär att man slopar ett stort antal särregler, de s.k.stoppreglerna, som tar sikte på transaktioner mellanfåmansägda företag och deras ägare. Beskattningföreslås i stället ske enligt generella regler. Betänkan-det har sänts ut på remiss. Utan att föregripaden fortsatta beredningen vill jag ändå understryka attjag ser positivt på utredningens förslag som innebärförenkling och bidrar till att skapa ett ännu bättreföretagsklimat.Även vid sidan av skatteområdet pågår ett omfat-tande förenklingsarbete på nationell, nordisk ocheuropeisk nivå.Elver ställer också en fråga om kun-skapslyftet. Låt mig först få konstatera att de somsaknar utbildning har väldigt svårt atthävda sig på arbetsmarknaden. Av de 250 000 ledigaplatser som anmäldes till arbetsförmedlingarna underårets krävdes utbildning förca av jobben. För drygt hälften av dessa jobbkrävde arbetsgivaren någon form av yrkesutbildningoch för en femtedel var kravet högskoleutbildning.Kunskapslyftet syftar till att ge en treårig gymna-sieutbildning till dem som saknar sådan kompetens. Idagens och morgondagens samhälle är gymnasie-kompetens en förutsättning för att kunna få vidareut-bilda sig genom exempelvis påbyggnadsutbildning,kvalificerad yrkesutbildning, vidareutbildning i före-tag eller utbildning på högskolenivå.Samtidigt är regeringens ambition att inom ramenför erbjuda ett kursutbud som i störreutsträckning än tidigare utgår från individens och delokala och regionala arbetsmarknadernas behov.Kommunerna skall samverka med arbetsförmedling-en, näringslivet och övriga parter i syfte att medverkatill tillväxt och utveckling. Utbildningen underlättarför arbetslösa att erhålla nya jobb och för anställda attbehålla sitt fotfäste på arbetsmarknaden.Slutligen har frågat om regeringensnabbt avser att lämna direktiv till en regionalpolitiskutredning.Anf. 2 TALMANNEN:Får jag erinra om att tiden nu är förbrukad. Jag fårbe statsrådet att nalkas slutet.Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! Det är bara det att riksdagsledamotenhar ställt fyra frågor.Jag skall nalkas slutet med att säga att vi kommeratt tillsätta en utredning om regionalpolitiken. Vikommer då att utse ledamöter så att vi får ett parla-mentariskt inflytande.Anf. 4 ():Fru talman! När jag nu tackar statsrådet för svaret så kan vi konstatera att det hardröjt interpellationen lämnades. Åandra sidan inger det här självfallet förhoppningar.I näringsministerns svar slås det fast ett par vikti-ga principer som jag noterar. Regeringens mål för denya arbetstillfällena sägs vara ökad tillväxt i ekono-min. Det är bra att man vill underlätta för små ochmedelstora företags utveckling - detta med tanke påatt regeringens stödpartier ju har en negativ syn påtillväxt. De vill mer satsa på byråkratiska insatser.Man vill t.o.m. lagfästa att vi i skall arbetamindre. Det är bra att näringsministern är så tydlig påden punkten, och det finns gott stöd i för ensådan hållning.I det svar som näringsministern ger på mina frå-gor om förändrade och förenklade regler för redovis-ning och deklaration, för arbetskraftens möjlighet attta arbete och om lättnader i skatte- ochavgiftspolitiken är han påfallande försiktig. Han hän-visar till utredningar som pågår eller som avslu-tats och uttrycker närmast en allmän sympati förfärdriktningen.Den socialdemokratiska regeringen har ju inte un-der de då man regerat tagit de initiativ somman nu säger sig ha sympati för. Inte minst har manvarit kallsinnig mot sin egen småföretagardelegation,som har presenterat mängder av förslag som skullekunna leda till ett positivt näringsklimat och därmedfler jobb. Från sida har vi presenterat enhel katalog av förslag som skulle ge tillväxt och ut-veckling. Detta säger sig regeringen nu vara för, menden kommer ännu inte till skott.Jag tycker att det är bra att vi är överens om attkunskapslyftet är en viktig väg men att dimensione-ringen behöver anpassas till det som kan ge jobb ochatt det därför är angeläget att kursutbudet, som nä-ringsministern säger, utgår från individens och denlokala och regionala arbetsmarknadens behov.Näringsministern upprepar också att det helamåste medverka till tillväxt och utveckling. Det är braatt detta upprepas. Det finns ju anledning att hysa oroeftersom, som jag tidigare sade, regeringens stödpar-tier har en negativ inställning till tillväxten och dess-utom med fiskala medel vill förhindra människorsmöjligheter till arbete och utkomst.Jag tycker också att det var bra som näringsmi-nistern sade vid vår gemensammadebatt i i . För att tala fotbolls-språk kan man väl säga att ibland är man bäst påbortaplan. Frågan är om inte näringsministern - somenligt massmedierna är lite annorlunda jämfört medandra, konformistiska, statsråd - bäst kommer till sinrätt i en mjuk skinnfåtölj i en hotellobby. Där gav haninför en västsvensk tidning intressanta svar i en tid-ningsintervju.Jag tycker att det är bra med den klarhet somstatsrådet uttalade i . Detär bra att ifrågasätta den förra regeringens mål om attnöja sig med att begränsa den öppna arbetslöshetentill . Han reser själv frågan: Är det ett aggressivtangreppssätt? Statsrådet svarar i intervjun: Det är ettpassivt sätt.Jag är tacksam för att detta svar därmed stämmermed det som jag har påtalat; attvi måste komma till rätta med det jag kallar för"åtgärdsfrossa" när det gäller alla insatser på detarbetsmarknadspolitiska området. Därför vill jaginstämma med svaret i om att politikennu måste fokuseras på sysselsättning och tillväxt.Detta ligger väl i linje med det svar som jag har fåtthär i dag.Statsrådets summering i tidningsintervjun finnsdet också anledning att ta fasta på. Han sägeratt det största hindret för tillväxten är att vi i Sverigesatsar för lite på nya marknader och nya produkter. Vihar värnat för mycket om det gamla och vi har glömtframtiden. Så summerade statsrådet i förra veckan.Antydan om att vi behöver nya regler känns ocksålöftesrik. Men det är bråttom, herr näringsminister!Frågan är: Hur kommer detta att ske och hur mångaav de här goda uttalade förhoppningarna kommer attförverkligas?Anf. 5 ():Fru talman! Jag har noterat att på vissa områden,företrädesvis då sådana som ministrar inte bör sysslamed, typ att lägga sig i den löpande driften av statligaföretag som och , har näringsmi-nistern visat prov på närmast landshövdingsk hand-lingskraft. På mer centrala ämbetsområden har jagdock så här långt, ämbetstiden är än så länge rätt kort,uppfattat handlingskraften som mer verbal.Både och har juvarit ute mycket i medierna. De har uttalat sig frimo-digt och oortodoxt om olika intressanta spörsmål somskatter, krångel, småföretagsamhet, näringsklimat,turordningsregler och arbetsrätt - ja, t.o.m. något såförskräckligt som en skattereduktion för hemnäratjänster. Jag tror att vi alla, i varje fall vi utanför rege-ringspartiet, hälsar den frimodigheten och öppenhetenmed tillfredsställelse.Jag noterade nu senast i ett nyhetstelegram i gåratt sade att det nu var dags att gå frånord till handling för att förbättra småföretagsklimatet.Ändå händer det väldigt lite. I dagens interpellations-svar får vi väsentligen reda på att näringsministerntycker att företagsbeskattningen i stora drag är brasom den är. Det kan bli lite översyn av stoppreglernaför fåmansföretag, men i stort ligger företagsbeskatt-ningen fast.I budgetpropositionen fick vi egentligen inga till-växtfrämjande förslag över huvud taget. Småföre-tagsdelegationens slutbetänkande har legat till sig i etthalvår . Mig veterligen har regeringen inte tagit tagi något av de 71 förenklingsförslag som Småföre-tagsdelegationen presenterade. Beskedet är ,vid sidan av de här öppna och frimodiga resonemang-en i massmedierna, att , svenska folket ochföretagen får vänta till vårpropositionen med tillväxt-främjande förslag.Jag kan inte frigöra mig från tanken att detta juändå innebär att regeringen i någon mening slösarbort ett riksdagsår utan att komma fram med de kon-kreta förslag som man säger sig vara så angelägen omatt få upp på bordet. Detta sker som vi harett arbetsmarknadsläge som lite grann står och väger,där vi inte riktigt vet hur utvecklingen kommer att bliframöver och om ökningen av varsel och sådant indi-kerar en vändning till det sämre igen i arbetsmark-nadsläget eller om vi kan hoppas på en fortsatt för-siktig ljusning.I varje fall är ju situationen på arbetsmarknaden såosäker, och arbetslösheten så hög, att det för alla somdelar regeringens ambition när det gäller vikten avtillväxt och nya jobb är bråttom att få fram förslagsom stärker företagsklimatet. Då behövs det ju utöverekointervjuer och annat konkreta förslag som läggspå bord.Min fråga till näringsministern är: Varför måsteriksdagen, varför måste svenska folket, vänta understörre delen av detta innan regeringen läggerfram dessa förslag? Jag har en viss respekt för attnäringsministern själv har haft på sig. Menden socialdemokratiska regeringen under ledning har ju trots allt som helhet haft en del tidpå sig för att fundera över vad man kan göra för attförbättra tillväxten i svensk ekonomi.Anf. 6 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga något omdet som tog upp om våra mål när detgäller arbetslösheten. Det är ju så att regeringen harantagit ett nytt mål, ett sysselsättningsmål, det s.k. 80-procentsmålet. Det är ett uttryck för att vi nu skallkoncentrera oss på sådant som leder till ökad syssel-sättning. Det tycker jag har klarlagts väl.När det sedan gäller frågan om Småföretagsdele-gationens olika förslag kan jag trösta ledamöternamed att vi ganska snabbt kommer att komma med ettförslag som berör de frågor som tas upp där - konkretoch tydligt.Sedan vill jag säga att vad regeringen har gjort härär att man har dragit i gång i en mängd frågor. Manhar gjort en stor departementsförändring som tar sintid. Det är ett mycket radikalt förslag. Man har dragiti gång en mängd utredningar. Jag nämnde bl.a. denregionalpolitiska utredningen. Man kommer sedan attförelägga en mängd förslag. Men allting tar sin tid.Detta skall göras med stort kunnande och stor träffsä-kerhet.Jag hemställer om att kammarens ledamöter harlite tålamod. De skall vara välberedda. Självklart är det så att de stora frågor somhar diskuterats kommer i vårpropositionen.Anf. 7 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt bra att detupprepas och förtydligas från näringsministerns sidaatt sysselsättningsmålet är en ny sak. Man kan välsäga att det här är ett gott mål, men det är ett mål medfördröjning.Näringsministern säger nu att Småföretagsdelega-tionens förslag snart kommer. Det vore bra med ettförtydligande här. Skall man uppfatta det som att detkommer ett förslag före den proposition som är pågång i vår som det talas om i svaret? Allting tar sintid, säger statsrådet , och det är riktigt. Detman nu möjligen kan sörja över är att statsrådetsföreträdare har varit så senfärdiga att inse det som nubehöver göras.Den del av statsrådets skrivna svar som han inteläste upp på grund av tidsbrist gällde den regionalpo-litiska utredningen. har i enighet beslutatom den. Symtomatiskt är att det enda som riksdagenvar riktigt överens om efter den regionalpolitiskapropositionen var att det behövdes en utred-ning och översyn över hela fältet, eftersom den intekommer att klara situationen.Näringsministern om någon vet ju hur situationenär i skogslänen, för att inte tala om i inland.Där blöder man, för att inte säga förblöder. Det räckeratt läsa befolkningsstatistiken från de senaste veckor-na och månaderna för att se vilken förskjutning det ärfrån glesbygden till de stora storstadsområdena. Denförändringen sker med en förfärande hastighet. Detskulle vara intressant att få en principiell deklarationfrån näringsministern om hur han ser på denna ut-armning av de svaga glesbygdsområdena.Jag tror att vi behöver några stabila axlar i dettaarbete. Jag har talat om fem k:n. Det handlar i förstahand om kommunikationer och kunskap. Det behövskommunikationer för att komma till och från dessaområden. Det behövs kunskap på det eftergymnasialaområdet, där också de glesbefolkade områdena skallnås av högskoleutbudet.De andra tre k:na är inte heller de oviktiga. Dethandlar om kapital, kultur och kvinnor. Det skall varakapital som också kan nås av de minsta företagen ochkapital för kvinnliga aktörer. Det finns en uppenbarskillnad i möjligheter för större och dyrare verksam-heter där kvardröjande könsrollstänkande gör detsvårare för kvinnor att komma i fråga för just kapital-stöd.Näringsministern talar om bättre villkor för att nåriskkapital. Låt mig då notera att det är skillnad påriskkapital och riskkapital. Här behövs inte bara möj-ligheter till kapitalvolym, utan också regelverk i denmer finmaskiga instruktionen behöver ses över.K:na i kvinnor och kultur står för att glesbygds-områdena behöver en arbetsmarknad för kvinnor, ochdet behövs också ett kulturutbud så att människortrivs att bo i sådana områden. Det är en politisk för-pliktelse vi måste gå in i.Anf. 8 ():Fru talman! Vi får väl för dagen nöja oss med be-skedet att regeringen återkommer med sina tillväxt-förslag och förslag för att främja företagsklimatet isamband med vårpropositionen. Jag måste ändå note-ra att det innebär i sak att regeringen i stort sett slösarbort större delen av det innevarande riksdagsåret.Detta är otillfredsställande mot bakgrund av denparlamentariska tillvaro som har föregått tillträde som departementschef.Väldigt mycket av debatten i denna kammare harhandlat just om behovet av tillväxtfrämjande förslagoch förslag som främjar företagsklimatet. Jag begärinte att en socialdemokratisk regering skall ta till sigalla borgerliga förslag som har lagts fram på dettaområde och göra dem till sina egna. Men det har isanning funnits gott om initiativ för regeringen att tatill sig, diskutera och överväga, och här har ingentinghänt.Med det arbetsmarknadsläge som vi har känns detdjupt otillfredsställande att regeringen nu inte hinnermed att lägga fram några förslag om tillväxten påriksdagens bord förrän i vår därför att man att alltförupptagen med att omorganisera Regeringskansliet.Anf. 9 Näringsminister ():Fru talman! Det är inte så att vi inte orkar med,eller inte kan, att väcka goda tankar för att få fart påtillväxten därför att vi omorganiserar Regeringskans-liet. Jag bara nämnde det som ett exempel. Det är enav åtgärderna för att förbättra medlen och bättre kun-na samordna de olika politikområden som berör justfrågor som har med tillväxt att göra.Jag har jobbat som näringsminister i ungefären månad. Detsamma gäller också för min minister-kollega på samma departement. Vi harnu dragit i gång en stor verksamhet, där vi sedankommer att redovisa en hel del olika frågor. Vi kom-mer förhoppningsvis då att kunna ta fram ett nytän-kande inom arbetsmarknadspolitiken och dess funk-tionssätt, inom energipolitiken och inom sådant somhar med kommunikationer att göra, och som jag hop-pas skall uppskattas av ledamöterna i riksdagen.Jag vill sedan något kort kommentera regionalpo-litiken. Vi har fått stora förändringarnär det gäller förutsättningarna för att bedriva regio-nalpolitik i . Det beror bl.a. på den alltmerinternationaliserade ekonomin och på med-lemskap i den europeiska unionen. Det är därför nöd-vändigt att återigen analysera möjligheterna att skaparegional balans och besluta om vilka mål som skallgälla för den framtida regionalpolitiken.Där är det framför allt den s.k. stora regionalpoli-tiken det handlar om. Vi har i politiken alltför mycketkoncentrerat oss på den lilla regionalpolitiken, dvs.sådant som handlar om stöd till företag etc. När detgäller skogslänen och glesbygden är det viktigare attta en diskussion och angripa de stora frågorna.Med den stora regionalpolitiken förstås frågorsom har att göra med skatteutjämning och struktur-politik, dvs. Det har också att göra medsocialförsäkringssystemen. Det är de frågorna som ärviktiga att fokusera sig på om vi skall få ett land ibalans där alla ges möjligheter att utvecklas. Det skallutredningen titta på.Anf. 10 ():Fru talman! Något pressad säger näringsministern,fritt översatt: Ni får väl ändå vara skonsamma - jaghar ju bara varit i gång en månad. Det må så vara. Detsom har gällt näringsministerns första veckor har fåttmycket beröm från min sida. Man har närmat sigståndpunkter som bl.a. vi från har käntangelägna. Den kritik som jag möjligen har framförtkan statsrådet ta med sig till den regeringskrets somvar verksam i den förra regeringen. Där kanske detstämmer bättre.Fru talman! Ett allmänt omdöme man kan ge denhär debatten är att det finns en positiv hållning frånstatsrådet, och jag räknar därmed med att den ocksåfinns från regeringens sida, och det får man hålla denräkning för. Vi kan alltså se fram emot en förbättring.Det gläder oss i oppositionen som harförsökt att åstadkomma en utveckling av ett nytt ochbättre företagsklimat som skulle vara särskilt gynn-samt för de små och medelstora företagen.Det handlar t.ex. om skatteutjämning, som nä-ringsministern sade i sitt senaste inlägg. Det är enjättefråga för de regionalpolitiskt utsatta områdena.Det gäller att man hittar en balanspunkt som inte stören positiv utveckling. Jag har också nämnt regel-förenklingar och de ekonomiska villkoren.Låt mig ändå skicka med näringsministern att närman nu söker nya arbetsuppgifter för arbetslösa med-borgare gäller det att inte vara främmande för attöppna för det nya som statsrådet säger att han ochbiträdande näringsministern har ägnat sin tankemödade . Det inger ändå förhoppningar.Vi är i en situation där det är mycket bråttom. Nuökar igen antalet varsel kraftigt. Då behövs det enöppenhet inför en service- och tjänstesektor, där hus-hållsnära tjänster inte får utelämnas. Jag vill att denhär debatten skall vara med och styra det handlandesom regeringen har utlovat inför kammaren.Anf. 11 Näringsminister ():Fru talman! Här har beskrivits att arbetslöshe-ten ökar och att vi befinner oss i en svår situation. Detär förvisso riktigt i någon mening. Men om vi tittar påarbetslösheten och antalet nya jobb - och det kommervi att redovisa här från - är det väldigtpositivt. Vi hade ett hack . Bilden skallinte bli för mörk. Det är faktiskt relativt positivt.Vi har ett problem med att vi har en nedgång i in-dustrikonjunkturen, och det är i och för sig inget litetproblem. Men har det hämtats upp väldigt välav hemmamarknadsefterfrågan. hardet tillkommit ca 20 000 jobb . Det är4 000-5 000 jobb . tror jag attantalet jobb minskade med 1 300.I den meningen får man ändå säga att regeringensarbetsmarknadspolitik har varit ganska bra, men detbehövs mer. Det återkommer vi till.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1998/99:5 om struk-turfondspengar från EU till sydöstra . 12 Näringsminister ():Fru talman! har frågat statsrådetMona om regeringen avser att medverka till attnuvarande strukturfondsområde i sydöstra i målområde 2 efter reformeringen avEU:s strukturpolitik. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på interpellatio-nen.Interpellanten refererar till uppgifter som säger attregeringen i förhandlingarna om strukturfondspoliti-ken för nästa programperiod skulle söka förhandlabort stödet till detta område till förmån för utökadestödmöjligheter i andra delar av landet.Låt mig först kort ange huvuddragen i det pågå-ende förhandlingsarbetet och de prioriteringar somregeringen gör. Som en av unionens största nettobe-talare räknat per capita är det en angelägen uppgift attnå en ordning där finansieringsbörda bättreåterspeglar vårt relativa finansiella välstånd. Rege-ringen anser att , med en BNP-nivå straxunder genomsnittet för unionen och fortsatt alltförstor arbetslöshet, bör ha en lindrigare finansierings-börda.