prot · GL0965 · 1998-02-11 00:00:00 — Tillsam-mans med de övriga EU-länderna är med ochbygger upp ett säkrare - en europeisk unionsom ständigt växer genom att man tar med nya med-lemsländer i sin samarbetskrets.I dag är en demokratisk stat som, i stäl-let för att vara ett hot mot freden, på ett konstruktivtsätt är en drivande kraft och stabiliserande faktor iutvecklingsarbetet i Afrika.Gränser bryts ned, samarbete äger rum på olikanivåer och mötesplatserna blir alltfler. Demokratinhar under det gångna decenniet fått fotfäste i landefter land.Grundbulten i det globala freds- och utvecklings-samarbetet är demokratin - det enda styrelseskicksom ger frihet och utrymme för mänsklig skaparkraft,trygghet och grund för mänskliga rättigheter. Demo-krati och mänskliga rättigheter är nödvändiga förut-sättningar för fredlig och mänsklig utveckling.Demokratin är det enda styrelseskick som germöjlighet att lösa konflikter med fredliga medel. Detgäller konflikter såväl inom länder som mellan länder.Att demokratier inte startar krig med varandrabygger på det enkla faktum att människorna, medbor-garna, inte vill ha krig. De väljer bort det i fria val.Fru talman! Naturligtvis finns det alltför mångaundantag från den optimistiska och positiva bild jaghär lyft fram. Jag behöver bara påminna om ,, , området kring de iAfrika, , , , ,, , etc. för att vi snabbt skall bli på-minda om helt andra förhållanden, en helt annanverklighet.Ett av de områden jag här räknat upp behandladesockså i den utrikespolitiska debatten ,nämligen Israel-Palestina-frågan. När jag läser i pro-tokollet om detta kan jag snabbt konstatera att inläg-gen i utrikesdebatten då i stort sett skulle kunna görasäven i debatten . Tyvärr ser vi i exempel på förhållanden som fortfarande ihög grad präglas av låsta positioner.Visst har vi kunnat känna viss op-timism och tillförsikt inför ett närmande av en lös-ning. Åtminstone några steg i den riktningen har un-der perioden tagits. Men dessa har förbytts i nya bak-slag för fredsprocessen. Och har det än en gånggått grus i förhandlingsmaskineriet.Vad och måste genomgå och för-verkliga för att lyckas i sin strävan att permanent lösakonflikten är det parterna i ge-nomgått och genomgår, nämligen en försoningspro-cess. Utan ett sådant statsmannaskap som det NelsonMandela och F W de uppvisat i Sydafrikakommer ingen lösning till stånd i Mellanösternkon-flikten.FN:s resolutioner 181, 242, 338 och 425 är dengrund på vilken förhandlingarna måste genomföras.Dessa resolutioner måste respekteras av de inblanda-de parterna. Det innebär bl.a. försäkran om rätttill säkra och erkända gränser liksom palestiniernasrätt till en egen stat. Respekten för detta är grundenoch förutsättningen för en permanent lösning.Fru talman! Flera av de oroliga områden jag tidi-gare nämnt och där stort mänskligt lidande förekom-mer, såsom , , , ,, , osv., är inte krishärdar i förstahand mellan stater utan inom ländernas egna gränser.Alltmer av det våld och lidande vi får rap-porter om, och som vi alla upprörs av, är just av denkaraktären. Vi måste därför allvarligt diskutera hur vigenom det internationella samfundet skall kunnareagera och agera för att finna vägar för att minska detlidande och våld människor utsätts för.Förenta nationernas främsta roll uppfattas väl avde allra flesta av oss vara att skapa förutsättningar förfred länder emellan. Men det blir allt tydligare attFN:s främsta roll mycket väl kan kommaatt bli att förhindra inbördeskrig.Jag vill i detta sammanhang påminna om att portalparagraf inte i första hand talar omländer utan just om folk. De första raderna i lyder:"Vi de förenade nationernas folk, beslutna att räd-da kommande släkted undan krigets gissel - - - för-ena våra krafter till upprätthållande av internationellfred och säkerhet - - - har överenskommit att förenavåra ansträngningar för att förverkliga dessa syften. "Lägg alltså märke till att det talas om "nationernasfolk", inte nationerna i sig.På grund av att regeringar vägrar att se någon in-blandning i respektive lands inre angelägenheter för-svåras FN:s möjligheter att agera. Detta är ett växandeproblem för FN och därmed för oss som vill se etthandlingskraftigt globala grann-skap tar upp just detta dilemma till diskussion ochförslag. Författarna till rapporten skriver att begreppetglobal säkerhet måste breddas från sin fokusering påstaters säkerhet till att omfatta säkerhet för människor.Just begreppet "säkerhet för människor" innebär attglobal säkerhet sträcker sig utöver skydd för gränsermellan stater, styrande eliter och statsintressen. Detinnefattar skydd för människor.Det är sannolikt att världen under kommande årframför allt kommer att plågas av våldsutbrott inomländer, och då kan inte FN vara bakbundet och förhål-la sig passivt utan måste kunna agera. Det är ocksånågot som vi ofta hör när rapporter om människorslidande, exempelvis det som sker i , nåross. Människor frågar: Varför gör inte FN något?Precis som rapporten från kommissionen för glo-balt samarbete påpekar måste FN göra skyddet avmänniskor och deras säkerhet till ett mål för globalsäkerhetspolitik.Jag skulle i detta sammanhang vilja ställa en frågatill utrikesministern.Sverige är inte enbart medlem av FN utan har också en plats i säkerhetsrådet. Med det sombakgrund samt med förre statsminister som medförfattare till rapporten globalagrannskap borde vara drivande i denna fråga.Vilka, om några, åtgärder har utrikesministern vid-tagit eller ämnar hon vidta för att låta säkerhetsrådetbemyndiga agerande i situationer inom länder därmänniskors säkerhet är allvarligt kränkt, där männi-skor i tusental och åter tusental lemlästas och mördas,såsom fallet är i en del av de länder jag tidigarenämnt?Fru talman! välkomnar att den svenskaregeringen i praktiskt handlande har varit snabbare äni den inhemska retoriken vad gäller ett allt närmaresamarbete med det nya Nato som är på väg att växafram. mycket gynnsamma säkerhetspolitiskaläge skulle i sig inte förbättras genom ett isoleratsvenskt medlemskap i . Däremot ökar stabilitetenoch säkerheten i , vårt säkerhetspoli-tiska närområde, i takt med att de baltiska staternaintegreras i olika europeiska samarbetsforum, särskiltEU och Nato. Ett baltiskt Natomedlemskap ökar för-utsägbarheten i vårt säkerhetspolitiska närområde.Därför ligger det i vårt egenintresse att de baltiskastaterna kan bli medlemmarockså i Nato, alldeles oavsett vår egen alliansfrihet.Det bör vi också kunna säga klart och tydligt.När det ligger bakom oss finns ingetkrav på tystnad i den säkerhetspolitiska debatten. Vimåste ha en handlingsberedskap för det nya som hän-der. Regeringen verkar också i praktisk handling hagått in för detta. Om den svenska opinionen är dåligtförberedd på en sådan debatt är det för regering-en att också visa detta i en öppen och förutsättnings-lös diskussion.Till slut, fru talman! Klockan natten tillonsdagen avrättades , , i fängelset i i ,. Trots att protester kom från hela världen nåddede aldrig in bakom fängelsemurarna. sista ord innan hon dog var "Jag älskar eralla".I år är det FN antog förklaringen omde mänskliga rättigheterna. De länder som fortfarandetillämpar dödsstraffet måste inse att det nu är dags attgå från ord till handling och innan år2000 upphöra med detta ovärdiga sätt att straffamänniskor.Anf. 5 ():Fru talman! Kolleger här i riks-dagen och ni som på läktaren och hemma på TV föl-jer den här debatten! Jag vill gärna säga till er somlyssnar på TV att om ni har synpunkter till mig elleross andra som är med i den här debatten är vi mer änglada om ni hörs av så att vi kan utveckla arbetet pådet utrikespolitiska området.För att se in i några aspekter behövervi inga projektioner från superdatorer. Mycket avnästa millennium kan ses i hur vi behandlar våra barni dag. Morgondagens värld må influeras av vetenskapoch teknologi, men mer än någonting annat tar denredan form i våra barns kroppar och sinnen.Så skriver FN:s generalsekreterare iförordet till årsboken barn,som , , ger ut . Det är förmig utgångspunkten när vi diskuterar framtiden ochhur den skall formas på olika områden. gällerdet framför allt utrikespolitiken.Vi närmar oss slutet på en valperiod och skallblicka framåt. Det var dock en nyttig genomgång somK-G Biörsmark gjorde av hur vi och den dåvaranderegeringen såg på världen . Jag tror att det ärviktigt att vi ser bakåt för att fundera på vad vi skallgöra framåt. Jag vill peka på något av vad haruppnått som är betydelsefullt pådet internationella området.Inledningsvis vill jag dock uttrycka en viss allmänoro över utrikesministerns tal och att störst tonvikt därläggs på och europeiska frågor. Det samarbetesom bedrivs mellan Östersjöstater och kring Barentshav samt det nordiska samarbetet är betydelsefullt,framför allt på miljöområdet. Det är naturligtvis ocksåroligt att där spelar en uppenbart positiv roll.Men likafullt anser jag att det är mer väsentligt attlyfta fram hur världen ser ut i stort och inte uppehållasig huvudsakligen vid Europa.Om man nu skall uppehålla sig huvudsakligen vidEuropa saknar jag en jämförelse från utrikesministernmed länder som och , där vi harvänsterregeringar. I har det t.ex. precisdebatterats och lagstiftats om 35 timmars arbetsdag.Där har vi ett lysande exempel som bordekunna följa efter.Fru talman! Vad är det då som har varit uppe un-der senare tid? Den största framgången för Sverigeunder senare tid är att vi kom med i säkerhetsrådet.Sverige har dessutom uppenbart gjort ett bra arbetedär. Men utrikesministern har själv i andra samman-hang framfört hur svårt det är att arbeta i säkerhetsrå-det. Jag saknar en del av den problematiken.Jag vill också peka på det internationella förbudmot antipersonella minor som vi har lyckats få ige-nom. Det är en annan stor framgång på ett område därman inte såg några möjligheter attnå framgång.Personligen vill jag gärna också framhållafredsöverenskommelsen i . Den har storbetydelse inte bara för utan för regionenoch är ett exempel på att fred är möjligt.Men med tanke är det viktigt att sevad regeringen vill framöver. Vad presenterar maninför valet på det utrikespolitiska området? För är det naturligtvis också viktigt att presentera vadVänsterpartiet vill och vad vi vill framföra till väljar-na i valet.Utrikesministern tar självklart upp den största ochmest aktuella frågan inom EU fram-över: östutvidgningen och de krav på reformeringinom EU som påskyndas genom denna. Vad det gällerandra lika väsentliga frågor som EU, Amsterdamför-drag, Schengenavtal och EMU kommer de att behand-las framöver i andra debatter, och beslut kommer attfattas här i . Men jag måste ändå fråga rege-ringen: Varför vänta med folkomröstningen omEMU? Varför denna ängslan och vånda? Och jagmåste faktiskt instämma i fråga:Vad menar regeringen med att säga att kom-mer att bidra till att EMU blir framgångsrikt? Vadinnebär det?Jag saknar också någon kommentar om det brittis-ka ordförandeskapet och framförhållninginför vårt ordförandeskap. Vad är det för frågor viframför allt vill lägga fokus på?Vad det gäller utgör internationellsolidaritet och rättvisa tillsammans med feminism ochmiljöhänsyn grunden för vår politik. På kongressen iLuleå lade vi fast kursen för vad vi särskiltvill lyfta fram. Vi pekar på den orättvisa fördelningenav resurser i världen, alla barns rättigheter och kvin-nokampen.För är det svenska engagemanget iFN och regionala organ som och ,organisationen för säkerhet och samarbete, självklart.Därför blir jag överraskad över att regeringen intemer problematiserar FN-medlemskapet. Det fanns enintressant artikel i egen tidskrift somjust belyste svårigheten att få igenom nödvändigareformer och, naturligtvis, att inte betalar sinaskulder.En annan fråga vi diskuterat tidigare är kvinnoun-derskottet i FN och bristande fokus på kvinnors rät-tigheter.Vänsterpartiet säger på samma självklara sätt nejtill svenskt medlemskap i , som är en militäralli-ans, av samma skäl som regeringen redovisar ochprecis som en majoritet av svenska folket. Jag delarutrikesministerns glädje över att ändå villvara med i praktiskt samarbete med Östersjöländeroch att man har tecknat avtal med Nato. Jag vill dockpåpeka att jag till skillnad från ochandra anser att Natoutvidgningen utgör ett hot mot detfredliga samarbetet med Ryssland.Jag vill också från horisont lyftafram nedrustningen. Vi vill bidra till den genom attsäga nej till svensk vapenexport. Hur en socialdemo-kratisk regering aktivt kan sälja JAS-plan till ärför mig en gåta. Och där är vi knappast ensamma. Detär många enskilda och ideella organisationer som harreagerat oerhört starkt. Vad och många andraländer i behöver är stöd för demo-kratisk utveckling och ett ökat utbyte vad gäller han-del, kultur och idrott - inte ökad vapenarsenal. Därförsäger nej till JAS-plan till ochupprustning i Latinamerika.Vad det gäller och fredsavtalet är detnödvändigt att detta följs upp. Vi hade besökfrån den f.d. gerillan, URNG, och ett vänsterparti,Frente Democrático, från , som just under-stödde behovet av fortsatta insatser när man nu villbyta krig mot fred och utveckling för hela Guatemalasbefolkning. Där är man angelägen om att Sverigefinns med.Ytterligare en fråga är och Mellanöstern.Mellanöstern är en krutdurk där risken för regelrättkrig inte kan uteslutas. Utrikesministern säger attIsraels befolkning har rätt till säkra och erkända grän-ser. Men så länge trotsar folkrätten, utestängerpalestinier från helt i strid mot FN-resolutioner och fortsätter att bygga ut bosättningar påockuperad mark kan ingen varaktig fred uppnås. Jagvälkomnar att regeringen talar klartext vad det gällerden konflikten, att man kräver att respekterarfolkrätten och att palestinierna har rätt till en egenstat.Västra är ett område som ärockuperat av . Det är den sista kolonin iAfrika. ser vi äntligen ljuset vad det gäller VästraSahara, med den folkomröstning som skall äga rumnu . Här är det viktigt att ger stöd- både till själva omröstningen, så att det blir ett valsom går korrekt till, och till insatser för att byggademokratin och främja utvecklingen efter själva folk-omröstningen.Östra har en liknande situation som VästraSahara. Det är ockuperat av , som tog överefter . Där har övergreppen mot mänskligarättigheter pågått . Förtrycket är hårt.Den öppning många av oss hoppades på i och mednobelpriset till biskop och har viännu inte sett till. Här menar att rege-ringen på ett mycket kraftfullare sätt i säkerhetsrådetoch andra internationella fora skulle kunna driva påför att invånarna på själva skall få avgörasin framtid.Jag vill också peka på kurdernas rättigheter samtsituationen på , som befinner sig i blockad sedanmer än från stormakten USA.Apropå utrikesministerns invit till ministrar frånLatinamerika till träff med EU:s handels- och utri-kesministrar här för att diskutera de här viktigafrågorna med EU utgår jag från att inbjudan ocksågäller Kuba.För är biståndet en annan sådankärnfråga. Där har vi länge tillsammans med andrapartier drivit frågan om enprocentsmålet. Men det isig är inte tillräckligt. Det är självklart ett effektivtbistånd, ett bistånd där pengar inte går till korruptioneller lyxkonsumtion. Vi stöder kampanjen för Ju-bel 2000, som kyrkor och andra organisationer harinitierat. Det kan inte vara något hinder att en regeringgår med i den kampanjen. Jag tror att den svenskaregeringen skulle välkomnas i den internationellakampanjen för skuldbefrielse för de fattiga länderna ivärlden.Biståndet är vårt internationella samarbete och dennya ingången till partnerskap. Här har regeringenstarkt stöd från och många andra. Detgäller inte bara ett bistånd till fattiga länder, utan ettförhållande där vi kan ta emot kunskaper och ha ettutbyte. Därför ser vi fram emot skrivelsen om Afrika-politiken.Mänskliga rättigheter har flera talare varit inne på.Det är särskilt väsentligt när det är 50-årsjubileumför . Men vi har också FN:s kom-mission i . Jag undrar: Vilka pri-oriteringar gör regeringen där? Man kan naturligtvisundra varför vårt statsöverhuvud väljer att göra besöki , ett land som mycket har blivit känt genombarnarbete, förföljelse av muhajer och andra minorite-ter.På MR-området finns det många olösta problematt ta upp i och . Vi har ,, , , , , , Alge-riet. Listan kan göras oerhört lång. Det är viktigt stadgar både folkens rättigheter att leva i fredoch att ha tillgång till det som FN stadgar om rättentill mat, utbildning, hälsa och bostad. Men också deindividuella rättigheterna måste finnas med, männi-skors rätt till yttrandefrihet och att bilda partier. Detär också viktigt att med kraft driver frågan omatt avskaffa dödsstraffet.Bland de övergrepp mot mänskliga rättigheter sompågår runt om i världen på grund av religion, åsikter,sexuell läggning eller kön måste man också särskiltframhålla övergreppen mot kvinnor, som sker syste-matiskt i vissa länder. I stenas kvinnor för otro-het. I förvägras kvinnor sina rättigheteroch förtrycks just därför att de är kvinnor.Valutakrisen i har kommenterats av fleratalare. De som tidigare hyllade de s.k. tigerekonomi-erna och då inte ansåg att det var så betydelsefullt attdet rådde brist på demokrati i de länderna, hur serman på den frågan?Krisen med är ett sådant område som vi allamåste kommentera. Självklart är vi alla oroade överSaddam roll i världen, där krig kan hota pånytt från hans sida. Men jag undrar ändå, lösningenkan inte vara att vi faller in i fotspår och ac-cepterar krigföring, att FN skulle gå i bräschen förnågonting sådant eller accepterar att tar sådanainitiativ. Från sida kan vi inte ha en sådanundfallande attityd. Man har ju sagt att så länge OSpågår i blir det inget anfall. Då kanske vi skullebörja önska oss ett ständigt , så att vi slapp att överhuvud taget fundera i de banorna. Jag tror att det ärviktigt att som har framstående diplomateranvänder dem till det de är avsedda för, nämligen attbedriva diplomati, inte till att understödja krigshot.Fru talman! Världen har krympt, men klyftornahar ökat. Jag tycker inte att utrikesministern talartillräckligt tydligt om globalisering och de växandeorättvisor vi har runt om i världen. Vi har den s.k.globaliseringsfällan som man talar om, ett femtedels-samhälle där kommer att leva väl och ifattigdom. Var de fattiga finns vet vi alla. De finns iEuropa, men de finns framför allt i , iAsien och i Afrika.Över 200 miljoner barn i utveck-lingsländer är undernärda. Undernäring bidrartill att mer än hälften av de 12 miljoner barn som dörföre ålder gör det på grund av undernäring.Därför måste vi i anslutning till det sägeri årsskrift konstatera att "Världen vet vadsom behövs för att få slut på undernäring. Med enstark grund i samarbete mellan lokalsamhällen, frivil-liga organisationer, regeringar och internationellaaktörer, kan framtiden - och våra barns liv - ta denskepnad vi vill och som de förtjänar, av hälsosamtillväxt och utveckling, ökad produktivitet, socialjämlikhet och fred." Undernäring, svält, analfabetismoch barnadödlighet är inga naturkatastrofer, det ärnågot vi kan avvärja.Anf. 6 ():Fru talman! Våra åhörare på läktarna! Utrikesmi-nistern säger i sin inledning att bakom oss ligger tvåvärldskrig och oräkneliga regionala konflikter, kolo-nialism, folkmord och historiens skamfläck - förintel-sen.Spekulationer och rädsla för ett tredje världskrighar också kommit till uttryck internationellt sedanUSA beslutat sig för en hårdare linje mot SaddamHussein, en linje som kan innebära väpnade anfallmot . ställerflygplatser till förfogande. Men i övrigt är det intesäkerhetsrådets linje. Anfallen skulle riktas mot deplatser och de presidentpalats där man tror att harsina förintelsevapen deponerade eller där man tillver-kar dem.Frågan är hur effektivt det egentligen skulle vara.De nu förbjudna vapeninspektörerna från FN harberättat om snabba omflyttningar av vapenarsenaleroch ständiga försök att dölja all förbjuden nyproduk-tion. Och om man väl lyckas lokalisera ett mål kom-mer sköldar av människor att finnas runt det. Vi hadesådana människosköldar i Bosnienkrigetockså.FN-sanktionerna har vidmakthållits, men humani-tär hjälp har undantagits från dem. Man har tillåtitIrak att byta olja mot mat. Egendomligt nog har maninte från irakisk sida utnyttjat bytesmöjligheterna fulltut, vilket för de flesta av FN:s medlemsländer är svårtatt förstå. Även land med slutna gränser brukar öppnadem när det gäller hjälp till en svältande befolkning.Men hunger tillsammans med terroraktioner, som slårtill på ett till synes irrationellt och oberäkneligt sätt,har alltid tillhört grundpelarna i diktaturer. Det ärförmodligen en av förklaringarna.De närmaste två veckorna blir avgörande förUSA:s handlande, kan man läsa i amerikansk press.Men en fråga som förmodligen påverkar är: Hurställer sig grannar? Hur ställer sig arabländernarunt till ett militärt ingripande, grannarsom kan nås av långdistansmissiler, kärnvapen,kemiska och biologiska vapen?Miljöpartiet menar att det är avgörande att intefrångå första ord: "Vi de förenade natio-nernas folk, besluta, att rädda kommande släktledundan krigets gissel." Vi menar också att krig ochvåld aldrig får bli ett naturligt sätt att lösa konflikter.Att dubblar summan som får använ-da till mat och medicin fokuserar att den humanitäravägen mellan länder aldrig får stängas.Amnesty International publicerade strax före julen rapport om situationen i . Där anklagarman också FN för passivitet i Algerietkrisen samtidigtsom landet självt framhåller att det politiska och mili-tära våldet är en intern angelägenhet. Det gamla som bildades efter första världskri-get för att undvika krig hade som grund-tanke ett slags gemensamt internationellt säkerhetssys-tem. FN:s målsättning är , liksom NF:s en gångvar, att upprätthålla internationell fred och säkerhetoch att undanröja hot mot freden. Detta står bl.a. iFN-stadgans första artikel.Mellan första och gick det 26år. är det det sista världskriget slu-tade. Utan FN hade siffran förmodligen varit lägre.Kritiken mot FN för bristande effektivitet och förstor och tungrodd administration har varit hård. För-väntningarna på den nye generalsekreteraren var högtställda när det gällde förenkling och reformering avsystemet. En ständigt återkommande fråga är sam-mansättningen av säkerhetsrådet och rätten till vetoför vissa medlemmar. Endast de permanenta med-lemmarna - mig veterligt - verkar vara nöjda.I regeringsdeklarationen talar ministern omatt regeringen kommer att verka för införandet av ettnytt finansieringssystem som ger större förutsägbarhetoch jämnare bördefördelning. Är det fråga om nyapengar? Är det ett tillskott som behövs eller en om-fördelning av den pott som redan finns? Ett förslagsom ofta har tagit upp i FN-debatter är attbelägga internationella valutatransaktioner med enavgift som skulle utnyttjas av FN. Det vore en ganskanaturlig avgift, eftersom alla länder är inblandade itransaktioner av det slaget.Ministern tar också upp betal-ningsovilja som ett hot mot reformarbetet. I en världdär ekonomiska framgångar och agerande på världs-marknaden får allt större utrikespolitisk betydelse ärdet förvånande att betalningsvägran ännu inteinverkat på dess politiska inflytande i FN och repre-sentation i FN:s olika organ och styrelser.Sverige har ytterligare en period som ordförande isäkerhetsrådet. I EU-sammanhang hör vi ofta talas omde olika ordförandeländerna och vilka prioriteringarav frågor man förväntar sig att de skall driva under sinperiod. Vilken är speciella handlingsplan förresten av tiden i säkerhetsrådet - speciellt under ord-förandetiden?Amnesty International krävde FN-initiativ i Alge-rietkrisen. I en tidningsartikel talas det om följande:"Nya terrordåd i den gångna helgen var deblodigaste . Uppemot 100 personer döda-des." Samma artikel talar om 42 dödsoffer för enbilbomb och att för 35 av de skadade är tillståndetkritiskt.Den just citerade artikeln är från den 22 januari1997. Den är alltså gammal. Liknanderubriker har vi kunnat läsa nästan i över ettår.Regeringsdeklarationens sex rader talar om ennödvändig kraftsamling mot den fega och chockeran-de terrorismen i .