prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Trafikens miljöpåverkanuppmärksammas nu i det nya förslaget, och det är bra.Det sker genom att man i listan för in prövning avstörre vägar, större järnvägar och större flygplatser,däremot inte hamnar. Jag tycker att logiken bordebjuda att även hamnar skall fogas in. Där säger jord-bruksutskottet att dessa inte kan anses innebära såda-na miljöstörningar att en utvidgning av den obligato-riska regeringsprövningen bör förordas. Det finnsinga närmare motiveringar till detta.Jag kan i och för sig förstå att detta är ärendensom rätt sällan förekommer. Men ur trafiksynpunkt äräven hamnarna av sådan vikt att man borde ha haftmed vägar, järnvägar, flygplatser och hamnar. Jag villfråga socialdemokraternas representant varför maninte kunde tänka sig att ta med hamnar för logikensskull och för att lyfta upp trafikfrågorna på ett rättmä-tigt sätt.Anf. 68 () replik:Fru talman! När säger att det ärav prestigeskäl som vi inte antog den föregåenderegeringens förslag till balk är det helt fel. Det harsnarare varit svårt att använda den på ett sådant sättsom vi räknade med från början, utan vi har fått göraflera genomgångar och ytterligare utredningar. Det ärfel att säga att det skulle ha varit fråga om presti-geskäl.Jag delar Fremlings uppfattning om att man skallse upp med hamnarna. Dock menar jag att lagen täck-er upp detta. Regeringen kan förbehålla sig rätten attsjälv verka när det gäller stora hamnar. Verksamhetsom har stor påverkan på miljön och naturresurserna,däribland stora trafikanläggningar, skall också tillåt-lighetsprövas av regeringen. Ingen hamn av betydelsekommer därför att kunna finnas utan att vägarna tillhamnen också har prövats av regeringen. Därförkommer hamnarna helt enkelt inte undan, utan som enföljd av detta kommer de att bli bedömda.I övrigt kommer frågan om hamnarna att behand-las i förordningarna. Vi har också hänvisat till att denkommer med i förordningsarbetet, och därför täcksFremlings frågor in. Hamnarna är inte oviktiga - vihar tänkt på dem.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Jag tycker ändå att det är konstigt inte vill behandla hamnarna symmetriskt med deövriga transportgrenarna. Det är mycket möjligt attdet går att få hamnarna prövade av regeringen osv.,men det hade ju också gått med vägar, järnvägar ochflygplatser. Det vore enklare om man fick en sådanstruktur att man behandlar dessa lika.Fru talman! Låt mig också kommentera en annansak. Jag använde ordet prestigeskäl. Jag menar att detär fråga om det. Så fort den borgerliga regeringenlade fram propositionen om miljöbalk gick IngvarCarlsson tidigt ut i valdebatten och sade att manskulle återkalla detta förslag och inte behandla det.Jag tycker att det är synd att man inte valde modellenatt behandla förslaget. Efter valet fick ju Socialdemo-kraterna en majoritet - i varje fall nästan - och rege-ringsmakten. Då fanns möjligheten att få en behand-ling av propositionen till stånd i kammaren som kun-de ha inneburit att man hade fogat in andra element iden struktur som var lämnad i propositionen. Då hademan haft den strukturen, och hade mycket snabbarekunnat få till stånd en miljöbalk.Dessutom gjorde man tidigt bedömningen att detskulle bli försening. Men i prakti-ken blev det försening. Det visarockså att man kanske hade tyckt att det var värt enviss försening. Man felbedömde situationen.Anf. 70 () replik:Fru talman! Med anledning av det sista vill jag sä-ga att det inte fanns tillräckligt med material, vilket viräknade med när vi började gå igenom den gamlabalken.När Fremling säger att det bara hade varit att jus-tera till det hela i utskottsarbetet kan dessutom densom inte har varit med i det arbetet mycket lätt förvil-las att tro att det var så. Men om man lägger de tvåbalkarna bredvid varandra inser man snabbt att det ärett omöjligt arbete att utföra i ett utskott. Skulle ut-skottet ha suttit och skrivit de lagar som harkommit till i förhållande till den tidigare balken? Detlåter lätt, men det är faktiskt inte så man arbetar framlagstiftning här i Sverige.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! Jag måste också kommentera det somLennart Fremling säger om att det hade varit möjligtatt göra förändringarna i utskottet.Menar han verkligen på allvar att vi politiker, ellermöjligen kansliet, i jordbruksutskottet skulle haskrivit om hela kapitel två i hänsynsreglerna? Skullevi ha kunnat lägga in vattenlagen, lagen om skötsel avjordbruksmark och gentekniklagen i balken? Skulle viha kunnat få in dem där de skall hänga ihop? Skulle viha kunnat få in talerätten - ja, göra hela utredningsar-betet om hur miljödomstolar skall vara? Skulle vi hakunnat skriva in miljösanktionsavgifter och få in ge-nerella föreskrifter som kan användas i kommunerna?Skulle vi ha gjort allt det arbetet, och skrivit texttill allmänmotivering och specialmotivering, i utskot-tet? Det handlar ju om en mängd lagparagrafer somskulle arbetas in på många olika ställen.Detta innebär att vi i utskottet skulle ha gjort helautredningsarbetet. Menar verkligen allvar att det skulle ha kunnat vara möjligt att göradetta i utskottet? Skulle vi dessutom ha gjort det utanatt gå tillbaka till Lagrådet, dvs. den högsta juridiskakompetensen, och frågat om förändringarna var juri-diskt riktiga, möjliga eller acceptabla? Skulle vi totaltha sidsteppat hela det sätt att arbeta på som alltid hartillämpats mellan riksdag och regering, ochgjort det här arbetet?Det är ett jättestort arbete! Det är massor av för-ändringar! Jag kan inte tänka mig att kan mena allvar med ett sådant förslag. Det hadeabsolut inte varit möjligt. Det hade dessutom varitdemokratiskt helt fel att göra på det sättet.Menar att det skulle ha varitmöjligt att göra hela den stora förändringen i utskot-tet? Det skulle jag vilja ha svar på.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! Det är mycket enkelt att svara på denfrågan. Det är alldeles uppenbart att utskottet ochriksdagen inte skall bedriva ett sådant arbete. Det jagtalar om är att man skulle ha tagit den struktur manhade och sedan gjort förändringar. Förändringarnakommer då naturligtvis i form av lagförslag från re-gering till riksdag.När vi nu klubbar den här får vi juräkna med att även den kommer att förändras succes-sivt. Det kommer att komma framtida regeringsförslagtill förändringar i den här , som kommeratt leva ett dynamiskt liv. Det här är ju inget vi be-stämmer en gång för alla.Anf. 73 () re-plik:Fru talman! Det betyder alltså att menar att vi skulle ha återremitterat förslaget tillregeringen för att komma med ett nytt förslag. Det ärju precis det som har skett! Vi har återremitterat för-slaget till regeringen därför att det var undermåligt.Då kan man välja mellan två sätt att gå till väga.Antingen kunde man ha utgått från det borgerligabalkförslaget, som vi ansåg var för dåligt, eller såkunde man ha utgått från Miljöskyddskommitténsförslag som vi ansåg var betydligt bättre. Vilket trorLennart Fremling hade varit mest tidseffektivt - attbörja med ett förslag som var dåligt eller att börjamed kommitténs förslag, som var betydligt bättre ochsom innehöll mycket mer av det som vi ville att för-slaget skulle innehålla?Naturligtvis är svaret att det var mest effektivt ochbäst att börja med förslag,som låg betydligt längre fram än det borgerliga för-slaget. Det borgerliga förslaget var ju en backningutifrån utredningens förslag.Dessutom lade vi in bl.a. vattenlagen, talerätten,generella föreskrifter och miljödomstolar. Utifrån detförslag som utredningen hade lagt fram 1993 förbätt-rade vi alltså förslaget innan det nu kom som förslagpå bord.Jag kan inte förstå att kan varamissnöjd med denna tingens ordning. Det har visat sigvara det enda effektiva och bra sättet att jobba på föratt få fram en balk.Men jag är tacksam för att vi är överens om att detinte hade gått att i utskottsarbetet göra de förändringarsom vi - och uppenbarligen också -ville ha. Vi har ju en annan i den här försam-lingen som hävdar att det hade varit möjligt. Tack föratt vi är överens om att det inte hade varit möjligt!Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Det är klart att jag inte hade uppfatt-ningen att vi skulle återremittera det borgerliga pro-positionsförslaget till den nya socialdemokratiskaregeringen. Vi borde i stället ha antagit det, möjligenmed några smärre förändringar, och sedan ha arbetatvidare med det.För övrigt är det positivt att vattenlagen är inta-gen. När vi höll på med de här utredningarna i var det en sak som vi i Folkpartietdrev på. Vi ville ha vattenlagen införd. Men manmenade då att med den tidsram som gällde för utred-ningsarbetet hann man inte med det. Däremot har jagett minne av att socialdemokraterna i den utredningeninte ville föra in vattenlagen.Min kommentar till det som sadeär att det är bra om vattenlagen förs in så som ocksåhar gjorts. Jag har också sagt här i min bedömning avförslaget att förslaget är bra, men att vi har förloratvärdefull tid. Sedan finns det självfallet ett antalpunkter där vi har en annan uppfattning.Anf. 75 ():Fru talman! Jag var en gång expert i , som kommenterades på slutet här. Jagmåste säga att när vi i den kommittén fick se denborgerliga regeringens förslag till miljöbalk inträddeverkligen en tyst minut. Jag har aldrig hört juristernadär vara så tysta. Man stirrade ned i bänken - svår-modigt, tungt. Allt arbete hade slagits i spillror. Fyraårs tungt arbete i utredningen hade slagits i spillror avden borgerliga regeringen.I den borgerliga regeringens förslag hade man integjort en miljöbalk. Det var en osammanhängandesammanställning av några miljölagar. Det var ocksåen del generella försvagningar gentemot den tidensmiljölagstiftning. Det är helt obegripligt att man kansäga att detta skulle vara ett bra förslag att utgå från iutskottsarbetet om man förfäktar en miljöbalk värdnamnet.Fru talman! För har det viktiga varitatt få en miljölagstiftning efter verkligt bärande prin-ciper som verkligen fungerar . En av dessabärande principer, som vi har hävdat alltsedan vibildade vårt parti 1981, är att miljölagstiftningen skallgälla alla verksamheter och alla åtgärder med sammakrav och att de kraven skall vara höga.Dagens lagstiftning är djupt splittrad. Den innehål-ler väldigt olika krav på olika verksamheter och åt-gärder beroende på vilken näringsgren det gäller,vilken person det gäller osv. Dessutom är den fullmed luckor. Det är helt oacceptabelt! Vi måste få enheltäckande lagstiftning i den här meningen.Det borgerliga förslaget till miljöbalk var inte det.Detta var ett avgörande skäl för att ome-delbart lämna och inför valet1994 förbinda oss att stoppa det här förslaget. Vi tognaturligtvis upp samtal med socialdemo-kraterna för att åstadkomma det. Vi var glada att vilyckades med det och kunde få någonting som varvettigt och bra.Och det har vi fått . Den här ären innovation. Det är en ny, modern lagstiftning just iden meningen att den har generella hänsynsregler somgäller alla verksamheter, alla åtgärder, alla och envar,med samma grundkrav. Dessa grundkrav är de bästakrav vi har i dagens lagstiftning. De är hämtade frånde lagar som fungerar bäst, dvs. i första hand miljö-skyddslagen och lagen om kemiska produkter. Dess-utom är de skärpta i avgörande avseenden. Framförallt är det viktigt att se skärpningen i avvägningenmellan miljöintresset och andra intressen - exploate-ringsintressen, som man säger populärt. Här har lagenskärpts till miljöns fördel, och det är väldigt viktigt.En annan viktig bärande princip är att få en lag-stiftning som utgår från vad naturen och hälsan tål,inte från vad olika företag ekonomiskt tål för tillfället.Miljön skall vara det som styr miljölagstiftningen.Dagens lagstiftning går egentligen ut på att ge tillåtel-se att förstöra miljön. Miljöskyddslagen är uppbyggdpå det sättet. Annan miljölagstiftning är i hög graduppbyggd efter olika näringsverksamheters intressen,speciella egenheter osv.I har vi någonting som kallas förmiljökvalitetsnormer. Det är de normer som naturenoch miljön sätter och som sedan blir styrande förtillsynsarbetet, tillståndsarbetet osv. På det sättet fårvi in miljökraven på rätt sätt, utifrån vad miljön tåloch ingenting annat. Dessa normer är också rättsligtbindande i det här förslaget, vilket de inte var i detborgerliga förslaget. I det borgerliga förslaget från1994 var det så tunt med s.k. miljökvalitetsnormer attdet egentligen inte gick att uttolka vad de skulle bety-da. I det här förslaget har vi byggt ut detta kraftfullt,och vi kan se att vi kommer att få miljökvalitetsnor-mer som är värda namnet.Vi har också förstärkt en rad andra instrument somhänger ihop med detta. Miljökonsekvensbeskrivning-arna har byggts ut kraftigt mot vad som gäller i dag.Detta fanns inte i det borgerliga förslaget. Vi har setttill att folkligt engagemang, insyn och möjlighet tillpåverkan förstärks, vilket är väldigt viktigt om manskall utgå från vad naturen, miljön och människan tål.En tredje princip är att få samlade miljödomstolaroch en ökad tyngd för miljörätten inom juridiken -domstolsväsendet, åklagarväsendet osv. Miljödomsto-larna, som kommer med den här balken men inte allsfanns med i det borgerliga förslaget, innebär att mil-jöjuridiken byggs ut mycket kraftigt i landet. Den näranog fördubblas sett till antalet domare och juristersom fr.o.m. skall jobba med detta.Det är alltså en kraftig förstärkning.Också det faktum att man samlar miljölagstift-ningen i en balk, som hamnar bland de första kapitleni lagboken, innebär i sig en kraftig förstärkning -pedagogisk, men också verklig eftersom det här ver-kar styrande på status. Ett av problemen med miljöju-ridiken har ju varit att den har haft för låg status,precis som miljöarbetet generellt. Det gäller inteminst här i - vi saknar fortfarande ett mil-jöutskott i , vilket är litet anmärkningsvärt.Det handlar alltså om att stärka miljöns intresse ocksåinom juridiken och inom domstolsväsendet. Detta harvi med , . Det här är det förstabalkförslag som faktiskt innehåller detta. Det har varitett mycket omfattande arbete att få fram det. Det hartagit litet tid, javisst, men hellre lägga fram ett braförslag som håller än att lägga fram ett dåligt förslagsom vi från början vet att det inte håller.Fru talman! Det har också varit väldigt viktigt attfå in nya och verkningsfulla redskap i miljöarbetet.Generella föreskrifter som gäller rakt över hela fältetär väldigt viktiga. Detta finns med. Det fanns inte idet borgerliga förslaget, vilket naturligtvis var ett avhuvudskälen till att vi sade nej till det.Det handlar också om att få in sanktionsavgiftersom kommer i ett tidigt skede så att man förhindrarförseelser. Det får inte bli något slags vana att tillåtaöverutsläpp, att acceptera att man inte skickar in rap-porter och inte sparar prover osv. Tittar vi på mil-jöskandalerna runt om i landet ser vi att de oftaär just av den här typen. Man har inte mätt på ettkorrekt sätt, man har inte sparat proverna, man harslarvat med än det ena och än det andra. Och varförhar man det? Jo, därför att ingenting händer om mangör så - annat än att man tjänar pengar om manstruntar i krav som kostar pengar.På det här sättet har det varit med miljöarbetethela tiden, ända då miljöskyddslagenkom. Det har varit ett slags allmän acceptans för tänjer litet här och där. Miljöjuridiken har intevarit så viktig, inte så hård som den vanliga juridikennär det gäller våldsbrott och sådant. Vi måste ändrapå det! Vi måste betrakta miljöbrott som precis likaallvarliga som alla andra brott. Redskapen för attverkligen åstadkomma det finns i den här miljöbal-ken.Det kanske behövs fler redskap . Därför ingår också i detta att direkt när bal-ken sätts i sjön sätter vi också en ny parlamentariskutredning i sjön som utreder hur balken fungerar. Dentittar speciellt på hur miljökvalitetsnormerna fungerar,hur de generella föreskrifterna fungerar och hur mil-jödomstolarna fungerar och kommer med nya förslagom det behövs, om man hittar brister som man intekunnat förutse i förväg.Det går naturligtvis inte att förutse alla brister iförväg. Inte i någon ny lagstiftning kan man förutseexakt vad som kommer att hända när den väl satts isjön. Så var det när planlagstiftningen sattes i sjön på70-talet. Det gick inte att veta hur den skulle fungera.Det krävdes naturligtvis en hel del justeringar i efter-hand. Vi har haft ett stort antal utredningar när detgäller t.ex. . Den fungerar, men viär inte nöjda med hur den fungerar - osv.Poängen är att vi nu är framme med en strukturmed de bärande principerna på rätt ställe. Vi får engenerell lagstiftning som lägger bottenplattan och somockså gäller för all annan lagstiftning som påverkarmiljön - det är mängder av följdändringar i ytterligareett femtiotal lagar som vi skall anta här i . Vi utgår från vad naturen tål. Vi får en allmänförstärkning av miljöjuridikens roll inom det rättsligasystemet. Vi får också in nya redskap som förhindrarmiljöskador.Självklart behövs det också skärpta straff ochskärpta sanktioner i övrigt. Det finns också med i dethär förslaget. Vi har också sänkt tröskeln för att få ettåtal på miljöområdet med det här balkförslaget jäm-fört med vad som gäller i dag.När jag lyssnar på debatten , fru talman, blirjag särskilt bekymrad över agerande. Jagtycker att det är under all kritik. Ett parti som gärnavill kalla sig grönt visar sig helt och hållet sakna sak-lig kritik i debatten . I stället ägnar man sig åt attprata om annat och åt antydningar och svepande på-ståenden som inte bevisas i någon rimlig mening.Särskilt har utnyttjat sin roll som enav förgrundsgestalterna i delar av miljörörelsen iSverige till att sprida missuppfattningar, missförståndoch direkta felaktigheter om vad som står i miljöbal-ken.Det har skapat en mycket förvirrad debatt. Underförra hösten, 1997, var den debatten som värst. Då vardet väldigt mycket förvirring, inte minst inom miljö-rörelsen, om vad som egentligen står i balken. Detberodde på det partitaktiska agerande från Centernsom det faktiskt handlar om. Det handlar inte längreom att driva miljöarbetet framåt, det handlar om parti-taktik, om att vinna taktiska poäng för att få en rösthär och en där på att misstänkliggöra andra partier, isynnerhet , har jag förstått. Det är välegentligen det som är skälet till att inte harvelat samarbeta om att ta fram miljöbalksförslaget.Trots upprepade inbjudningar har man helt och hålletvägrat att delta. Detta visar vad det handlar om. Det äruppenbart att för del går partitaktik föremiljön. Där kan vi tala om politisk fingerfärdighet idess mest negativa betydelse.I sätter man dessutom andra intres-sen före miljöintresset, vilket blir tydligt i de reserva-tioner som föreligger och i de inlägg som har gjorts idebatten . Markägarintresset smäller som vanligthögre för det gamla . Det är inte särskiltförvånande, men det är värt att påpeka. Man har för-sökt att dölja detta. Man spelar ett dubbelspel frånCenterns sida. Å ena sidan försöker man framstå sommiljövänlig, å andra sidan en vän av markägare i allalägen. Man inser inte att det finns en reell konflikt.När vi höjer miljöambitionerna i gäl-ler det naturligtvis också skogsägare, jordbrukare,m.fl. De grundläggande miljökrav som finns i miljö-balkens allmänna hänsynsregler skall naturligtvis intevara ersättningsgrundande. Det är de hänsyn som allaskall ta. Det är bottenplattan. Men det ochModeraterna säger är att man skall ha betalt för detta ien viss specifik näring, inte i andra. Det är ett mycketmärkligt agerande. Det är naturligtvis taktiskt för attfiska röster i den gruppen, något annat är det inte. Detär inte seriöst miljöarbete.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga några ordom det samarbete som vi har haft med socialdemokra-terna och med regeringen i den här frågan. Jag måstesäga att det har varit mycket positivt att se det enga-gemang som har funnits för att när vi väl kom i gångverkligen ta fram en bra miljöbalk värd namnet. Detkrävdes först en uppgörelse i jordbruksutskottet våren1995 för att få fart på detta. Den uppgörelsen gjordesmellan Socialdemokraterna, . Den byggde på en miljöpartimotion om hurmiljöbalken borde vara. Den innebar i stort sett attden motionens intentioner tillgodosågs.Vi har i det här samarbetet kunnat få igenom våragrundläggande krav på hur en miljöbalk skall se ut.Det är det egentliga skälet till att vi har kunnat samar-beta och få fram ett bra resultat. Det har helt enkeltfunnits en samsyn som har vuxit fram i samarbetet.Det visar att det lönar sig att bedriva miljöpolitik.Det visar också att det lönar sig att samarbeta meddem som är seriösa och inte enbart ägnar sig åt parti-taktik.Men det innebär inte att allt är löst. Det finns endel problem kvar. pekade påen sak, naturresurslagen, som ingår i miljöbalken.Delvis förändrade vi vissa delar. Andra delar är oför-ändrade på grund av att det är en gammal politiskuppgörelse mellan Socialdemokraterna och ,och ville inte göra ändringar. Där har Social-demokraterna en uppgörelse som man står fast vid. Ärinte med på en ändring får man stå fast viduppgörelsen. Det är synd, men det är som harsaboterat det. Jag tycker att det borde vara Centernsom skulle agera emot. Vi har inte kunnatändra på de paragrafer som han tog upp. Men debehöver ändras. Det hoppas jag att vi skall kunna görai framtiden.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till hem-ställan i de båda betänkandena.Anf. 76 (mp):Fru talman! Det är utomordentligt viktigt att vi hararbetat fram en samlad och på många områden skärptmiljölagstiftning som grund för tillståndsgivning,övervakning och som slutligen kan användas vidstraffpåföljd om lagarna inte följs. Det är här jagkommer in. Jag vill prata om den rättsliga hanteringenav miljöbrott. har avgivit ett yttrandetill detta betänkande och jag tänker uppehålla mig viddetta.Tyvärr räcker det inte med aldrig så bra lagar ominte rättsväsendet har förmåga att effektivt utreda,leda brottet till åtal och döma de skyldiga. Eller ocksåanmäls miljöbrott inte ens därför att det inte ansesvara någon idé, eftersom erfarenheterna har visat hurmeningslöst det är.Verkligheten visar att i löper miljöbovaringa större risker att åka fast och straffas. Riksåklaga-ren har genom en enkätundersökning bland landetsmiljönämnder erfarit att denna uppfattning stämmer.Min egen erfarenhet genom kontakter med länsstyrel-ser bekräftar denna uppfattning. Riksåklagarens sam-manställning är inte helt avslutad.Jag ser i betänkandet från den utfrågning somjordbruksutskottet hade att här finns värdefulla syn-punkter från dem som var inbjudna, bl.a. från riksåk-lagaren visar sig i denna undersökning, liksom andraundersökningar av statistik tidigare bekräftat, att fåmiljöbrott anmäls, ännu färre utreds och ytterst fåleder till åtal och straff. Kritiken riktas mot åklagareoch polis. De tar sällan upp anmälningar och dessaprioriteras lågt.Varbergs miljö- och hälsoskyddsnämnd förde sta-tistik över miljöbrott som bedömdes utsiktslösa attanmäla. Bara bokför-des 21 misstänkta brott. Det är liknande förhållanden ialla övriga kommuner.Hur skall problemen då åtgärdas? Åklagare ochpolis har inte tid. Hur bemöter man de argumenten?Handlar det om självvalda prioriteringar? Åklagareoch polis saknar kompetens. 40 åklagare har genomgått utbildning, och detfinns långa specialutbildningar för polisersom många har genomgått. Miljöministern sade italarstolen att 3 000 ytterligare inom rättsväsendetskall genomgå utbildning. Är den här utbildningentillräcklig? Det skulle man behöva titta närmare på.Vad händer med de poliser och åklagare som harfortbildat sig i miljörätt när de återvänder till sinhemort? Det är dock många som har genomgått de härutbildningarna.Då återkommer vi till prioriteringsfrågan. Vad ärdet som är viktigt? Vad gör vi för att miljöbrottenskall anses viktiga av rättsväsendet? Miljöministernsade också att nu höjer vi statusen bland jurister, ochmiljöfrågorna kommer att tas på allvar. Det hoppasjag verkligen, för fram till har det varit mycketdåligt.Länsstyrelsens miljöenheter i vittnarom hur utredningar lagts ned och avskrivits. Jag harsjälv haft kontakter med i närdet gäller stora raffinaderier som anmäls för överut-släpp.