prot · GM0931 · 1998-12-08 00:00:00 — Den heter Minne och bildning. Denindelar museernas verksamhet i tre huvudområden:samla in och dokumentera, vårda och bevara samtvisa, undervisa och förmedla. Kulturministern varinne på det tidigare . Därtill kommer även upp-giften att forska. Det är en integrerad del av verksam-heten. Målet för hela verksamheten är bildning.Det är därmed viktigt att länsmuseerna och derassamarbetsråd har en tydlig policy som har sin ut-gångspunkt i långsiktig kontinuitet och konsekvens.När jag har tagit del av det här arbetet har jag kunnatkonstatera att just arbetet med att ta fram en tydligpolicy och en långsiktig kontinuitet och konsekvensär ett arbete som intensifieras inom Länsmuseer-nas samarbetsråd. Det är positivt.Också regeringens förslag om de regionala muse-erna, att av bidraget skulle avsättas tillriktade, tidsbegränsade bidrag, var något som Krist-demokraterna sade nej till. Vi är också där glada föratt kulturutskottet är enigt om en annan lösning; attsäga nej till detta. Det ligger kvar på 2 %.Avslutningsvis, fru talman, har det tidigare här ikammaren varit ett replikskifte mellan min partikam-rat och när det gällerlänsmusiken. Där vet vi att 1997 fattade ettbeslut om en generell sänkning av bidragsnivån medca . Sänkningen skulle genomförasi två etapper. Anslaget har för minskats med25 , och regeringen avser att ytterliga-re minska med för år 1999.Som framkom tidigare i den här replikrundanmotsätter vi kristdemokrater oss denna drastiskaminskning. Jag vill bara säga något kort om varför vigör detta. Förslaget om besparingar har lagts framtrots att det i överenskommelsen om ändrat huvud-mannaskap uttalades att ingen kostnadsövervältringskulle ske - varken vid övertagandet eller därefter.Med de neddragningar som föreslås minskasförutsättningarna för en regionalt förankrad musik-verksamhet. Många orkestrar hotas av nedläggning.Den professionella regionala musiken står ofta somförebild för amatörorkestrar och musikensembler.Förslaget medför därmed mycket stora nackdelar förregionalt kulturliv. , fru talman, vill jag sägaatt vi kristdemokrater avvisar den drastiska neddrag-ning som regeringen föreslår. Vi anslår ytterligare 10miljoner kronor utöver pengarna i regeringens förslagför år 1999.Jag vill med det också, fru talman, yrka bifall tillreservationerna 8, 11 och 12.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.4 § (forts.) Kultur, medier, trossamfund ochfritid samt (forts. KrU1)Anf. 81 ():Fru talman! Jag skall i detta anförande ta upp frå-gor som berör kulturarvet och främst då museerna.Museerna spelar en viktig roll i det svenska kulturli-vet. Genom det arbete som läggs ned inte bara beva-ras vårt kulturarv utan det ger oss också möjligheteratt förstå det som har hänt runt omkring oss. Genomatt samla, bevara och levandegöra vårt kulturarv germuseerna oss möjlighet att förstå var vi befinneross och vad som har lett oss hit. Runt om i vårt landfinns det tusentals människor som på olika sätt ärengagerade i vårt kulturarv. Det handlar bl.a. omarbetslivsmuseer och hembygdsföreningar. Dessamänniskors brinnande engagemang lyfter och drivertillsammans arbetet med det svenska kulturarvetframåt.Fru talman! I budgetpropositionen redovisar rege-ringen sina prioriteringar inom kulturarvsområdet.Det handlar om en satsning på det industrihistoriskaarvet. Samhället har under en mer än sekellång tidförändrats från ett jordbrukssamhälle till ett industri-samhälle. Detta arv utgör en betydande del av vårtkulturarv. Och därför har regeringen tagit initiativ tilldenna satsning.Ett annat område som regeringen prioriterar införnästa år är att öka tillgängligheten till kulturarvet. Entreårig försöksverksamhet på ett kulturarvs-IT syftartill att genom digital bearbetning öka tillgänglighetentill samlingarna i framför allt centrala kulturarvsin-stitutioner och regionala museer.Fru talman! Just nu står vi inför ett millennieskifte- en övergång inte bara från till ett annat,utan nu tar vi steget in i ett nytt årtusende. Under detsekel som vi lämnar bakom oss har mycket hänt. Närmin morfar föddes på en bondgård i sig i början av industrisamhället.Under morfar levnadsår togs vi genom kriser somkrig och depressioner till ett välfärdssamhälle. Närhan tog mig i famnen första gången vardet ett helt annat samhälle som han kunde lämna övertill mig. var ett välutvecklat industrisamhällemycket olikt det jordbrukssamhälle han öppnade sinaögon i första gången.Nu är det vi som lämnar industrisamhället bakomoss och går in i något nytt. Några kallar det kunskaps-samhälle. Andra kallar det informationssamhälle.Vilket namn det än må ha så vet vi att industrisam-hället som det såg ut i sina största år går vi med raskasteg ifrån. Bevarandet och åskådliggörandet av jord-brukssamhället har vi varit mycket duktiga på, mennu är det viktigt att med samma kraft bevara 1900-talets historia.Ett museum i jobbar extra med dennauppgift. Det är Arbetets museum i , varsmål är att spegla arbete och arbetsliv. Det har dess-utom fått ett nationellt uppdrag där det ingår att ut-veckla och förstärka den verksamhet som bedrivs vidmuseet, särskilt avseende arbetslivet och det industri-historiska arvet. Detta nationella uppdrag har lett tillatt den industrihistoriska verksamheten runt om ilandet har förstärkts. Att på olika sätt etablera ensamverkan mellan arbetslivsmuseerna har varit enviktig uppgift för Arbetets museum.Ett annat område som Arbetets museum lagt sär-skild vikt vid är att uppmärksamma kvinnliga arbets-områden och att problematisera arbetets villkor uti-från ett genusperspektiv. Det har bl.a. lett till doku-mentation och utställningsprojekt rörande socialar-betare och städ- och vårdyrken. Vidare har museettagit initiativ till flera seminarier under temat om hurkvinnors historia synliggörs som en del av vårt kul-turarv.När man vet hur mycket som Arbetets museumgör så är det märkligt att år i denna kammaremöta som med envishet hävdar att den-na verksamhet inte är något som staten borde stödja.Tycker inte att det är en bra verksamhetsom sker på museet, eller är det så att ni tycker attindustrisamhällets historia är något som vi från sam-hället inte borde uppmuntra och stödja?Fru talman! fattades beslut om ettnytt museum. En museimyndighet som skulle inne-hålla fyra museer, , Östasiatiskamuseet, - och i . Efter beslut till-sattes en organisationskommitté som fick i uppgift attförbereda och genomföra etableringen av ettvärldskulturmuseum. Detta skall skapa förutsättning-ar att utveckla nya verksamhetsformer, och inrikt-ningen skall vara tvärvetenskaplig, skrev regeringen idirektiven till kommittén. Kommittén har med jämnamellanrum rapporterat till regeringen om sitt arbeteoch lämnade slutbetänkandet Statens muse-er för världskultur.Utskottet har behandlat fråganom vara eller icke vara samtvilka museer som skall ingå i den nya myndigheten.Utskottet skriver i betänkandet:"De fyra olika museerna inom myndigheten medsina olika forskningstraditioner och höga sektoriellaoch tvärvetenskapliga kompetenser skall ges godaförutsättningar att befrukta varandra. "För mig är det viktigt att lyfta fram att det handlarom fyra museer, med olika vetenskapliga inriktning-ar, dvs. konstvetenskap, arkeologi och socialantro-pologi. Tanken med denna myndighet är att just föraihop olika vetenskapliga riktningar för att vi tror attdetta kommer att leda till ett nytt och fruktsamt sam-arbete. skriver i sin inled-ning till skiss till övergripande verksamhetsidé:Statens museer för världskultur skall skapa någotnytt i museivärlden, något som ännu inte existerar.Verksamheten skall skildra likt och olikt i tankesätt,livsstilar och levnadsvillkor men också kulturellaförändringar i och världen. Besökaren skallges tillfälle att reflektera över sin egen och andraskulturella identitet.Den museimyndighet som vi beslutar om ärpå intet sätt en färdig verksamhet. Jag är övertygadom att denna verksamhet, med all den enorma kun-skap och kompetens som personalen har, leder till enlevande och blomstrande verksamhet på alla fyramuseerna.Utskottet slår fast att den verksamhet som bedrivsvid de fyra enheterna skall ges likvärdiga förutsätt-ningar vad avser personal, utvecklingsmöjligheter förpersonalen, utställningar, m.m.Jag har en fråga, och den riktar sig till Moderater-na. Ni skrev i er gemensamma reservation hösten1996 att ni inte hade något emot en samordning av detvå museerna i och Stockholm.I den motion som ni nu har väckt har ni yrkat avslagpå de som skall gå till den nyamyndigheten. I denna summa ingår medel att drivaEtnografiska museet i , och ni har inte sagtatt ni säger nej till att förstatliga detta museum. Dettainnebär att i er budget finns bara anslaget till Folkensmuseum - här i . Men ni haräven kostnader för museet i . Min fråga tiller blir då:Vill ni att vi lägger ned museet i , ellervill ni att vi skall lägga ned någon verksamhet iStockholm, så att det på så sätt frigörs medel för attklara verksamheten i ?Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill hemställan i utskottets betänkande i dess helhet.Anf. 82 () replik:Fru talman! Låt mig börja med Arbetets museum.Annika har fått överta rollsom utpekare av som motståndare tillalla typer av arbetslivsmuseer.När det gäller Arbetets museum är vår huvudprin-cip att huvudmannaansvaret skall väga väldigt tungtnär staten går in med bidrag och engagerar sig i nå-gon annans museum. Vi menar att det i mu-seum finns en stiftelse sammansatt av väl meriteradeoch högt kvalificerade medlemmar som vi underdessa ärendens behandling i kulturutskottet inte harsett vara beredda att ta detta huvudmannaansvar.När det sedan gäller har nogAnnika fel i sin upprördhet, därför att redan idebatten före pausen angav att de 29miljoner som vi yrkar avslag på i sin helhet är re-formmedel. De pengar som man menar går åt för attdriva i vidare tills dennya myndigheten bildas finns i en annan post. Jag kaninte hitta den just nu.Majoriteten i utskottet säger själv i betänkandet:"Utskottet anser att regeringen senast i budgetpropo-sitionen för skall redovisa en plan för finansi-ering av Statens museer för världskultur av vilkenskall framgå vilka ytterligare medel som skall tillfö-ras verksamheten. "Varför vi, som motsätter oss den här organisatio-nen, redan nu avkrävs besked när regeringen intebehöver lägga fram en budget för detta förrän år 2001begriper inte jag.Anf. 83 () replik:Fru talman! Stiftarna av museum harköpt in fastigheten och står för kapitalkostnaden på60 miljoner. Om man räknar med inne-bär det 6 miljoner, så stiftarna tar ändå sitt ansvar.Men vi tycker att det är viktigt att staten går in i denhär verksamheten, därför att den är så pass viktig.När det sedan gäller Statens museer förvärldskultur och i harvi räknat in det specialdestineradestatsbidraget på 3,8 miljoner i bidraget för att klaradriften av i . Det ärbara det att från är det meningen attEtnografiska museet i skall vara helt stat-ligt. Det innebär att som kom-mer från kommunen inte längre gör det. Det betyderatt det fattas 6 miljoner. Då är frågan till : vill ni ta de som kommu-nen nu skjuter till? Eller skall vi inte räkna in de 6miljonerna, och vilken verksamhet är det då sommyndigheten inte skall bedriva?Anf. 84 () replik:Fru talman! I vår budget fanns inte någon sådanmyndighet . Det är svårt att avkrä-va oss besked om en hypotetisk situation. Vi hade tilldess att det nya museet var färdigbyggt tänktoss att, om vi tyckte att det var en bra verksamhet,också hitta medel för den.När det gäller Arbetets museum var det så att enav stiftarna sålde fastigheten till stiftarna. Det är klartatt det värde man då lägger i den kan ha intresse förbåde säljare och köpare. Men om vi jämför Arbetetsmuseum med de andra museerna under samma an-slagspost, H 4, , , och , Thielskagalleriet, Föremålsvård i , som hör dit av nå-gon underlig anledning, , Roseum,, , iUmeå och , tar i samtliga dessa fallhuvudmännen ett betydligt större ansvar för kostna-derna för verksamhetens genomförande än huvud-männen för Arbetets museum gör. Det tycker vi ärorättvist.Anf. 85 () replik:Fru talman! Det här är intressant. Det betyder attmoderaterna har backat från det de har sagtnär det gäller i . Såvittjag förstått av den reservation som skrevs hösten1996 var vi överens om att staten skulle skjuta tillmedel och ta över i står också i reservationen som skrevatt man var för en ökad samordning mellan Etnogra-fiska i och - etnografiskai Stockholm.Om man skall följa förslaget är läget att det frånden fattas pengar i bud-get. Det innebär att backar och inte villatt staten skall ta hela ansvaret för mu-seet i . Det innebär att ni tycker att det underde kommande åren är kommunen som skall göra det.Det tycker jag är synd. Jag trodde att vi var överenspå den punkten.Anf. 86 () re-plik:Fru talman! Med all respekt för engagemang både vad gäller museifrågorna iNorrköping och måste jag ändåfå ställa en fråga till henne utifrån det hon sade.Annika sade att vi tar steget in i ett nyttårtusende, vi går in i något nytt. Då måste jag få frå-ga: Delar sin partikamrat känsla av olycka vad gäller länsmusikenssituation?Utifrån argumentet att vi går in i något nytt, vad ärdet vi lämnar efter oss? Jag kan se en situation meden till viss del avlövad länsmusik som vi också läm-nar efter oss. Jag skulle vilja ha en kommentar till det.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag riktade in mitt anförande pålänsmuseerna. När det gäller länsmusiken delar jagÅke uppfattning. Vi står eniga på denpunkten. Just när det gäller länsmusiken skall titta närmare på effekterna för orkesterverksam-heten. Sedan tror jag att vi får återkomma till dendebatten . Men jag delar den uppfattningsom har framfört tidigare i debatten.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! Då har gett besked påden punkten också.Det är intressant att konstatera att en viss del avden socialdemokratiska gruppen i kulturutskottet ärpå väg att fatta ett beslut som känns mycket svårt. Detbådar gott för att vi i den framförliggande debattenockså skall få ta med länsmusiken som ett områdesom skall tillförsäkras resurser och möjligheter attutöva verksamhet som är viktig på regional nivå. Viskall kunna lämna efter oss en möjlighet även för dengeneration som kommer efter oss att ta del avlänsmusiken. Den har också stor betydelse för musik-grupper som mer ägnar sig åt att lära upp sig för attbehålla den musikaliska delen av kulturarvet.Anf. 89 () replik:Fru talman! När det gäller länsmusiken inväntar viden utredning som gör. Sedan kommer visäkert tillbaka till den frågan.När det handlar om satsningen på regionala insti-tutioner, när det handlar om satsningen på kultur ihela landet kan jag ändå säga till kristdemokratenGunilla Tjernberg att vi har stått längst fram i kampenför Kultur i hela landet och vikten av en regionalspridning.Vi har som har gått faktiskt lyck-ats att höja kulturanslaget. Vi har lyckats att få re-formmedel. Vi har lyckats att få mer pengar till kultu-ren än vi har haft tidigare. Med tanke på att vi vet attdet som har hänt är att vi fått ettminskat ekonomiskt utrymme är vi väldigt stolta överatt vi har lyckats skjuta fram Kultur i hela landet somen viktig del. Det är viktigt med regional spridningoch viktigt att kultur finns för alla.När det gäller länsmusiken återkommer vi.Anf. 90 ():Fru talman! Jag kommer i detta anförande att ihuvudsak uppehålla mig vid ungdomsfrågor ochidrottsfrågor, avsnitten M och N.Idrotten är en viktig samhällsangelägenhet för så-väl ungdomar som vuxna. Den skapar gemenskap ochär i de flesta fall ett positivt inslag i vårt samhälle.Alltifrån det att om något av våra landslag ellerenskild idrottsman eller idrottskvinna har gjort någotsärskilt till där det enskilda kvarters- eller knattelagetlyckats med att vinna en turnering eller en särskildmatch känner vi oss alla på något sätt delaktiga.Idrotten har stor betydelse för invandrare. Lands-män med familjer kan på ett bra och naturligt sättträffas och umgås. Jag tycker att det framgår tydligtnär man läser referat från sådana idrottsevenemang.Självfallet har idrotten en baksida. Jag tänker dåpå läktarvåld och dopning. Jag är av den uppfattning-en att ansvariga ledare tar detta på fullt allvar, och jaghoppas och tror att dessa avarter skall kunna bemäst-ras. Det är min förhoppning att vi som har att fattabeslut på alla sätt skall stödja idrotten i detta angeläg-na ärende.Samhällets stöd är särskilt viktigt för lokala akti-viteter, och därför bör nuvarande lokala aktivitetsstödbibehållas på befintlig nivå. Detta stöd riktas till barnoch ungdomar och har en lokal anknytning. Det är enförhoppning att så många som möjligt skall kommamed i idrottsgemenskapen.Vad jag känner till tar ungdomsledarna ett stortansvar för att ge våra barn en meningsfull och värde-full gemenskap. Jag är också övertygad om att deflesta idrottsledarna är noga med att alla skall få deltaefter förmåga.Vi skall inte glömma bort att det är många somideellt arbetar med ungdomar och idrott. Det skulleinte vara möjligt att bibehålla den utomordentligaverksamheten om inte dessa ideella krafterfanns. Det är inte möjligt att nog rikta tacksamhet fördet oegennyttiga arbete som många lägger ned förvåra ungdomsidrottare.Stöd till idrotten kan ges på många sätt. Ett sätt äratt som anslå medel genom för för-delning inom idrotten. Det förslag som finns ärvi alla överens om, vilket naturligtvis är bra.Ett annat sätt att stödja idrotten är den attityd somansvariga politiker visar mot idrottsrörelsen och id-rottens organisationer. Jag tänker på förra veckansdebatt i kammaren om den s.k. idrottslistan. Rege-ringens förslag om att få rätten att utan vidare få"konfiskera" vissa idrottsevenemang var ett utomor-dentligt dåligt och illa genomtänkt förslag. Jag är gladöver att bromsade upp beslutsprocessenoch återförvisade förslaget - som skulle ha fått all-varliga konsekvenser för idrotten om det hade ge-nomförts. Det är inte på det sättet som vi skall stödjaidrotten och våra idrottsledare. Det var inte bara frågaom den uppenbara risken för mindre pengar till id-rotten, utan värre var den attityd att det utan vidaregick att lägga beslag på ett evenemang som tillhöridrottsorganisationen.Vad gäller ungdomsfrågor finns det anledning attse över om nuvarande stödformer är riktiga. Det harvisat sig att ungdomsaktiviteter som för närvarandedrar till sig nya ungdomsgrupper är de aktiviteter sominte får ekonomiskt stöd, emedan de aktiviteter somfår stöd har minskande deltagarantal.Det är viktigt att samhällets stöd är med i tidenoch anpassas till vad ungdomarna vill. Jag hoppas attregeringen framöver undersöker hur det förhåller sigoch lägger fram förslag som återspeglar vilka aktivi-teter som det är mest angeläget att stödja.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tionerna 11 och 14.Anf. 91 ():Fru talman! Jag skall börja med att instämma iCharlotta L Bjälkebrings och anfö-randen, där de har redogjort för flera av Vänsterparti-ets ståndpunkter.Jag skall här kort redogöra för Vänsterpartietsställningstagande vad gäller punkterna 14, , och 15, Folkbildning.Vänsterpartiet stödjer utskottets förslag till an-slagsram för trossamfunden. Vi inväntar åtgärdsför-slagen från regeringen med anledning av den översynsom gjorts, och jag yrkar bifall till utskottetsförslag vad gäller punkt 14, Stöd till trossamfund.Vad gäller punkt 15.1, Bidrag till folkbildningen,kan vi inte ställa oss bakom hela propositionen utanstöder där motion Kr517 från Socialdemokraterna,. Jag skall kort försökamotivera vårt ställningstagande.I propositionen fanns inga medel avsatta för bi-drag till samlingslokaler, och det kunde vi inte gåmed på. Den budgethantering vi nu använder oss avmed absoluta budgetramar gör handlingsutrymmetytterst begränsat. har i det läget med-verkat till en lösning som borde vara acceptabel förde inblandade parterna. Den innebär visserligen attfolkbildningen får 30 i stället för 40 miljoner kronortill sitt reformarbete. Detta medför, tillsammans medandra åtgärder, att det blir ett utrymme för bidrag församlingslokaler med 15 miljoner kronor.Vi är medvetna om att tidigare nämnda förslag tilllösning medför en ambitionsminskning för folkbild-ningen, men vi vill hänvisa till utskottets textavsnitt:"Folkbildningen tillförs nu reformmedel för dettaändamål om och bör så snart sommöjligt erhålla de medel som förutsatts bl.a. i propo-sition 1997/98:115." Vi kommer givetvis arbeta föratt så blir fallet. Pengar till samlingslokaler är positivtför flera av folkbildningens organisationer.De borgerliga partierna har velat avskaffa bidragettill olika fackliga organisationer för uppsökande verk-samhet i samband med . Vänsterpartiethar i stället ställt sig bakom propositionen med bl.a.följande motiveringar. De fackliga organisationernahar enligt vår mening de största möjligheterna att nåde människor som avses med bidraget. Dessutomkommer en utvärdering att göras , och dåär det inte rätt att föregå denna utvärdering genom attnu ändra medelstilldelningen.Centerpartiet har föreslagit i en motion att folk-bildningen skulle få öronmärkta pengar till informa-tion om EU och EMU. En av hörnstenarna inomfolkbildningen är att man själv skall få utforma sittkursutbud. Utskottet avstyrker motionen, men hänvi-sar till att folkbildningsorganisationerna kan sökapengar från UD som handhar dessa pengar. Vi ställeross bakom utskottets förslag, men tycker att folkbild-ningen skall ta idén i motionen under övervägandeoch ta chansen att söka medel. Vi tror, precis somCenterpartiet, att folkbildningsorganisationerna är välskickade att fördjupa kunskaperna om EU och EMU.Fru talman! vill jag notera att det finns entydlig ideologisk skillnad i synen på folkbildningenmellan oss och . I propositionen står detatt statens stöd till folkbildningen skall syfta till attgöra det möjligt för människor att påverka sin livssi-tuation och till att skapa engagemang för att delta isamhällsutvecklingen. Längre fram står det att verk-samheter som syftar till att utjämna utbildningsklyftoroch att höja utbildningsnivån skall prioriteras.Moderaternas förslag är att sänka bidraget tillfolkbildningen, och det visar att de inte prioriterar demänniskor detta berör. anser att folk-bildningen och kulturen är en allemansrätt som skallvara tillgänglig för alla. Då behövs det mer resurser,inte mindre.I detta anförande instämde (v).Anf. 92 ():Fru talman! I slutfasen av kulturdebatten vill jagbelysa två viktiga områden inom kulturen, nämligenfolkbildningen och ungdomsfrågorna. Kristdemokra-ternas uppfattning på dessa områden finns också ivårt särskilda yttrande nr 3.Just nu är det aktuellt med diskussion och forsk-ning om medborgarnas delaktighet i samhällsdebat-ten. Det handlar också om det låga valdeltagandet iårets val. Regeringen har bl.a. gett ett speciellt stats-råd i uppdrag att arbeta med frågorna.Också i det här sammanhanget tror jag på folk-bildningens möjlighet och betydelse. Använd folk-bildningsorganisationernas väl uppbyggda nätverk idet här viktiga arbetet. Den frivilliga folkbildningenhar en stor betydelse för att skall vara en bådestabil och förändringsbenägen demokrati. Förenings-liv och annat lokalt förankringsarbete är beroende avstudieförbundens verksamhet.Folkbildningens viktigaste syfte är att göra detmöjligt för människor att kunna påverka sin livssitu-ation och att skapa engagemang för att delta i sam-hällsutvecklingen. Detta sker t.ex. genom studiecirk-lar, folkhögskolekurser och olika kulturarrangemang.Folkbildningen ger unika möjligheter för människoratt studera i stort sett vilket område som helst, vilketskiljer den från den grundläggande institutionellautbildningen. Den är fri och frivillig, vilket innebärlärande utan krav och tvång. För oss kristdemokraterär det viktigt att staten aktivt skall stödja men intestyra denna form av lokal gräsrotsinsats för livslångtlärande.Så några synpunkter på ungdomsfrågorna ochungdomspolitiken.