prot · GL09107 · 1998-05-13 00:00:00 — De mindre företagens systemhar vi i skatteutskottet varit med om att påverka så attdet är till fördel för den stora gruppen mindre företag.Jag tycker att vi i det här betänkandet på ett par vikti-ga punkter föreslår åtgärder som förbättrar möjlighe-terna för de små företagen, utan att skapa ett väldigtkrångligt och bökigt system.Anf. 114 PER ():Herr talman! Betänkandet heter Kontrolluppgifts-skyldighet vid options- och terminsaffärer, m.m. Jagtänker inte uppehålla mig så länge vid kontrollupp-giftsskyldigheten, därför att där står vi bakom majori-teten. Jag gör samma bedömning som , att den moderata reservationen nr 1 är någonform av okynnesreservation.Däremot tänker jag uppehålla mig litet grand vid"m.m." och de diskussioner som har förts när detgäller skattekontot.Jag delar uppfattning att skatte-kontot har varit bra. Det har inneburit förenklingarbåde för myndigheterna och för de skattskyldiga. Detvar naturligtvis vissa inkörningsproblem; det måstebli sådana när man gör en så stor och radikal föränd-ring som denna. När vi här i kammaren beslutade omskattekontot sade vi att det nog skulle komma att ta etthalvår innan det hade satt sig fullt ut. Vi hade vissaproblem med mervärdesskatten, men RSV sade när devar här att de skulle lösa problemen. Den här inbetal-ningen skulle kunna ske relativt snabbt. De problemsom har varit kommer troligen att kunna undanröjas.Jag är övertygad om att skattekontot är en bra reformoch kommer att fungera utmärkt till 99,9 %.När det sedan gäller inbetalningstiden och förfal-lodagen är det naturligtvis problem. Vi vet att vi intekan lita på betalningssystemen. Det är ju knepigt ombetalningssystemen på ett eller annat sätt skulle falleraoch den som betalar in blir drabbad, inte därför atthan eller hon inte har fullgjort sina skyldigheter, utandärför att den som förmedlar pengarna inte har klaratatt leverera in pengarna . Det hade varit ganskaenkelt om man hade haft kvar de tidigare reglerna,dvs. att det är inbetalningsdagen, den dag när man görinbetalningen, som skall vara förfallodagen, inte dendag när pengarna kommer in till myndigheten.Jag vill inte gå så långt som ochsäga att statens rätt i alla lägen går före företagens.Jag tror inte att det är utifrån de bedömningarna somman arbetar och skriver propositioner. Däremot kanjag konstatera att agerande i skatteut-skottet är av den typen att de går längreän vad företagen själva vill. Man sätter sig inte nedsom parti och analyserar frågorna, utan man fungerarsnarare här i som ombud för företagen.När vi i skatteutskottet senast behandlade ärendenom bankerna och gruppregistrering för mervärdes-skatten, som ännu inte har kommit till kammaren,blev beställningen effektuerad. I efterhand kom de påatt de ville tidigarelägga det litet grand, och då varModeraterna naturligtvis snabbt där, trots att man fåttinformation om det skulle skapa stora problem attgöra de ändringarna.När det gäller förfallodagen har vi valt att inte re-servera oss. Det finns ingen anledning att göra det ,när vi har behandlat frågan här. Vi skulle jukunna behandla frågorna under samma valperiod ellerunder hur som helst, men jagfinner ingen anledning att stödja reservationen.Däremot har vi ett särskilt yttrande. Vi menar attdet är lämpligt att regeringen noga följer upp vad somsker när det gäller detta, så att vi får klar och entydiginformation om vilka problem som har uppstått. Tillsvidare nöjer vi oss alltså med det särskilda yttrandet.I övrigt yrkar jag bifall till hemställan i förelig-gande betänkande.Anf. 115 () re-plik:Herr talman! Vi får väl återkomma till diskussio-nen om gruppregistrering av företagen i mervärdes-skattesystemet när det betänkandet hamnar här ikammaren.För övrigt vill jag bara tala om för Per Rosengrenatt jag betraktar mig själv som en riksdagsledamotsom är vald av 43 000 moderata hallänningar i syfteatt vara deras ombud här i kammaren. Om Rosengrenuppfattar att jag lyssnar på t.ex. olika företag när deför fram sina synpunkter har han rätt, herr talman. Jagförsöker lyssna på människor utanför detta hus och tadel av deras synpunkter, för att också föra fram desynpunkterna här i den mån jag tycker att de är rele-vanta. Jag ser inget fel i detta.Anf. 116 PER () replik:Herr talman! Ja, då agerar vi på samma sätt, medden lilla skillnaden att jag kanske ifrågasätter en delav den information som ges vid olika sammankomsterlitet mer än vad gör. Moderatasamlingspartiet fungerar snarare som en megafon åtde uppvaktande grupperna. Jag har väldigt svårt att seatt egentligen bildar sig en egen upp-fattning, utan de blir en form av megafon åt de häruppvaktande parterna.Anf. 117 () re-plik:Herr talman! Jag skall inte ta till överord mot PerRosengren, men jag har god lust att göra det, därföratt nu hamnar han på djupt vatten. De uppvaktandegrupperna representerar uppenbarligen en betydligtstörre andel bland väljarna än vad Per Rosengrensparti förmår samla ihop. Det Per Rosen-gren sade sist var en onödig släng, som inte hadenågon direkt koppling till verkligheten.Som riksdagsledamot måste man naturligtvis lyss-na på enskilda, organisationer och företag, dvs. desom har någonting att framföra, t.ex. synpunkter påden lagstiftning som skall behandla. Sedanfår man analysera och utvärdera detta. Jag tycker attvi gör detta på ett sätt som är bra för företagsamhetenoch därmed bra för och som kan leda till fleroch nya jobb i det här landet. Det är vad landet behö-ver mest just . Det behövs nog fler i riks-dag som kan tala för ett ökat företagande i ändet finns för närvarande.Anf. 118 PER () replik:Herr talman! Det är just analysen jag saknar hos ermoderater. Ni köper ju alla förslag som kommer ochtorgför dem direkt, utan att analysera dem över huvudtaget. Jag vill erinra om att det somni själva satt vid regeringsmakten inte blev särskiltmycket förenklingar för företagen - snarare tvärtom.Det blev väldigt mycket krångliga regler inom skatte-området.Nu kommer plötsligt och redovi-sar en bild, där ni själva inte har motionerat, ochplötsligt fungerar ni som en megafon. Så var det medskattekontolagen. Ni tog till väldigt mycket överorddå. I samband med momsen gick ni längre än vadföretagen och organisationerna själva egentligen ville.Ni vill i stort sett subventionera företagen.Vad som saknas hos är de factoanalysen.Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag vill bara i anslutning till Per Ro-sengrens inledning säga att jag tror att vi är eniga omatt genomförandet av skattekontot har gått väldigt bra,med hänsyn till vilken stor reform det är. Det är då felatt i kammaren markera att mycket av förtjänstenligger på skattemyndigheterna.Det lades ned ett oerhört arbete både på och på de enskilda länsskattemyndigheternaför att få i gång denna stora reform. Det lades nedmycket manuellt arbete när de nya datasystemen interiktigt fungerade för att omläggningen skulle vara såpositiv som möjligt för företagarna. Det är ocksåuttryck, tror jag att jag vågar säga, för ett sätt att arbe-ta som präglar väldigt många av våra myndigheter . Det finns en stark inriktning mot att stötta och geservice till företagen och inte krångla till jobbet fördem.Jag tycker att det kan vara på sin plats att vi ikammaren säger att vi verkligen uppskattar det. Det ärett gemensamt intresse för hela denna riksdag att setill att våra företag har bra möjligheter att jobba.I det ligger också att vi självfallet, Per ,på olika punkter skall följa upp de lagar vi har stiftat.Vi skall inte vara prestigefyllda om vi ser att det finnsförslag som slår väldigt fel. Vi gjorde en omprövningnär det gäller momsinbetalningar, t.ex., för att för-ändringarna hade varit väl dramatiska.Om jag får fortsätta med psykoterapin till CarlFredrik vill jag säga att det också är viktigt attgöra en ordentlig analys och välja vilka frågor mangår in på. Ni hoppade i galen tunna.Anf. 120 TREDJE VICE TALMANNEN:Nu gäller repliken Per Rosengren.Anf. 121 PER () replik:Herr talman! Jag instämmer i mycket av det IngerLundberg har sagt i sin replik. Jag hoppas också att vifår se att man verkligen analyserar frågan om inbe-talningstiden. Jag tar det som ett halvt löfte från IngerLundberg om att man ämnar följa den frågan väldigtnoggrant.Det var också därför vi valde att göra ett särskiltyttrande i stället för att driva konfrontationspolitik.Jag tror att det är bättre att redovisa vad vi har sagttidigare och på det sättet meddela vad vi anser än atthela tiden lägga fram reservationer, i synnerhet som vialldeles har klubbat igenom dessa förslag.Om det kommer fram information som visar attsystemet inte har varit så bra hoppas jag att regering-en återkommer. Jag får ta det som om att det troligen kommer att göras en analyssom ett halvt löfte. Om det skulle visa sig att det be-hövs återkommer man. Om man inte gör det kommervi inte att nöja oss med särskilda yttranden utan ocksåavge reservationer. Det kan kanske t.o.m. kommaförslag till beslut på andra sätt.Anf. 122 ():Herr talman! Jag vill bara göra en kommentar. PerRosengren brukar ju vara rätt stringent och tydlig närhan argumenterar om skattefrågor, men i sin sistareplik mot mig pratade han om helt andra saker ochframför allt om helt andra betänkanden. Vi kommeratt behandla gruppregistrering vid ett annat tillfälle, sådå kan vi återkomma till den debatten.Rosengren exemplifierade litet dåligt när han tala-de om att vi är en megafon för företagen. Han sade attvi ibland går längre än företagen. Det måste väl, herrtalman, tyda på att vi gör en egen analys av vad vitycker är bäst. Den kanske inte alltid sammanfallermed den ena eller andra intresseorganisationens upp-fattning.Slutsatsen, herr talman, är att den bild som PerRosengren målar upp avseende Moderata samlings-partiets sätt att bedriva verksamhet i ärfelaktig.Anf. 123 PER ():Herr talman! Jag kan konstatera att antalet okyn-nesreservationer från ökar och har ökatunder hela mandatperioden. Man har faktiskt fungeratsom en ren megafon åt näringslivet. Den reservationsom finns här är också mycket tveksam. Det är en renokynnesreservation.Anf. 124 ():Herr talman! Jag får fråga herr talman och kam-marsekreteraren hur man definierar en okynnesreser-vation. Jag känner bara till en typ av reservation, ochdet är den typen av reservation som vi lägger fram ibetänkandena och som innebär att man har en avvi-kande mening i förhållande till det som majoritetenstår för.Anf. 125 PER ():Herr talman! kan man lägga fram reserva-tioner för det politiska spelets skull och inte för självainnehållet. Det är det som jag menar med en okynnes-reservation. har lagt fram väldigt mångasådana . Detta, kombinerat med enmängd försök att ta utskottsinitiativ, visar att man inteär så intresserad av sakfrågorna utan vill agera på enhelt annan arena.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )14 § Beskattning av elpannor och vissa andrapunktskattefrågorFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU25Beskattning av elpannor och vissa andra punktskatte-frågor (prop. 1997/98:140)Anf. 126 ():Herr talman! Debatten om skatteutskottets betän-kande 25 handlar i sin helhet om en klåfingrig rege-rings reträtter och besynnerliga utspel för att döljatidigare misstag. En förvillelse blir inte bättre av attden följs av nya bisarra regler - regler som inte ärgenomtänkta, som inte har något klart syfte och somkommer att resultera i nya reträtter till ingen nytta församhället, men väl med mycket krångel för företagoch medborgare. De enda som kan gnugga händerna iförtjusning är de byråkrater som ser som sin livsupp-gift att diktera villkoren för medborgarna. Men ävendessa byråkrater tar sig säkert för pannan när de skallförklara det fiffiga i att höja elskatten för fjärrvärme-verken under den kallaste årstiden.Syftet med förslaget att höja energiskatten förelektrisk kraft som förbrukas i elektriska pannor inomfjärrvärmesektorn ärett bra exempel på planhushållarens idévärld. Låt ossgranska regeringens motiv.Man vill söka begränsa tendenser till elprishöj-ningar på marknaden genom att under eldningssä-songen belägga fjärrvärmeverken med en energiskattför elanvändning. Den första fråga som uppstår är omman gör detta för miljöns skull, för att förbättra detstatsfinansiella läget, för att ransonera elförbrukning-en eller för att betalningsbalansen skulle bli negativom vi ökade importen av el från andra länder. Varförgör man det?Allt beror naturligtvis på det första tokiga beslutet- beslutet att stänga . För att kompenserabortfallet från en väl fungerande reaktor måste manbörja fundera på vilka olika åtgärder som man skallvidta för att minska elförbrukningen - annars kan detinhemska elpriset kanske stiga brant. Det går såledesinte bara att stänga utan konsekvenser förfolkhushållet. Det visar sig bl.a. i dagens betänkande.Det är således inte för statsfinanserna eller förmiljöns skull som man gör så här. Det är rätt och slättett medel för att styra bort förbrukningen av el tillandra energikällor. Vilka är det? Mig veterligen är dei princip tre för fjärrvärmeverken: olja och andrafossila bränslen, flis, pelletar och andra skogsproduk-ter eller sopor. Alla dessa energikällor är sämre förmiljön än den elenergi som produceras med kärnkrafteller vattenkraft.Nu är som sagt regeringen orolig för att det mins-kade utbudet av el efter en stängning av Barsebäckskall driva upp priset på elektrisk kraft. Det är välrimligt att anta att vi får sådana tendenser. Det är docktveksamt om förslaget att belägga fjärrvärmeverkenmed skatt löser några av dessaproblem.För det första ökar alltid priset på el under dennaperiod, och därför använder fjärrvärme-verken sparsamt med el . Detframgår också av propositionen att regeringen självinte anser att förslaget nämnvärt kommer att påverkaintäkterna för staten. Med andra ord kommer det inteatt bli någon effekt.För det andra kommer man inte längre att kunnautnyttja det överskott av vattenkraft som trots allttidvis uppstår även . Då får vatt-net rinna förbi, och det är naturligtvis ett slöseri.Vi har en fungerande nordisk elmarknad.Temporära efterfrågeöverskott i kan täckasgenom import. Priset bestäms då av utbud och efter-frågan, och vi får en marknadsmässig nivå. Sedan fårförbrukarna dra sina slutsatser av detta och anpassasina åtgärder. Det är bra mycket bättre än att statensom planhushållare skall gå in och försöka leka pris-regulator på en marknad som uppfyller flera av krite-rierna för en perfekt marknad och som rätt utnyttjadkommer att ge det bästa slutpriset på elektrisk kraft.Lisbeth Staaf-Igelström, jag skulle gärna vilja hasvar på följande fråga: Varför lyssnar socialdemokra-terna inte på remissorganen i denna fråga? De allraflesta har avstyrkt förslaget. De tycker att det är ettkrångligt system, som inte ger önskad effekt. Som jaghar framhållit finns heller inga miljöskäl eller statsfi-nansiella skäl som talar för det. Alltihop är bara ettförsök att manipulera marknaden, ett försök som integer upphov till någonting annat än krångel. Varförlyssnar ni inte på sakkunskapen?Herr talman! Det är mycket sannolikt att denskattehöjning som vi skall besluta om kommertillbaka till i form av ett ändringsförslag, ilikhet med så många andra av regeringens illa förbe-redda förslag, som sedan har accepterats av riksdagenoch som vi har fått i retur.Ett sådant exempel är nästa fråga i betänkandet,nämligen förbudet mot användande av finsk röd dieseli bussar och lastfordon. Vi moderater har bekämpatde bestämmelser som tillämpats och hävdat attdessa strider mot gemenskapsrätten. Regeringensreträtt i denna fråga är redan inledd. Det skedde en första reträtt idetta ärende här i , och tvingas man tillytterligare en. Inte heller dagens förslag är fullt ut ienlighet med det utlåtande som har kommit frånkommissionen om hur man skall hantera den här frå-gan. Med all säkerhet, herr talman, kommer fråganom den finska rödmärkta dieseln att återkomma påriksdagens föredragningslista inom kort.Jag frågar : Varför dessatvekande små återställare i detta ärende? Varför inteacceptera att faktiskt är medlem i den europe-iska unionen och att vi skall tillämpa samma reglernär det gäller den fria rörligheten för våra svenskamedborgare och för varor och tjänster som alla andraEU:s medlemsländer? Varför inte ta steget fullt ut ochgöra utnyttjandet av den finska dieseloljan helt fri?Vi motsätter oss också det krångliga förslaget attprivatpersoner som importerar rödmärkt finsk olja föruppvärmning skall tvingas att också betala svenskskatt, trots att de redan betalt den finska konsumtions-skatten. Detta står definitivt i strid med principen omkonsumenters fria tillgång till den gemensamma inremarknaden. Regeringen bör i stället återkomma medett förslag som gör det möjligt för privatpersoner attköpa och fritt införa finsk dieselolja utan att behövabetala svensk skatt.Ett tredje ärende i betänkandet rör en diskrimine-ring av de entreprenadmaskinägare och skogsma-skinägare som i får betala samma skatt påmotorbränslet som man betalar för de fordon somutnyttjar vägnätet. Vi anser att detta skall upphöra.Flertalet länder inom EU, däribland , har intenågot krav på att man använder högbeskattad olja imotorredskap, traktorer, m.m. Vi moderater anserdärför att bränsle för arbetsredskap i skallbeskattas på samma sätt som i dessa länder. Varförskall vi inte ge svenska företag möjlighet att konkur-rera på samma villkor? Detta är en viktig fråga förföretagare inte bara i utan i hela landet,kanske främst för det svenska lantbruket, som kämparunder svåra omständigheter. Vi skall naturligtvis inteytterligare försvåra för dem utan ge dem samma möj-ligheter som lantbrukarna i övriga EU-länder att kon-kurrera fritt på den europeiska marknaden.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 menstår givetvis bakom även övriga moderata reservatio-ner.Anf. 127 ():Herr talman! Litet hastigt fick jag gå in i den härdebatten, men jag lyckades då hitta ett gammalt pap-per som kan ha ett visst intresse för frågan om elpan-norna och elbeskattningen.Utskottet skriver i sitt betänkande: "Enligt utskot-tets mening har regeringens förslag en utformningsom gör att elanvändningen i fjärrvärmenäten kanminskas under de perioder då det är mest ekonomisktoch miljömässigt motiverat med en sådan förändring. "Man talar alltså om att det är "miljömässigt motive-rat".Vad innebär då det? När vi diskuterade förslaget ienergiöverläggningarna fick vi ett papper på vad detinnebär: En minskad användning av omkopplingsbaraelpannor i fjärrvärmenäten kommer att medföra enökad utnyttjning av andra anläggningar, främst olje-pannor. Exakt så står det i det PM vi fick från depar-tementet. Utskottet räknar här med 3 eller . Detfanns ett räkneexempel. Om vi plockar bort 3 TWhkommer åtminstone 2 av dem att ersättas av olja.Då kan man fråga sig hur många ton olja dethandlar om. Kommer det att vara mer än den droppeolja som näringsministern talade om när han presente-rade energiuppgörelsen? Hur många ton ytterligare iutsläpp av koldioxid kommer det att handla om? Jagkan i betänkandet inte se några uppgifter om detta.Det normala är ju att vi har väldigt tydli-ga miljökonsekvensbeskrivningar i fråga om de beslutvi fattar, vad de innebär för miljön. Jag vet inte omLisbeth Staaf-Igelström har några nya uppgifter påden här punkten.I all hast fick jag via utredningstjänsten fram enuppgift om vad förbränning av eldningsolja motsva-rande el innebär i praktiken. Det innebär600 olja - olja!Lisbeth Staaf-Igelström kan då tala om ifall detta ären riktig siffra eller om utskottsmajoriteten har enannan uppfattning om hur mycket olja som ytterligarekommer att förbrännas på grund av det här beslutet.En annan fråga är: Om det här är en riktig siffra,vad innebär det i så fall i form av utsläpp av koldiox-id? Jo, det skulle handla om ytterligare 1,6 miljonerton i utsläpp av koldioxid. Det är alltså en rätt kraft-full ökning av de samlade koldioxidutsläpp som Sve-rige står för, och det i ett läge när vi i riksdaghar fattat beslut om att utsläppen skall stabiliseras ochsänkas. "Miljömässigt motiverat" skriver utskottsmajorite-ten. Jag för min del, herr talman, får det absolut inteatt gå ihop. förväntar jag mig faktiskt en förkla-ring från utskottsmajoriteten.Anf. 128 ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande 25 be-handlas frågan om beskattning av elpannor och vissaandra punktskatter. Utskottsmajoriteten tillstyrkerregeringens förslag om förhöjd energiskatt för elek-trisk kraft som förbrukas i elpannor inom fjärrvärme-sektorn. Syftet med förslaget är att minska använd-ningen av elkraft i fjärrvärmesystemen under perioderdå det är miljömässigt och ekonomiskt motiverat att istället använda andra energikällor.Undantaget för sommarmånaderna har sin grund iatt elpannorna då fyller en viktig reglerande funktion,eftersom det då normalt finns god tillgång på vatten-kraft. På detta sätt kan vattenkraft användas effektivtunder våtår, då vattentillrinningen under vårflodenannars inte kan tas till vara. Denna åtgärd är en del iomställningen av energisystemet och därmed i ska-pandet av en ekologiskt hållbar utveckling.Ett enigt utskott ställer sig bakom att förbudet motanvändning av finsk rödmärkt olja i lastbilar ochbussar slopas när det gäller olja som förts in till Sve-rige i normal bränsletank på dessa fordon. Föränd-ringen föreslås gälla retroaktivt fr.o.m. den 1 januari1996. De finska reglerna på detta område har en ut-formning som i praktiken hindrar användning av rödolja i lastbilar och bussar, men det finns inget egent-ligt förbud. Kommissionen anser visserligen att Fin-land inte fullt ut genomfört oljedirektivets krav menär för den skull inte beredd att godta att ensi-digt kompenserar de brister som finns i de finskareglerna.I reservation 2 tar som enda partiupp att skall sänka beskattningen av bränsleför bl.a. motorredskap och på så sätt harmonisera desvenska reglerna med övriga EU-länder. Från ut-skottsmajoritetens sida avstyrker vi detta. Dieselbe-skattningen av motorredskap har sin grund i ökademiljökrav som måste ställas på trafiken. Vi anser attvårt land skall vara ett föregångsland för att skyddamiljön och för att skapa ett ekologiskt hållbart sam-hälle. En hållbar utveckling innebär att dagens gene-ration kan tillgodose sina behov utan att äventyrakommande generationers möjligheter att tillgodosesina.Vidare tillstyrker vi från utskottsmajoritetens sidaförslaget att finsk rödmärkt olja som i an-vänds för uppvärmningsändamål eller för drift avstationära motorer skall beskattas som eldningsolja.Av kontrollskäl föreslås att den högre skattesatsenäven fortsättningsvis skall tas ut när skattskyldigheteninträder och att mellanskillnaden skall återbetalas tillden som visar att oljan förbrukats för uppvärmningeller drift av stationära motorer.I reservation 3 yrkar - återigen somenda parti - avslag på förslaget, med motiveringen attgenomförandet av den inre marknaden innebär skall ha möjligheter att köpa och förbruka varorfritt inom EU. Vad beträffar den svenska beskattning-en av olja som köpts i beskattat skick i t.ex. Finlandlämnar oljedirektivet utrymme för en sådan när detgäller s.k. ovanliga transporter. Genom detta undviksatt skatteskillnader mellan länder leder till att enskildatransporterar farliga ämnen i egna tankar, dunkarm.m.Vidare föreslås att lagen om skatt på spel utvidgastill att omfatta även sådana varuautomater som krävertillstånd enligt lotterilagen och att skatten tas ut med1 per automat och månad. Även när det gällerdenna fråga har som enda parti ett av-slagsyrkande. Från utskottsmajoritetens sida tillstyr-ker vi förslaget utifrån det förhållandet att varuauto-materna har ökat betydligt i antal och att tillståndenför dessa i huvudsak innehas av privatägda spelföre-tag. En utgångspunkt för nuvarande lotterilag är attspel- och lotteriverksamheten i allt väsentligt bör varaförbehållen staten, hästsporten och folkrörelserna. Närnu varuspelsautomaterna ökat i omfattning och främstbedrivs av kommersiella företag tillstyrker vi rege-ringens förslag att en punktskatt skall tas ut för dessa.Herr talman!