prot · GL0958 · 1998-01-29 00:00:00 — Vi behöver yt-terligare skydd, och vi behöver vara säkrare.I HSU 2000 och i betänkandet Patienten har rättsaknas en ingående diskussion kring den situation vikan få beträffande förhållandet medier-patienter. I en alltmer kommersialiserad medievärldmed tydliga trender från framför allt , där verk-ligheten används i underhållningssyfte, bör såvällagstiftning som tillvägagångssätt rent konkret sesöver ytterligare.I dag kan vi tala om underhållning från akutmot-tagningen. När kommer underhållningsprogram fånsocialbyrån, där någons barn omhändertas?Det exempel jag tar upp i interpellationen, somgäller missbrukaren, visar dessutom på att programob-jektet med anledning av efterföljande kommentarerosv. har små möjligheter att påverka hur han eller honskall skildras.I socialministerns svar anförs två ståndpunktersom jag skulle vilja utveckla litet. Det första är fråganom personalens agerande. I svaret betonas att på-tryckningar inte får äga rum. Det borde vara ganskauppenbart. Men hur hanterar vi de problem som JOtar upp i sitt utlåtande som inte rör påtryckning utanpatientens ställning? På s. 5 skriver han följande:Patientens hälsotillstånd gör emellertid att det somregel inte rör sig om två jämställda parter när patien-ten genom sjukhusets förmedling ställs inför dettaavgörande.Litet längre ned på sidan skriver han också: Enligtmin uppfattning kan det allmänt ifrågasättas om depersoner som intagits på en akutmottagning alltid harmöjlighet att på ett adekvat sätt ta till sig lämnadinformation i sekretessfrågan och som en följd häravutöva sin självbestämmanderätt rörande eftergift avsekretessen. Ofta torde omständigheterna vid intag-ning på en akutmottagning också vara sådana attmånga patienter har små möjligheter att bedöma ver-kan av ett samtycke.Mot bakgrund av det nämnda blir också frå-gan om personligt ansvar, gott omdöme och sam-tycke, som socialministern betonar, inte särskilt enkel.Jag menar att den eventuella översyn som minis-tern talar om och en vidare beredning är väldigt ange-lägen. Mot bakgrund av den nya situationen inommedievärlden bör den genomföras. Jag hoppas att jagkan få ett positivt svar.Anf. 31 Socialminister ():Herr talman! Jag vill väldigt gärna gå till mötes. Reservationerna gäller att ingenav oss vill inskränka på journalisternas och massme-diernas fria rätt att arbeta och inhämta uppgifter. Jagkan heller inte uttala mig om JO:s bedömning. Jagtycker att poängen är att man inte ens med det vällov-liga syftet att få arbetssituationen inom hälso- ochsjukvården belyst inte får använda patienten som ettinstrument. Man måste respektera patientens integritetoch möjlighet att bestämma.Jag skriver i svaret att medgivandet måste ses i detsammanhang som det är inhämtat i. Patienten befinnersig i ett underläge både gentemot per-sonalen och gentemot en journalist som kommer. Detär otroligt viktigt.Jag har också försökt gå interpellanten till mötespå det sättet att jag säger att utredningen inte har haftsom direktiv att ta upp och behandla denna fråga. Jagmenar att det måste göras i beredningen. Det är bra attvi har uppmärksammats på denna fråga.I möjligaste mån måste vi se till att vi skapar ettsådant rättsligt skydd kring patienterna att de intebehöver hamna i situationer där de känner att de harblivit utsatta för påtryckningar och blir olyckligaefteråt därför att de hamnat i ett sammanhang som dealdrig hade avsett att hamna i.Anf. 32 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag är mycketnöjd med det.Jag har en avslutande kommentar till det som sa-des sist. Det gäller påtryckningar.Jag misstänker inte personalen i det konkreta falljag har tagit upp för påtryckningar. Det var omstän-digheterna runt omkring som jag ville tala om.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 33 FÖRSTE VICE TALMANNEN:I dagens frågestund kommer följande statsråd attdelta: statsminister , socialministerMargot , statsrådet , kul-turminister , försvarsminister , jordbruksminister ochstatsrådet besvarar allmänpolitiska frågor.Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras an-svarsområden inom regeringen.SkatteväxlingAnf. 34 ():Herr talman! Jag vill fråga statsministern om enproblemställning som spänner över flera arbetsområ-den - över miljöområdet, arbetsmarknadsområdet ochdet ekonomiska området. Det gäller det fenomen somvi kallar för skatteväxling.Jag tillhör dem som tror att skatteväxling är ettverksamt och kraftfullt instrument för flera av de härområdena. känner jag dock en viss osäkerhetom denna syn och attraktion finns på alla kanter.Också från regeringens företrädare tycker jag att bud-skapet i den här frågan ibland varierar. Det finnsnågra utredningar som ger stöd för att tydligt gå vida-re i det här arbetet. Senast var det reviso-rer som pekade på vikten av utvecklingen på dettaområde. Jag skulle vilja be statsministern om tydlig-het i frågan om hur skatteväxlingsarbetet kommer attgå vidare, till förmån för flera av de här sektorerna.Anf. 35 Statsminister ():Herr talman! Jag har uttrycktstor vilja och stor ambition, både från regeringenssida och från min sida, att gå vidare i skatteväxlings-frågan. Det gjorde jag som finansminister och det harjag gjort som statsminister. Jag tror att det finns starkaskäl, inte minst i ett miljöperspektiv, att göra så.Jag har också sagt, vilket man skall säga när manför den här diskussionen, att en ökad beskattning avsådant som vi tycker är miljöskadligt rimligen skallresultera i att det skadliga successivt försvinner. Där-med finns det ett problem när man talar om skatte-växling i ett statsfinansiellt perspektiv. Ofta handlar jusänkt skatt om att ta bort skatt, exempelvis på arbete.Det är en stabil skattebas som i så fall tas ut ur syste-met och då ökar skatten på något annat som vi villskall försvinna. Den konflikt som finns inbyggd iskatteväxlingsdiskussionen skall man inte blunda för.Jag är definitivt anhängare av att man trots detta gårvidare och försöker hitta vägar, exempelvis på ener-giområdet.Anf. 36 ():Herr talman! Jag är glad för svaret här och ocksåför att statsministern pekar på miljömomentet. Självvill jag gärna peka på sysselsättningsmomentet, ar-betslöshetsmomentet, i detta. Skatteväxlingen kan geflera resultat just på det området.Den brittiska regeringen t.ex. talade för kanske tvåveckor sedan om att man vill driva detta i EU. Mankommer, som man säger, att göra det här till ett pa-radnummer . Kanske har statsministern etttidsperspektiv i detta sammanhang som liknar det somsvenska utredningar och den brittiska regeringen harkommit fram till. I klartext: det några tunga gre-jer ?Anf. 37 Statsminister ():Herr talman! Vi är redan involverade i en tunggrej, för att använda frågarens formulering. Där kommer vi att se mångagoda exempel på att man med en klok beskattning kanstyra över till ny teknik som också är mera arbetsin-tensiv, inte minst i vårt eget land. Det är ett exempel.Om britterna vill göra detta till ett paradnummer är devälkomna. Jag tror att vi har en del erfarenheter attdela med oss av. Vi har all anledning att tro att detinom EU sprids värderingar av det här slaget. I så fallär det utomordentligt bra.Vi vill gå vidare och hoppas att vi kan göra det isamverkan med flera av partier.Åldersgränsen för inköp av tobakAnf. 38 ():Herr talman! Jag vill rikta en fråga till socialminis-tern. Samma fråga riktade jag faktiskt till regeringenoch socialministern i sambandmed den allmänpolitiska debatten men då fanns ingennärvarande som kunde svara.Min fråga gäller respekten för den åldersgräns förutköp av tobak och öl som vi lagstiftat om. Det kom-mer rapporter om att handeln långt ifrån respekterarden lagen. Vi i menade faktiskt allvar meddenna åldersgräns som en del i arbetet med att skyddavåra ungdomar från beroende och missbruk. Jag villalltså fråga socialministern vad regeringen avser attgöra beträffande detta förhållande.Anf. 39 Socialminister ():Herr talman! Naturligtvis skall den här lagen re-spekteras. Detta är väldigt viktigt i syfte att få buktmed tobaksbruket och förhindra tobaksbruk blandungdomar. Om så behövs skall vi, när vi träffar kom-munernas företrädare, kanske se till att detta speciellttas upp för att se om ytterligare insatser behövs.Omedelbart efter det att lagen hade trätt i kraftkom detta upp. Man sade t.ex.: Ja, men titta här! Mankan köpa tobak trots att man är minderårig! Vi mena-de att man skulle få en chans att upprätta ett systemför att kontrollera detta. Här behövs det hjälp. Allagoda krafter behöver mobiliseras när det gäller att setill att man lever upp till lagstiftningen. Självklart ärvi beredda att, om så behövs, göra ytterligare insatsertillsammans med kommunerna; detta för att man skallkunna leva upp till kontrollen av detta.Anf. 40 ():Herr talman! Det är inte bara kommunerna somman behöver ha med i det här arbetet utan det handlarväl också om och Socialstyrelsenliksom om ideella organisationer, även om dessa intehar en tillsynsfunktion. Jag tror nämligen att ocksåopinionsbildning behövs, dvs. att man förklarar varfördet här är så viktigt.Anf. 41 Socialminister ():Herr talman! Det är helt riktigt. Det är också vadjag menar när jag säger att man behöver mobiliserabrett för att det här totalt skall kunna få genomslag.Låt oss få diskutera detta med företrädarna för deolika intressenterna och se till att vi om möjligt blirännu tydligare i vårt budskap!Försvarsmaktens ekonomiska situationAnf. 42 ():Herr talman! Jag har en fråga till försvarsminis-tern. I den senaste debatten om bristen när det gällerFörsvarsmaktens ekonomiska planering har det frånolika håll framförts krav på ett nytt försvarsbeslut.Min första fråga är: Hur ser försvarsministern pådet senaste försvarsbeslutets hållbarhet?Min andra fråga handlar om de spekulationer somframförts från vissa håll om att den nu uppkomnaekonomiska situationen kommer att leda till för-bandsnedläggningar. Vad har dessa spekulationer förgrund i de åtgärder som kommer att vidtas för attkomma till rätta med Försvarsmaktens ekonomiskasituation?Anf. 43 Försvarsminister ():Herr talman! Det finns ingen anledning att genom-föra ett nytt försvarsbeslut av den art som har tradi-tion i vårt land, alltså fleråriga beslut där det finns ensyntes mellan resurser och inriktning på krigsorgani-sation och fredsorganisation. Det underskott som haruppkommit genom för stora åtaganden, som huvud-sakligen har skapats inom Försvarsmakten, uppgår tillca av det anslagsbelopp som det handlar om förfemårsperioden. De bristerna skall elimineras.I de direktiv som vi har gett Försvarsmakten ärinriktningen att åstadkomma förändringar i bered-skapssituationen, i tillgängligheten av krigsförband ihändelse av att den säkerhetspolitiska situationenskulle försämras. Jag ser inte att det har bärighet påfredsorganisationen, dvs. var vi har garnisoner avolika slag.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tackar försvarsministern för sva-ret. Kan jag tolka försvarsministern så att de föränd-ringar som gjorde utifrån ÖB:s förslag intepåverkat den ekonomiska situation som redovisasför Försvarsmakten?Anf. 45 Försvarsminister ():Herr talman! beslut grundades på re-geringens förslag. Regeringens förslag var byggt påkonstnadsberäkningar som var gjorda i Försvarsmak-ten, till syvende och sist i högkvarteret under ledningav överbefälhavaren. Oberoende av hur mycket peng-ar som hade tillförts utöver det som var regeringensoch beslut hade samma brister uppkommitgenom den överplanering, den överanvändning avresurser som beslut har fattats om inom Försvarsmak-ten. Det är det överdraget som uppdraget till Försvar-smakten syftar till att eliminera.Vi kommer att få det första formella förslaget den16 februari, och därefter vidtar självklart regeringensställningstaganden och ställningstagandeni de delar där skall gå in.Vapenexport till . 46 ():Herr talman! Det hör inte till vanligheten, och jagtycker inte att det bör höra till vanligheten, att vi riks-dagsledamöter lägger oss i vilka brev regeringensvarar på eller inte. Men det finns ett brevsvar somintresserar mig väldigt mycket. Jag tog upp det i all-mänpolitiska debatten, men precis som fick jag inget svar då. Det gäller det brev somGöran har fått från stiftelseom beslut att acceptera att exportera JAS-plan till . vädjar till attinte göra det och att ansluta sig till de andra ländersom vill ha ett moratorium för vapenexport till Latinamerika.Jag vill alltså veta om tänker svarapå brevet eller har svarat på brevet och naturligtvisvad som kommer att stå eller har stått i svaret tillJimmy Carter.Anf. 47 Statsminister ():Herr talman! Om nu brevet har anlänt, vilket jagännu inte har sett, däremot har det förekommit i me-dierna, skall vi naturligtvis svara på det, det tillhörordningen.Svaret blir detsamma som redan är redovisat i of-fentlig debatt: har självt att bestämma om sinframtida säkerhetspolitiska inriktning. Väljer de attmodernisera sitt flygvapen skall vi pröva om vi kanexportera dit utifrån det regelverk som finns i Sverige.Den prövningen har skett. Vi är beredda att sälja vårtflygplan till . Om de sedan väljer ochdet svenska planet återstår att se.Anf. 48 ():Herr talman! Det förvånar mig väldigt att GöranPersson inte skulle ha fått detta beryktade brev ännu,men jag hoppas att andra ser till att det kommer tillhanda.Det är självklart att självt väljer hur mycketoch vad man satsar på vad gäller landets säkerhet ochförsvar. Det är inte detta det handlar om, det handlarom vilket ansvar tar. När man från i det härfallet 27 statsmän har vädjat till att inte göradet, att inte delta i kapprustningen i ,anser att det inte spelar någon roll attSverige faktiskt medverkar till upprustningen i ?Anf. 49 Statsminister ():Herr talman! Jag måste säga att också skall ses mot bakgrund av att han är enf.d. Tänk om och andraländer som exporterar vapen hade haft samma re-striktiva inställning till vapenexport som haroch har haft. Vi har varit, är och kommer att varautomordentligt försiktiga. Men vi har en försvarsin-dustri för att bygga under vår egen säkerhetspolitiskalinje, som ju handlar om att stå utanför de militärablocken. Den exporten bedriver vi efter strikta regleroch kommer att fortsätta att bedriva efter strikta reg-ler. Jag tycker faktiskt att det finns andra länder somrimligen borde vara föremål för den typen av omsorgsom ägnar sig åt än , som pådetta område är utomordentligt försiktigt.UtbildningsradionAnf. 50 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita Ulvskog.Under flera år har det kommit signaler om attledningen för Utbildningsradion inte har fungerat påett tillfredsställande sätt. De signalerna kommer frånflera olika håll, och därför tycker jag inte att man kannegligera dem. Det sägs också att personal har slutatdär uteslutande beroende på brister i ledningsfunktio-nen. visade Utbildningsradion ett budge-tunderskott, vilket för mig styrker uppgifter om bristeri ledning.Nu pågår utredning om Utbildningsradions fram-tid. Vi har fått ett delbetänkande. Men under tidentills vi får en proposition måste verksamheten fungeraenligt de spelregler som är angivna. Det har fram-kommit att bristerna och otydligheten har påverkatUtbildningsradions relation med den icke-kommersiella radion och TV:n, såsom Öppna kana-len.Jag tycker att det här är en ytterligt allvarlig situa-tion. Eftersom detta har pågått så länge verkar detsom att inte har gjort någontingåt detta.Då är min fråga till kulturministern om hon avseratt vidta någon åtgärd.Anf. 51 Kulturminister ():Herr talman! Utbildningsradion är lika litet somSveriges Television eller någon stats-radio eller statstelevision. Den leds av en styrelse.Styrelsens ordförande är ledamot av denna riksdag,. Jag har ett mycket stort förtroende förhonom som ordförande i har inte nåtts av de signaler som . Däremot är det mycket förståeligt om detfinns en oro och en intensiv diskussion inom Utbild-ningsradion, eftersom den är under utredning. Det haröverlämnats ett kommittéförslag, som i högsta gradberör Utbildningsradions framtid. Denna bereds isedvanlig ordning inom . Vi harnära kontakter med Utbildningsradion, men jag kansjälvfallet inte förekomma den remissbehandling avdetta förslag som avslutas och inte hellerde förslag som regeringen eventuellt kommer att läg-ga fram efter det.Anf. 52 ():Herr talman! Jag understryker det kulturministernsäger att man inte kan föregå en utredning, men detvar inte det jag tog upp i den här frågan.Basen i Utbildningsradions uppdrag är fortfarandeatt som en självständig del av allmän radio och tele-vision erbjuda utbildningsuppdrag för förskola, ung-domsskola, högskola, annan vuxenutbildning samtden fria och frivilliga folkbildningen. Det är inte svårtatt få ett intryck av att en blöt filt ligger över helaverksamheten. Därför vill jag igen fråga om kultur-ministern anser att folkbildningsuppdraget med för-djupning sköts på ett tillfredsställande sätt i dag.Anf. 53 Kulturminister ():Herr talman! Jag är inte beredd att i några svepan-de ordalag så här i en oförberedd frågestund recenseraUtbildningsradion. Det är inte min uppgift. Vi hartillsatt en styrelse för Utbildningsradion, en ordföran-de som jag har stort förtroende för. Jag har godakontakter med honom och även med andra inom Ut-bildningsradion. Det är det avgörande.Jag tror inte att det ligger någon blöt filt överUtbildningsradion, men självfallet påverkas ar-betsklimatet när Utbildningsradions framtid och förändring diskuteras. Jag har noga följt de planersom nu är på väg att realiseras när det gäller Utbild-ningsradions verksamhet . De ärmycket ambitiösa. Där ligger inga blöta filtar.FörintelsenAnf. 54 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Jag vill anknyta min fråga till denfina manifestationen i förrgår med anledning av förin-telsen. Även om det är ovanligt att oppositionen tack-ar statsministern och regeringen finns det all anled-ning att göra det. Jag tror inte att jag i nå-gonsin har varit med om någonting som har varit sågripande och så enande som denna manifestation ochkonserten sedan i Berwaldhallen. Den grep oss alla ivuxengenerationen djupt.Min fråga till statsministern är närmast: Hur går vividare för att nå ungdomen, vars tonspråk är annor-lunda, där jazzen kanske inte når hjärterötterna, somden gör hos många av oss? Hur når vi dem som harsin bas i Vit makt-musiken? Hur kan vi hindra att derekryterar fler av sin ungdoms generation som har denmusiksmaken? Internet är bra, men jag tänker på enkultur som är anpassad till ungdomarna.Anf. 55 Statsminister ():Herr talman! Först vill jag säga att jag har sammauppfattning som Skånberg, det kändes enande.Däri ligger kanske också svaret på hans fråga. TuveSkånberg och jag tillhör en generation vuxna som harfostraransvar gentemot våra barn och andra ungdomarsom finns i vår närhet.Vi i vår generation har på något sätt tagit heladenna fruktansvärda förintelse som någonting som förevigt är inbränt i våra medvetanden och som liksominte går att sudda ut. Jag tror inte att vi har pratat omdet tillräckligt mycket. Vi har inte fört kunskapenvidare. Kort sagt har vi missat en del av den uppgiftsom vi har som vuxna gentemot barn och ungdomar.Skolan har också ett ansvar, men föräldrar och vuxnahar i samverkan med skolan det största ansvaret. Däriligger svaret på frågan.Som jag sade i mina tal måstevi ständigt berätta och komma tillbaka till det somhände. Vi får inte låta glömskan svepa in i ett töcken.Anf. 56 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Jag började mitt eget politiska enga-gemang efter att jag hade sett TV-serien . Jag frågade mig hur tyskarna somvisste vad som hände ändå tiga. Och vad gör jagsjälv? Därmed blev jag politiskt engagerad.Kan statsministern uttala en vilja att TV lyfterfram den här typen av filmer, musik och kulturarran-gemang som riktar sig just till ungdomsgenerationen?Anf. 57 Statsminister ():Herr talman! Som alla vet i denna kammare diri-gerar vi från den politiska horisonten lyckligtvis intemedierna. Det sker utifrån deras bedömningar. Menman kan se vad som händer i medierna. Det är ettgensvar på den diskussion som vi har startat som jagtycker är imponerande, inte bara i TV utan också itidningar och radio.Vi har till skolornas förfogande ställt ett filmpaketsom bl.a. innehåller filmen 's List, en starkfilm. kommer vi att presentera en boksom skall gå ut till samtliga hem som rekvirerar den. har oberoende forskare ställt samman fakta omförintelsen.Det som Skånberg, jag och alla andra varmed om var egentligen en startpunkt förnågonting som kommer att påverka mycket avsamtalet i alla delar av - och kanske inte barai - . I så fall har vinått väldigt långt i våra ambitioner.Vin & Sprit AB:s marknadsföringAnf. 58 ():Herr talman! Jag vill fråga socialministern om deninbjudan som jag och många andra har fått från Sta-tens groggklubb. Benämningen Statens groggklubb ärmin egen, men vad det handlar om är att helstatligtägda Vin & Sprit på glättat fint papper skickat utinbjudningar om att gå med i bolagets vin- och sprit-sällskap. Gör man det får man somsnabbhetspremie en groggbok med 259 groggreceptfrån det statliga bolaget - mycket vänligt. Andra fin-fina erbjudanden förekommer också, t.ex. möjlighetatt åka på specialarrangerade vinresor, att köpa upp-slagsverk om vin och sprit till rabatterade priser osv.Min fråga till socialministern är om hon tycker attbildandet av en sådan här groggklubb kan sägas ingå ide uppgifter som staten och dess bolag skall sysslamed. Tycker socialministern att den här typen avmarknadsföring går ihop med den restriktiva alkohol-politik som regeringen i vanliga fall brukar försvaraoch som begränsar andra aktörers möjligheter tillmarknadsföring av alkohol?Anf. 59 Socialminister ():Herr talman! Jag har väldigt svårt att bedöma det-ta, eftersom jag varken har sett eller tagit del av ma-terialet. Jag har ansvar för Systembolaget och dessstyrelse. Jag utgår ifrån att styrelsen för Vin & Sprittar sitt ansvar.Anf. 60 ():Herr talman! Vin & Sprit är ändå ett statligt ägtbolag. Man kan då tänka sig att regeringen och statenfår anses ha ett visst ansvar för dess verksamhet.Jag undrar ändå om inte socialministern har någonkommentar kring om detta är bra eller dåligt - honkan gärna få min inbjudan efter debatten. Anser mi-nistern att man skall låta detta fortgå och att ingensom helst åtgärd från regeringen behövs?Anf. 61 Socialminister ():Herr talman! Återigen: Jag kan inte ta ställning tilldet, eftersom jag inte har sett materialet. Det är alltsåväldigt svårt att bedöma. Ansvaret åvilar i första handstyrelsen för bolaget.Invandrares bosättningsortAnf. 62 ():Herr talman! Jag har en fråga till integrationsmi-nister . Det gäller den återigen upp-blossande diskussionen om koncentrationen av in-vandrare till storstäderna, främst då till vissa förorter.Detta är ett problem, särskilt från integrationssyn-punkt. Vi har diskuterat det här i kam-maren och på andra ställen. På mindre orter är detnågot lättare att komma in i det svenska samhället.Det kan vi nog vara överens om.Det talas ofta om invandrares företagsamhet sommycket viktig. Det är mycket som pekar på att det ärlättare för invandrare på mindre orter att starta ochdriva företag. Det gäller bankkontakter, kontaktermed myndigheter och sådant.Jag undrar vad regeringen har för tankar, inte föratt tvinga ut invandrarna till landsorten utan för attstimulera dem att bosätta sig utanför storstäderna. Jagtänker främst på de som är nyanlända, men även ock-så på andra.Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Det som pekarpå är ett problem för många människor. ärdet en trygghet att få bosätta sig där man mest kännersig hemma, nämligen bland sina landsmän. Där talassamma språk, man har samma kultur och där kan manstärka sig själv i sin egen identitet.Samtidigt innebär detta att mötet mellan männi-skor - mellan svenskar och människor från andraländer - försvåras. Det är jag fullt medveten om.