prot · GL09122 · 1998-06-10 00:00:00 — Varför säljs det ut, för att ni skall fåskriva under en debattartikel ihop med ,som har som bärande inslag stora skattesänkningar,privatiseringar och dessutom ett bibehållande avkärnkraften?Det skulle vara intressant att veta varför ni intedrev frågan om vård, skola och omsorg när ni förförsta gången mötte i en politisk för-handling. Det avslöjar en del av den styrka som nikanske kommer att besitta om ni får regera tillsam-mans.(Applåder)Anf. 53 () replik:Fru talman! Denna replik visar också hur totaltolika vi ser på den här frågan om jobben. Jag förstårinte det valpolitiskt kloka i att driva detta, säger . Men det är ju nödvändigt för vårt land!Sanningen är ju att , om jag räk-nar in dem som är i , är utanför arbets-marknaden. Det var likadant . Vi klararaldrig vården, aldrig skolan och aldrig välfärden iövrigt om vi inte löser denna ödesfråga, att få fart påjobben.Där tror jag att den allians vars jobbprogram - ob-servera det - presenterades i artikeln har mycket stör-re förutsättningar än den allians som tonar fram somGöran stödtrupper. Det är det väljarna haratt ta ställning till. Jag är mycket optimistisk i frågaom hur de kommer att göra i det valet.(Applåder)Anf. 54 Statsminister ()replik:Fru talman! Det var skönt att sadeatt han är optimist. Han utstrålar verkligen inte detta.Han är dysterkvisten i svensk politik, och också ma-gistern. Jag skall inte recensera betygsättningen, menjag har noterat den.Med det valpolitiska menade jag detta: Varför be-skyller ni oss för det här resultatet, när ni vet hursiffrorna ser ut och när ni begriper i vilken riktningdet kommer att gå? Jag förstår inte det kloka i detta.Vi begriper väl mer än någon annan politisk kraftvikten av full sysselsättning. Dit skall vi - det är vårtmål. Vi inser också sambandet med ekonomisk politiki övrigt. Där finns det ingen tvekan.Faktum är att sysselsättningen nu är 40 000 perso-ner högre än och att arbetslösheteninte har varit så låg . Vi har anledning atttro att sommaren driver det här ytterligare i rätt rikt-ning. Varför då beskylla oss för någonting som inte ärriktigt? Det var det jag tyckte var så konstigt.Sedan kom det, fru talman, ingenting om vård,skola och omsorg i högeralliansens program. Skall jagtolka det, , så att när man väl kommertill de verkligt svåra avvägningarna är det andra sombestämmer vilken inriktning det skall vara? Ni i Folk-partiet har ju sagt att ni skall vara garanten för densociala välfärden i ett samarbete med högern. Efterdet här och efter en ovilja att ens klara ut den sakensätter jag ett mycket stort frågetecken. Jag hoppasinnerligt att jag har fel, därför att jag har alltid räknatFolkpartiet till den del i svensk politik som har ståttupp för den generella välfärden. Om vi nu ser ettskifte i högeralliansens skugga är det en stor förlustför svensk politik.(Applåder)Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag instämmer i mycket av den visionsom målar upp om hur samhället skallse ut. Det är också väldigt bra att ha den ambitionenatt fördela bördorna så rättvist som möjligt. Jag är avden uppfattningen att det inte har sett ut så de senasteåren. Om detta kan vi tvista. menar attkritiken är riktig, och det gläder mig också.Men sedan borde den här ambitionen följas av enpolitisk praktik, när det nu ser ljusare ut och när detnu finns möjligheter. Därför undrar jag på vilket sättdet här nu stämmer överens med idén om att fördelabördorna rättvist.Den ekonomiska politiken kommer i praktikenatt innebära att alla med inkomster imånaden får en skattelättnad på . Detär det praktiska utfallet av den ekonomiska politiksom regeringen har lagt fram. Det är att sänka skatten,, och att inte se till behoven inom vårdoch omsorg.Det är samma sak med fastighetsskatten i överens-kommelsen med . Det är inte att se till varbehoven finns. Det hade gått att hitta lösningar för attklara vissa grupper - det hade vi kunnat medverka till.Det är en generell skattesänkning som ni väljer attgenomföra, innan behoven av vård, omsorg och ut-bildning är tillgodosedda. Detta är inte rättvisa.Jag skulle vilja få en förklaring från till hur ni resonerar. Det kan inte vara okunskapom effekterna, utan jag förutsätter att det måste varaen medveten handling.Anf. 56 Statsminister ()replik:Fru talman! Värnskatten var ett kontrakt som vihade med svenska folket. På samma sätt som pensio-nerna reducerades, som a-kassan sänktes och sombarnbidragen sänktes tog vi en extra skatt av dem somhade inte alltför höga inkomster och höga inkomster,och det skulle vara . går denmandatperioden ut, och då faller också skatten. Där-emot är det så att de som har riktigt höga inkomsterinte har betalat sin del av skattereformen, och det fårde göra nu.I fråga om fastighetsskatten gjorde vi en uppgörel-se med över blockgränsen, för att lång-siktigt få en garanti för den skattebasen. Jag kan intesäga att vi upplevde som särskilt sta-digt i förspelet till den uppgörelsen, och det var en avorsakerna till att vi, som vanligt under den här perio-den, fann en stabil och pålitlig partner i Centerpartiet.Anf. 57 () replik:Fru talman! Regeringen sänker en del skatter. är kanske t.o.m. ofinansierade. Jag tycker inte attdet är fel att sänka skatter när det finns möjligheter,men då skall man sänka skatten på arbete, särskilt pålåga inkomster. Där har vi i en kritik motregeringen. Vi tycker att det är bättre att ha kvar högaskatter på mig och andra som tjänar ganska bra, och istället sänka skatterna för , som är mingranne och tjänar litet. Det är mycket bättre. Då hållerman ihop samhället och visar en solidaritet med demsom har det svårt.Göran sade också att var fjärde sjukskö-terska var finansierad av lånade medel och att manlånade till var fjärde lärare. Men om man nu gör lära-ren och sjuksköterskan arbetslösa och betalar för denarbetslösheten, lånar man inte då också?Därför menar jag att det är väldigt olyckligt att106 000 människor har försvunnit från den gemen-samma sektorn. Många har hamnat i arbetslöshet. Detkostar också, i lånade pengar.Därför har vi alltid velat tillföra mer pengar tillkommunerna under hela mandatperioden. Vi tyckeratt det är synd att Socialdemokraterna inte ville detfrån början. Däremot tycker vi att det är väldigt posi-tivt att man nu har ändrat uppfattning.Många har talat om verkligheten. Verklighetenhandlar också om miljön och ekologin. mycket förtjänstfullt talat väldigt gott retoriskt omdet ekologiskt hållbara samhället. undrar jag omGöran är villig att under nästa mandatperiodse till att får mer resurser - man harskurit ned , och det har inte varit bra förden långsiktiga miljöpolitiken - att miljöforskningenfår mer pengar och att länsstyrelsernas tillsynsmyn-digheter också får mer pengar. Det är inte kostnaderutan investeringar det handlar om. Det är investering-ar i ett ekologiskt hållbart samhälle.Jag skulle vilja ställa en väldigt konkret fråga till.Göran behöver inte utveckla sig så mycket.Däremot vill jag ha svaret ja eller nej. Det gäller friår,som är ett gammalt miljöpartikrav.Vi vill att den som tar tjänstledigt från jobbet i ettår skall få reducerad a-kassa om någon som är arbets-lös kommer in på arbetsmarknaden och får jobbet.Kan ni tänka er att ställa upp på förslaget om friår,som man har gjort i och som man har gjort iFinland? Det är självreglerande. Det kostar inte merför staten. Den som får jobb är nöjd, och den som blirledig är nöjd. Varför har vi inte fått regeringen medoss i tanken på ett friår?Anf. 58 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag skall vara väldigt kortfattad. Jaghar ingenting emot att medverka till högre anslag förnaturvård, forskning och den typen av insatser när vihar ett sådant läge att vi kan göra det. Det finns ingenideologiskt betingad reflex bakom de neddragningarvi har gjort - tvärtom.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag fick tyvärr inget svar på frågan omfriår, vilket jag tycker att alla som lyssnar skall obser-vera. Jag vill ha ett svar på frågan om friår. Är social-demokraterna positiva till ett friår eller inte?Vi talar om verkligheten. Våra verklighetsbilder ärnaturligtvis väldigt olika. Jag tror att verklighetsbil-den för oss som sitter här skiljer sig väldigt mycketfrån väldigt många andra människors verklighetsbil-der. Det gäller naturligtvis även mig. Jag är vit. Därmed tillhör jag en väldigt priviligierad skara.Jag har inte så mycket vardagsverklighet gemensamtmed en invandrad kvinna i miljonprojektens förorter.Men jag och bygger vår politik också påhennes erfarenheter, därför att vi tror att solidaritet ärkittet i ett samhälle som skall vara ekologiskt, socialtoch demokratiskt hållbart.(Applåder)Anf. 60 Statsminister ()replik:Fru talman! Det sista tycker jag var värt en applåd.Solidaritet är kittet i samhället. Det är jag helt överensmed om.Jag är inte principiellt negativ till diskussionen omfriår, men den är inte aktuell just nu så som arbets-marknaden utvecklar sig.Anf. 61 () replik:Fru talman! repeterade som såmånga gånger förut att regeringen mellan 1991 och1994 var en misslyckad regering. Den hade ingentrovärdighet. Det har sagt mångagånger. Det är ganska imponerande, tycker jag, attkomma sig för att repetera det så ofta och samtidigtstå för en regering som sänkte arbetslöshetsersätt-ningen, som sänkte barnbidragen och som försämradeför pensionärerna. Vi kan väl ändå vara rörande över-ens om att man års valrörelse inte gavnågot löfte om att detta skulle ske.Jag tror inte att någon regering kan stå upp ochpåstå att man lyckats med allt. Det är kanske förmycket att begära, men det vore klädsamt om GöranPersson tillstår bara en liten del av det jag säger omatt man inte har lyckats riktigt bra med att få männi-skor i arbete. behöver inte ta ordetmisslyckande i munnen, men han kunde tillstå att densituation vi nu lever i inte är riktigt lyckad.Ingen hade tänkt sig någonting annat än att GöranPersson skulle kalla alliansen för högerallians. Dåutgår han väl ifrån att det också finns en vänsteralli-ans. sade att högeralliansens lista vartorftig. Kan vi då få veta vad som står på vänsteralli-ansens lista? är den tom. Kan inte det ocksåkallas torftigt?Det är märkligt om man har kommit dithän i dentotala förvirringen när det gäller att använda epitetoch definitioner att man påstår att alliansen för nyajobb är ett högerprojekt. Det lilla jag har lärt mig avstatskunskap är att socialdemokraterna nästan villemonopolisera förmågan att skaffa nya jobb åt sigsjälva. står landets statsminister, som har dragit påoss kostnader av oanade dimensioner för arbetslöshet,och säger att de som lägger fram ett program förnya jobb består oss med högerpolitik. Världen är uppoch ned.Sedan vill jag ta upp frågan om skattesänkningar.Låt oss resonera litet sansat och lugnt och rationellt.Göran säger att det skattetryck vi har ärexakt det skattetryck som gör det möjligt att satsa påvård, skola och omsorg. Men finns det brister där.Kan då någon förklara varför man inte höjer skatte-trycket eller ? Varför är det just detskattetryck som vi har som gör dessa överföringarmöjliga?Skulle vi inte kunna komma dithän i denna kam-mare att vi litet lätt vågar resonera om huruvida skat-tetrycket kan verka blockerande för framväxten avnya jobb och för företagen när det gäller att nyanstäl-la? Ute i påstår ändå socialdemokratiska re-genter av väldig kaliber detta. De ekonomer som ärengagerade i hur vi skall få fram nya jobb drar sig inteför att samfällt säga detta.På något sätt skall vi vara klavbundna. Så fort manvågar tala om skattesänkningar kallas det högerpro-jekt. Det är klart att det inte är ett högerprojekt attsänka skatter för låg- och medelinkomsttagare. MenGöran vill mana fram den gamla bilden attdet handlar om att sänka skatterna för de redan be-suttna så fort man talar om skattesänkningar.Nu talar vi om att sänka skatter för låginkomstta-gare och medelinkomsttagare. Jag vill med all tänkbarkraft betona att vi talar om att skapa resurser till vård,skola och omsorg genom att folk kommer i arbete.Det är på det sättet vi får de resurserna, och inte ge-nom något slags statiskt tänkande utifrån nuvarandeskattenivå.(Applåder)Anf. 62 Statsminister ()replik:Fru talman! Det var inte metoden att ingå en alli-ans som var ett högerprojekt, utan programmet ni harskrivit ihop. Visst var kärnkraftskärleksförklaringensvår att skriva på, . Det gäller ocksåförslagen om stora skattesänkningar som inte finansie-ras. Det fanns inte ett ord om vård, skola och omsorg.Det är där min kritik sitter.Jag tror att alla begriper att ingen vill ta ut en kro-na extra i skatt. Men om det handlar om att ta ut skattför att klara de gamlas och barnens situation så gör videt. Den dag vi ser att vi har ett utrymme att sänkaskatten så gör vi det. Men först går barnen, de gamla,ungdomarna och de sjuka. Det är vad det handlar om.Anf. 63 ():Fru talman! Då kan vi ha en dialog, jag, eftersom jag är den ende av oppositionenspartiledare som har tid kvar i debatten, även om mintid som partiledare är ute.Låt mig fånga upp några stämningar i den här dis-kussionen. Det är klart att man får kritik om man görnågot i politiken. var inne på det. Densom bara pratar och inte är beredd att göra saker somhänger ihop, som ger resultat, som är långsiktigt vik-tiga, behöver inte oroa sig.Jag uppfattar med stor respekt till makten i detta avseende. Göranbrukar anklagas för att vara uppblåst, men han är enfolkrörelsemänniska, med stark social känsla, som haninte alltid visar. Han tar mycket allvarligt på problemsom måste lösas, majoriteter som måste skapas för attklara tvingande krav. Det har jag uppskattat. Jag villsäga det för att returnera de vänligheter som sades ommig. Detta är inte särskilt svårt att säga.Det sades om artikeln i att det var det endaprogram som presenterats. Jag skall nämna ytterligareett utmärkt förslag, som alliansen gärna får ta del av.Det är små men naggande goda förslag, som vi be-handlar på vår stämma i . Det handlar om desmå företagen, och det finns en inriktning som efter25 år har fått säte också här i riksdag. För 25år sedan föreslog jag i motioner att man skulle gynnade mindre och medelstora företagen även i förhållan-de till de stora. Detta har vi delvis förverkligat i sam-arbete med regeringen genom sänkta arbetsgivaravgif-ter, med ett tak som inte faller ut lika mycket för destora. Det här är en oerhört viktig förändring i synsätt,som jag är särskilt glad för.En annan viktig fråga som jag inte hunnit behand-la tidigare är att en sanerad ekonomi ger möjligheteratt utveckla som företagarnation, bl.a. genomsänkta skatter på arbetskraften och genom att helaSverige skall leva, genom att vi skapar jobb i helalandet. Det är därför vi är ett land.Skola, vård och omsorg har det sagts mycket om.Det är en självklarhet att de områdena skall ha till-räckliga resurser.Skatterna kan sänkas utan att vi drar på oss nyalån, med höjda räntor och en svagare krona som följd.Den möjligheten har vi också. Jag vill betona att detinte är någon mening med att sänka skatter om detomedelbart leder till höga räntor som tar tillbakapengarna från dem som ingenting har, de som måstelåna. Det är det hela diskussionen här har hand-lat om. Den balansen måste vi hålla, annars hamnar vii moras igen. Jag är övertygad om att kan ståstarkt utanför EMU, med ett folkligt förankrat beslut.Sveriges energisystem - låt mig sluta med det -kan ställas om. Det är en förutsättning för ett krets-loppsanpassat samhälle, med förnybar, miljövänligenergi som går runt. Detta är i sin tur avgörande fördet hållbara samhället. Det är jag stolt över att kunnamedverka till. Gällande avtal skall hållas.Jag vill tacka alla kolleger. Ni är inte sär-skilt lätta att övertyga om att förändra era uppfatt-ningar, men i övrigt är ni en utmärkt publik. Tackskall ni ha, och så önskar jag er en trevlig sommar!Själv tänker jag ha en ganska normal sommar. Tack,herr statsminister!(Applåder)Anf. 64 Statsminister ():Fru talman! En uppmaning från mig till er alla äratt vi gemensamt, i den valrörelse vi har framför oss,varhelst vi ser tendenser till rasism, fascism, nazism,antisemitism, främlingsfientlighet, oavsett vilkenbakgrund vi har, säger ifrån och gör tydligt att vi allastår enade i kampen mot dessa vidriga uttryck. Dethar vi visat under det år som gått i den storartadeansträngningen levande historia. fortsätter vi meddet i valrörelsen. Det är en styrka för , för ossalla och för demokratin om vi orkar det, och det är jagövertygad om. Tack skall ni ha! (Applåder)Partiledardebatten var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 juni.3 § Meddelande om statistiska uppgifter omriksdagsarbetetTalmannen meddelade att statistiska uppgifter ommandatperioden delats ut till kammarens ledamöter.4 § Meddelande om justering av protokollTalmannen meddelade att justeringssammanträdeskulle äga rum kl. 9.30 i bo-stadsutskottets sessionssal.5 § Meddelande om /99Talmannen meddelade att /99skulle inledas med upprop måndagen den 5 oktoberkl. Öppnandet skulle äga rum tisdagen den6 oktober kl. 14.00.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1997/98:168 till lagutskottet1997/98:179 och 180 till arbetsmarknadsutskottet1997/98:181 till justitieutskottetSkrivelser1997/98:161 till finansutskottet1997/98:172 till socialutskottetMotioner1997/98:A63-A66 till arbetsmarknadsutskottet1997/98:T59 till trafikutskottet7 § Anmälan och hänvisning av motionerAnmäldesMotionermed anledning av prop. 1997/98:158 Uppföljning avskogspolitiken1997/98:Jo76 av m.fl. (v)1997/98:Jo77 av m.fl. (s)1997/98:Jo78 av och ()1997/98:Jo79 av och ()1997/98:Jo80 av m.fl. (mp)1997/98:Jo81 av m.fl. (c)1997/98:Jo82 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1997/98:159 Genomförandeav och rådets direktiv omgemensamma regler för den inre marknaden för el,m.m.1997/98:N21 av och ()1997/98:N22 av m.fl. (m, fp, kd)1997/98:N23 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1997/98:164 Ändringar ilagen (1988:1385) om riksbank1997/98:Fi72 av ()med anledning av prop. 1997/98:166 Ny associations-rätt för bankaktiebolag, m.m.1997/98:L29 av ()med anledning av prop. 1997/98:169 Gymnasieskola iutveckling - kvalitet och likvärdighet1997/98:Ub40 av ()1997/98:Ub41 av ()1997/98:Ub42 av m.fl. (fp, s, m, c, v,mp, kd)1997/98:Ub43 av m.fl. (c)1997/98:Ub44 av m.fl. (mp)1997/98:Ub45 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1997/98:173 Verkställighetoch återvändande - en del av asylprocessen1997/98:Sf41 av m.fl. (v)1997/98:Sf42 av m.fl. (mp)med anledning av prop. 1997/98:174 tillträ-de till fördrag om fullständigtförbud mot kärnsprängningar1997/98:U66 av m.fl. (v, mp)med anledning av prop. 1997/98:175 tillträ-de till konventionen om förbud mot användning,lagring, produktion och överföring av antiperso-nella minor (trampminor) samt om deras förstö-ring1997/98:U67 av m.fl. (mp, v)med anledning av prop. 1997/98:177 Ny lag om åt-gärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet1997/98:A67 av m.fl. (v)1997/98:A68 av m.fl. (fp)1997/98:A69 av m.fl. (mp)1997/98:A70 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1997/98:178 Medborgarskapoch identitet1997/98:Sf43 av m.fl. (m)1997/98:Sf44 av m.fl. (v)1997/98:Sf45 av ()1997/98:Sf46 av m.fl. (mp)Kammaren biföll talmannens förslag att ovanstå-ende motioner skulle hänvisas till berördautskott enligt nedan:1997/98:Jo76-Jo82 till jordbruksutskottet1997/98:N21-N23 till näringsutskottet1997/98:Fi72 till finansutskottet1997/98:L29 till lagutskottet1997/98:Ub40-Ub45 till utbildningsutskottet1997/98:Sf41 och Sf42 till socialförsäkringsut-skottet1997/98:U66 och U67 till utrikesutskottet1997/98:A67-A70 till arbetsmarknadsutskottet1997/98:Sf43-Sf46 till socialförsäkringsutskottet8 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 10 juni1997/98:864 av () till utbild-ningsministernKorttidsstudiestöd1997/98:865 av () till näringsmi-nisternAllmänningslag1997/98:866 av () till näringsministernHärnösands kommun1997/98:867 av () till miljöministernMiljöforskning på västkustenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll måndagen den 5 oktober.9 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 10 juni1997/98:818 av () till socialminis-ternDe mindre lasaretten1997/98:819 av () till socialministernVårdrelaterade infektioner1997/98:822 av () till statsrådetThomas ÖstrosFastighetsskatten1997/98:833 av () till utbild-ningsministernArkitekt och designutbildningen1997/98:837 av () tillutrikesministernProvsprängningarna i Indien1997/98:854 av () till utrikesministernTjernobyl och sarkofagenSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll måndagen den 5 oktober.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 14.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.10 § AvslutningStockholms Musikgymnasiums Kammarkör underledning av sjöng: Och jungfrun hon går iringen i arrangemang av . 65 TALMANNEN:Ärade ledamöter! Avslutningsdag är uppbrott ochavsked - men också vändpunkt och början på ett nyttskede. Det ger anledning till eftertanke, summeringoch blickar framåt.Vi har använt orden "vi lever i en för-änderlig tid" och "det är ett historiskt skede" så oftaatt de nötts ned till klichéer. Men sällan har de ordenså väl förtjänat att användas som när vi nu sammanfat-tar denna - fyraåriga - mandatperiod.Sverige blev medlem i EU. internatio-nella engagemang accelererade. blev världens mest jämställdaparlament. Demokratidebatten och diskussionen omriksdagens roll och ställning tog fart. Det politiskalandskapet befann sig i ett skede av omvandling.Det här är bara några av de förändringar sompräglat . De är tydligaäven för oss som är mitt i skeendet, strängt sysselsattaav det vardagsarbete som både är orsaken till ochföljden av dessa förändringar. Men ändå - hur avgö-rande de blev, det kan vi inte bedöma förrän de är justhistoria.Riksdagen var väl förberedd organisatoriskt införEU-medlemskapet. Till detta kan vi nu lägga drygt treårs praktik. Mycket har fungerat bra, medan annatmåste förbättras. De nationella parlamentens förmågaatt utveckla sina arbetsformer är avgörande för omfolkstyret skall kunna stärkas jämsides med och inomEuropasamarbetet. Detta är också temat för den kon-ferens, med deltagande av ett sextiotal av talmänneninom medlemsländer, som inleds här iRiksdagshuset i morgon.Debatten om folkstyret, om möjligheterna ochhoten, har tagit fart, och det är bra. måstehävda och stärka sin position som nationellt besluts-,kontroll- och debattforum. Det står inte i motsats tillEuropasamarbetet eller till att många frågor flyttas uttill lokala och regionala nivåer. Det står inte heller imotsats till vår närvaro på andra mötesplatser runt omi landet eller i medierna.Det är viktigt att förmår ta initiativ, pri-oritera och koncentrera sitt arbete till det principiella,det långsiktiga och det övergripande, till frågor sommänniskor anser som väsentliga. Då kommer riksda-gen att stå fortsatt stark och medborgarna att kännasig delaktiga. Därmed kommer det verkligt demokra-tiska inflytandet att utvecklas.Den nya budgetprocessen kan vara ett led i dennautveckling - om vi utvecklar dess fördelar och finsli-par där det ännu brister. Höstens budgethantering blirett eldprov, och utvärderingen av helheten efter någraår med den nya modellen blir därför mycket viktig.Den färska statistiken över riksdagsarbetet underdenna mandatperiod visar på en ökad arbetsvolym,vilket också speglas i riksdagstryckets omfattning ochi antalet reservationer och motioner. Antalet arbets-plenum under kvällstid har fördubblats under perio-den. De skriftliga frågorna har utvecklats, och antaletinterpellationer har ökat.Riksdagen och dess ledamöter står detta valår sär-skilt i fokus i massmedierna och ute bland människor.Det är bra. Vi inte bara tål och klarar denna gransk-ning. Öppenhet och närmare personlig kontakt ökarockså trovärdighet och människors tilltrotill förtroendevalda. Det visar statsvetenskapligforskning.