prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — finns det en fristå-ende arkeologikonsult, så det är inte precis någonöverhettad marknad. Kvalitet, kompetens och seriosi-tet skall ligga till grund vid anbudsförfarande, dvs.samma regler gäller för alla.Fru talman! Så över till våra fantastiska skutor ochde eldsjälar som vårdar och bevarar dem för oss ochför framtiden. Här vill vi också renodla och föreslåratt stödet till de kulturhistoriskt intressanta segelfarty-gen skall fördelas direkt över ett särskilt anslag istatsbudgeten. har avsätta till skutstöd varje år.Pengarna skall tas från överskott som museet förvän-tas få från det helt avgiftsfinansierade ,även om inte har något överskott. Det ärsäkert att det är så, även om man inte tror det.Men vän av ordning inser raskt att detta är ett ex-tremt dåligt tricksande. I likhet med förslag i betänkandet Nya samverkans-former inom den museiverksamheten villMiljöpartiet m.fl. partier här att man skall inrätta ettsärskilt anslag till de värdefulla segelfartygen. Det ärbara och socialdemokraterna som inte villdet. Vi vill alltså ha ett s.k. skutanslag i stället för atten del av intäkter används.Vår förhoppning är regeringen kommer tillbakatill med ett sådant förslag, och varför dåinte passa på att se över även stödets omfattning? INorge sköter man sina skutor mycket bättre än vad vigör här och man ger rikligt med statligt stöd. Jagtycker att det är pinsamt att påpeka att våra kuststädermed sin sjöfart står för en stor del av histo-riska utveckling. förutsätter de gamla skutornasskötsel kommersiella intäkter, och det är inte specielltbra.Anf. 161 ()replik:Fru talman! Jag vill bara göra en liten kommentartill . Jo, jag är mycket medveten om attdet är en utredning som föreslås, men i betänkandetstår det att man inte skall föregripa det som sker iRegeringskansliet. Vi säger nu att vi vill ha en utred-ning. Jag är alltså helt medveten om hur reservationenlyder. Jag ville bara klargöra detta.Ewa talade om skutstödet. Det är inte avöverskottet från som dessa pengar skalltas utan det är av intäkterna, vilket är väldigt viktigtatt skilja på eftersom när man talar om intäkterna ärfarhågorna för att det inte skall bli några pengar gans-ka obefogade.Anf. 162 () replik:Fru talman! Museet skall först och främst klara sinegen avgiftsfinansierade verksamhet med hjälp avintäkterna. Överskottet skall sedan gå vidare till som därefter förmedlar dem vidaretill skutorna och de eldsjälar som sköter dem. Om detinte blir något överskott, blir det inte heller någontingatt ge till . Då skall alltså egen avgiftsfinansierade verksamhet gå medminus. Så är det ju inte. Vi kan inte hålla på med dethär tricksandet.Anf. 163 ():Fru talman! Detta betänkande tar upp kulturarvs-frågorna. Jag vill passa på att yrka bifall till utskottetshemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer.Betänkandet innehåller också, som många harsagt, ett tillkännagivande. Det gäller , andra ideella organisationer och detviktiga jobb som de utför. Vi påtalar vikten av att defår resurser i form av ett tillräckligt anslag i framti-den. Detta ger utskottet enhälligt till känna. De utgören mycket viktig del i arbetet med kultur- och na-turmiljöarbetet.Utskottet beskriver också en liten nyhet i betän-kandet. Man skriver i betänkandet att man bör över-väga huruvida bevarandeinsatser rörande transport-medel av olika slag borde ingå i de kommande sats-ningarna på det industrihistoriska kulturarvet. Detta ärväldigt viktigt nu när och re-geringens särskilt utsedda man skall arbeta med attföreslå industriminnen som vi skall göra särskildainsatser för . Det är också sagt att regering-en skall återkomma budget med speciellamedel för att ordentliga insatser för industriminnenskall kunna göras. Därför tycker jag att det är bra attutskottet skriver att även olika slag av transportmedelför industrins utveckling - var de har använts osv. -skall bli belysta på ett tydligt och bra sätt.Jag vill sedan kommentera några av reservationer-na.I reservation nr 1 tar man upp behovet av en nyorganisation inom kulturmiljöområdet. Det har juskett en hel del . Man förslår ändå att detskall tillsättas en utredning om ifall UV skall skiljasfrån Riksantikvarieämbetet.På s. 8 i betänkandet beskriver utskottet rätt välvad detta betyder. Utskottet har bestämt sig för föl-jande: Enligt utskottets uppfattning bör inteföregripa regeringens ställningstagande till den ovanangivna utvärderingen som Riksantikvarieämbetetgjort av organisationsförändringar inom myndigheten.Det har faktiskt gjorts vissa förändringar. Man börkanske vänta och se vad den inventering som redovi-sades när företrädare besökteutskottet får för positiva följder.När vi ändå är inne på detta med industriminnenosv. vill jag ta upp en viktig motion i betänkandetsom handlar om motorfabriken i Norrtälje.Med anledning av att man nu håller på att välja ut ochförorda ett antal industriminnen har utskottet intevelat ta ställning till en speciell företeelse i sak. tycker att det som har lyfts fram i motionenär väldigt viktigt och återkommer när man ser försla-gen till de satsningar av nationell natur som skallgöras framöver för att levandegörande industrimin-nen.Reservation nr 2 innehåller ett särskilt anslag tillskutstöd. säger rätt tydligt att hon tyckeratt det skall vara ett nytt anslag, men hon säger inte attanslaget skall vara större. I motionen talar man om attanslaget skall ligga på samma nivå. Man hänvisar utredning som har föreslagit att det skall vara ettsärskilt anslag osv. Utskottet har ändock på olika sättförsökt att tillgodose möjligheten att ge ett bärkraftigtanslag utifrån modellen för . Som tidiga-re har sagts har man gjort förändringen att anslagetinte längre är knutet till överskottet, utan det är intäk-terna från som fördelas till skutstödet.Någon höjning av anslaget har inte utlovats.Det finns mycket att kommentera i betänkandet.Men jag passar återigen på att yrka bifall till utskot-tets hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 164 () replik:Fru talman! Det var bra att uppmärk-sammade passusen i betänkandet om att det industri-historiska arvet också bör innehålla transportmedel avolika slag. Det är nämligen skälet till att vi reservanterinte har fullföljt det yrkande 2 som fanns i motionenom skutstödet, nämligen att stödet skulle utökas till attomfatta även ång- och maskindrivna fartyg. Vi tyckeratt diskussionen om transportmedlen på ett naturligtsätt inkluderar yrkandet i motionen.När det sedan gäller frågan om utvärderingar ochutredningar kan vi vara överens, , om attdet pågår en utredning om myndighetsstrukturen inomkulturområdet på departementet. Det pågår också enutvärdering av omorganisationen inom . Nog vore det väl naturligt om man, närdepartementets utredning är färdig, också kunde ha enutredning som byggde på ämbetets utvärdering för attsedan i ett samlat grepp kunna ta ställning även tillfrågan om RAÄ och UV.Anf. 165 () replik:Fru talman! Jag kan naturligtvis hålla med om attde saker som nämner utreds och utvär-deras. Men vi tycker inte att vi skall ta ställning justnu. Vi kommer att få möjlighet attpröva frågan på nytt.Anf. 166 () replik:Fru talman! Det är för mig obegripligt varför manfortsätter med tricksandet med utdelning av skutstöd.Det är obegripligt för alla, måste jag säga. Om manräknar med att ta från intäktssidan om det inte blirnågot överskott blir det ju konfiskering av medel, fastdet blir som får betala det.Jag skall läsa innantill, så att ni förstår vad dethandlar om: Regeringen förordar dock att Statenssjöhistoriska museer i fortsättningen skulle avsätta500 av intäkterna från Vasamuseetsverksamhet till bevarande av kulturhistoriskt värdeful-la segelfartyg. Detta belopp skulle således avsättasoberoende av om ett överskott av den avgiftsfinansie-rade verksamheten uppstått.Blir det inget överskott, blir det alltså ett minussom skall tas från ordinarie verksamhet. Det är bättreatt renodla stödet till en egen post, eller hur?Det talas här om en utredning. Så sent som den23 mars fick utskottets ledamöter ett brev, därman misstänkliggör i för attanbudsförfarandet när det gäller arkeologiska utgräv-ningar inte har gått riktigt till.Så skall det väl ändå inte behöva vara! Man skallinte misstänkliggöra människor på det här sättet. Där-för tycker vi i att man snabbt skall tillsät-ta denna utredning för att kunna se vilka effekter somkan förväntas uppstå om UV och Riksantikvarieämbe-tet skiljs åt.Anf. 167 () replik:Fru talman! När det gäller frågorna om UV ochom UV skall höra hemma i den organisation som denligger under, , tycker jag att vi idagsläget skall vänta med dessa.Vi får se om de åtgärder som man från redovisade när de var hos oss - detarbete som skall komma ur den nya organisationenoch det nya sättet att arbeta - om inte det ger resultatsom ändå går i den linje som även ärinne på.Jag har nämligen en förhoppning om att man harinsett att det har förekommit vissa besvärligheter, menatt man har fått syn på dem, kommer att åtgärda democh se till att det blir ett bättre resultat. Om det inteblir ett bättre resultat får vi återkomma senare.Anf. 168 ():Fru talman! Det finns ett par motioner som jag harmitt namn under. Den ena handlar om bevarandevär-den och utvecklingsbehov i finnskogskulturen. Finn-skogen finns i de nordvästra delarna av ochäven i östra delarna av . Jag skulle vilja talamycket om de bevarandevärden som där finns. Nutänker jag emellertid ägna mig åt ett annat område avbevarandevärde.Det handlar om de gamla kulturhistoriskt värdeful-la fartygen. Alla har vi sett dem och ser dem. Här iStockholm finns några tiotal av de verkligt gamlafartygen. Vi kan ta promenader året runt och njuta avdessa kulturhistoriska företeelser.Vi ser också de fartyg som har blivit vrak. De harinte kunnat vänta ut den hjälp som skulle kunna gesav företag som vill hjälpa till med bevarandet av enkulturskatt som kommer att gå förlorad om vi inte tarvara på den. Men har företagen varit väldigt dåligapå detta - de företag som borde ha varit på alerten. Åandra sidan har vi ju haft varvskris i åtminstone tvåomgångar. Det kanske är förklaringen till varför såmånga av de fina gamla fartygen, segelfartyg ochandra som har blivit motordrivna, ligger som vrak påbotten i hamnar, i och påmånga andra ställen.Om vi åker ut i landet och ser oss omkring där detfinns större och mindre hamnar ser vi att man där hartagit vara på ett och annat fartyg. Det har kommunal-politiker gjort, men naturligtvis också människor sommed sina händer har arbetat med detta och som kanyrket som gamla båtbyggare. Dessa finns förvissoockså representerade i Stockholm.Jag har svårt att tro att det finns någon uppgiftman kan ge sig själv som är så arbetsam, och iblandså hopplös, som att skaffa sig och ta sig an ett gam-malt fartyg - ju större och ju äldre, desto mer arbete.Det är inte ens sjuårsplaner, som man brukar skämtaom ibland, som gäller, utan detta är helt enkelt ettarbete som kan synas oändligt. Många fortsätter bok-stavligen till den egna tidens slut.Men det är tack vare dessa entusiaster, dessa skut-ägare vid kajerna, som vi har dessa klenoder. Det ärtack vare dem som vi har denna fantastiska utsmyck-ning i hamnar.Under som inträffar i årkommer runt hundra fartyg att angöra Stockholmshamnar. Det är allt ifrån ett litet passagerarfartyg somsjönk i , och som har tagitsupp från botten där under stor uppmärksamhet. Dethar dessbättre kunnat ställas i skick. Det fartyget skallnu via och ta sig upp till Stock-holm och utgöra en del av den utsmyckningenunder . Det kommer att finnasväldigt mycket att se på, precis som under de storaseglingarna som framför allt och endel andra delar av kusterna har glädje av.Jag tror inte att det finns något mer arbetsamtprojekt som en enskild person kan ta sig an än attköpa eller bli delägare i ett äldre fartyg - 70-80 ellerkanske . Vi kallar dem för skutor.Vi är flera från olika partier som har blivit mereller mindre entusiaster för detta i politiken. Jag serde motioner som har väckts som in-slag i en synnerligen opolitisk del av vår verksamhet.Här är det nämligen fråga om bevarandevärden.En sak kan vi vara helt på det klara med, nämligenatt dessa fartyg som vi kan gå ned och se på i Stock-holms hamn - för att ta det närmaste området - intekommer att finnas om så där en , åtminstoneinte de som är hundraåriga . De kommer inte attfinnas om det inte sker ordentliga insat-ser också från samhällets sida. Och talar jag inteom stora pengar. Det nämndes en summa här ...Förlåt, fru talman, jag borde ha anmält mig för 14dagar sedan, men jag gjorde det nu när jag fick tillfäl-le och visste att jag skulle kunna delta. Men jag beratt få hänvisa till motionstexten och till allt det som nihar möjlighet att se när sommaren glider in och allade här fartygen kommer att ankra upp - förutom demsom finns där . Låt oss för allt i världen tavara på kulturvärden! De här går förlorade.Anf. 169 ():Fru talman! Jag kan hålla med iväldigt mycket av det han har sagt om värdet av attdetta arbete görs av dem som äger båtarna. Det skallvi naturligtvis vara tacksamma för.Det som staten möjligen kan göra är detsom vi har pratat om här och som man kan läsa i be-tänkandet. Det står att utskottet anser att det är befo-gat att överväga huruvida bevarandeinsatser rörandetransportmedel av olika slag borde ingå i kommandesatsningar i det industrihistoriska arvet.Vad gäller vissa av de här båtarna kan de faktisktbli föremål för hantering i den sektorn på något sätt.Men det blir mer som stimulanser. Det är viktigt attdet är ägarna till fartygen som känner huvudansvaret.Anf. 170 ():Fru talman! Jag uppfattade det senaste inläggetfrån utskottets talesman som utomordentligt positivt.Men vi står faktiskt bara i början. Under 80-taletväcktes någon motion på det här området av en leda-mot från norra . Han frågade : Blirdet någonting av det här eftersom ni har tagit upp detigen i ?När jag fick frågan sade jag att jag utgår från attdet skall finnas en så stark känsla för en epok someljest kommer att bli totalt utplånad, åtminstone iverkligheten. Än så länge kan vi inte bara se dessagamla fartyg som är 70, 80 och och somfinns i hamnarna. De kan också användas, seglas,befaras. Enda sättet att bevara ett sådant gammaltfartyg är att använda det. Annars går detförlorat och ligger bland de andra vraken utmed vårakuster.Förhoppningen som vi alla har är att vi även inästa generation, och i nästa, skall kunna ha dessaminnesmärken kvar. Det skulle också vara värdefulltom det blev maskindrivna fartyg. Men segelfartygeninnebär ju något alldeles speciellt i vår historia.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Vård av missbrukare m.m.FöredrogsSocialutskottets betänkande 1997/98:SoU17Vård av missbrukare m.m.Anf. 171 ():Fru talman! På bara har antalet psykisktsjuka hemlösa fördubblats i . Genom psy-kiatrireformen 1994 skulle de psykiskt sjuka slippa bopå institution. De skulle få frihet och värdighet och tadel av och vara en del av det övriga samhället. I allt-för många fall blev det inte mycket av värdigheten.Den här utvecklingen var just vad den moderateordföranden i , ,varnade för. Han krävde också att de psykiskt sjukaskulle ingå i personkretsen för LSS. Detta har mode-raterna fortsatt att verka för, och det kommer vi attfortsätta att göra till det blir verklighet.Mest utsatta är de som är psykiskt sjuka ochdessutom missbrukare. Statistik visar att över hälftenav alla alkoholister också lider av någon form avpsykisk störning. Bland narkomaner är andelen ännustörre. Det här innebär att missbrukarvården inte barahandlar om att få människor ur sitt missbruk. Dethandlar också om att behandla psykiska sjukdomar.Detta ställer mycket stora krav på behandling ochvård, allt detta som det finns enmycket bristfällig uppföljning och kvalitetssäkring avmissbrukarvården.En av de saker som dock säkert går att säga är attdet är bland de frivilliga organisationerna, trots derassinsemellan så stora spännvidd i former och metoder,som man kan påvisa ordentliga rehabiliteringsresultat.Jag vill därför understryka hur viktiga de insatser ärsom de frivilliga organisationerna gör för grupper avgrava missbrukare, särskilt i storstäderna.Verksamheten är av särskilt stor betydelse förmänniskor som av olika skäl inte vill ha kontakt medmyndigheterna. Det verkar också som om organisa-tioner som och , föratt ta några exempel, känner till fler missbrukare ochhemlösa utslagna människor än kommunernas social-förvaltningar.I den hearing som socialutskottet arrangerade den5 februari var det också företrädare för dessaorganisationer som gav skrämmande vittnesmål omhur just gruppen med dubbel diagnos - missbruk ochpsykisk störning - blir större och större bland demsom de hjälper. På gruppboenden för psykiskt sjukaär de nämligen inte välkomna om de dessutom harmissbruksproblem, och många stödboenden för miss-brukare tar inte emot psykiskt sjuka.De som mest av alla skulle behöva hjälp hamnaralltså mellan två stolar i de offentliga institutionernaoch skulle inte ha någonstans att ta vägen om det intevore för de frivilliga organisationernas härbärgen ochbehandlingshem.De som arbetar på iStockholm blev så förtvivlade över att en klarmajoritet av deras hyresgäster var gravt psykiskt stör-da att de beskrev några av dessa personers personlig-heter för att uppmärksamma politikerna på problemet.Så här kunde det låta:Ung, gravt psykiskt sjuk missbrukare. Har legat påpsykiatrisk avdelning. Isolerad från omvärlden, gårbara ut för att köpa öl på . Tvättar varken sigeller sina kläder. Hår och skägg får växa. Samlartidningar på rummet utan att läsa dem.Ett annat exempel:Flykting, svårt psykiskt störd. Alkohol- och nar-kotikamissbrukare. Onåbar och aggressiv. Vandrarrunt som en osalig ande. Skriker och slår sina grannari korridoren.Jag tar ett exempel till bland de många:Missbrukare med grav psykisk störning. Får me-dicin på öppen medicinsk mottagning. Kan bli våldsam, har köpt yxa och såg.Hör röster för jämnan och skrattar vansinnigt. Sovertill , är vaken på nätterna.Detta var alltså vad man kan kalla ett vanligt ung-karlshotell. Man kunde tro att det mera befolkades avvad vi tidigare kallade a-lagare eller gubbar somhamnat litet på glid. Svårt psykiskt störda människortvingas alltså bo där.De frivilliga organisationernas arbete borde stimu-leras och värderas mycket mera än vad som görs . borde vara öppen för samverkan åtmånga olika håll och regelbundet använda sig av defrivilliga organisationernas erbjudanden om vård- ochbehandlingsplatser. borde vara skyldigatt stödja frivilligt socialt arbete. Detta borde stå isocialtjänstlagen. Därigenom kan också ytterligarenedläggningar av vårdhem som bedrivs av stiftelseroch ideella organisationer undvikas.Fru talman! För att vinna tid åt kammaren vill jagendast yrka bifall till den ena av de två moderatareservationerna, nämligen reservation 7 om de ideellaorganisationerna. Givetvis står vi liksom tidigare ävenbakom vår reservation om en ny lag om vård av miss-brukare som skulle göra det möjligt att gå in ochhjälpa i ett tidigare skede än vad som är fallet i dag.Anf. 172 ():Fru talman! Sammanfattningen till detta betänkan-de är på tre rader och inte speciellt upplysande fördem som har ett ansvar för missbrukarvården. Menbetänkandet innehåller en rad uppmaningar och kon-stateranden som är viktiga att föra vidare till dem deberör. Här är några som jag vill lyfta fram.Utskottet skriver på s. 14: "Enligt utskottet är detdock tveksamt om kommunernas öppenvårdsinsatserkan möta behoven hos de mest utsatta missbrukar-grupperna, framför allt yngre narkotikamissbrukaremed psykisk störning".Detta är ju något som måste rättas till. Det är ettbekymmer att nå många missbrukare. Den utfrågningvi hade om missbruk visade att alltförmånga missbrukare inte söker narkomanvården. av dessa är kända inom hälso- och sjukvården,andra av ideella organisationer som t.ex. Frälsnings-armén. Men, som sagt, de söker inte hjälp på det ställesom skulle falla sig naturligt för dem. Därför måste visöka kunskap om varför man inte söker narkomanvårdutan vänder sig till andra vårdgivare.Utskottet anser att ökade ansträngningar måste gö-ras för att utveckla motivationsarbete, behandlings-planering och omhändertagande av gruppen yngrenarkotikamissbrukare. Detta måste också föras ut tillansvariga.Vi från ser med glädje att utskottetstöder vårt motionsyrkande om att ta till vara de an-hörigas och missbrukarnas synpunkter på förebyg-gande insatser, vård och rehabilitering. Böckerna omSara bör läsas av alla inom missbrukarvården, särskiltde avsnitt där och hennes pappa tar upp en radförslag till åtgärder.Sara var en flicka som växte upp i en vanlig fa-milj, i ett vanligt bostadsområde med föräldrar ochmed syskon som det gått bra för, medan gick in inarkotikamissbruk via tobak och alkohol. Hon blev såsmåningom både prostituerad och hivsmittad ochavled sedan i aids.Fru talman! Kommunernas ansvar för ett varieratoch flexibelt utbud av vårdinsatser som också passarmissbrukande kvinnor understryks liksom länsstyrel-sernas och tillsynsansvar när detgäller insatser särskilt för unga narkotikamissbrukare,missbrukare med psykisk störning, kvinnliga missbru-kare och invandrare med missbruksproblem.Socialtjänstens ansvar för vården, oberoende avom den ges i frivilliga former eller med stöd av LVM,framhålls också.Utskottet understryker vidare vikten av att kom-munerna kontinuerligt ägnar de bostadslösa stor upp-märksamhet och ser till att stödinsatserna blir så ef-fektiva som möjligt. Vi vill understryka vikten avsamverkan med ideella organisationer, att nya meto-der och arbetsinsatser behöver utvecklas, att insatser-na för hemlösa och vilka effekter de haft behöverföljas och utvärderas.Detta betänkande innehåller således en rad upp-maningar, främst till kommuner och länsstyrelser samttill . De får inte begravas utan måsteföras ut till dem som de berör.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 3 undermom. 3 och vill här särskilt lyfta fram behovet avutredning och kvalitetssäkring av den vård som i dagligger utanför och Socialstyrelsenstillsynsansvar samt framhålla att nedskärningarna ivården inte får drabba metadonbehandlingsverksam-heten, på grund av den risk för ökad hivsmittspridningsom en sådan nedskärning skulle föra med sig.Vi står givetvis också bakom den andra reserva-tionen, men jag yrkar här alltså bara bifall till reser-vation nr 3.Anf. 173 ():Fru talman! Som sadefrån denna talarstol innehåller detta betänkandemånga bra tankar och även många bra förslag ochuppmaningar till kommunerna. Det som vi här be-handlar hör ju inte i första hand till ansvar-sområde utan tillhör mera de kommunala angelägen-heterna, nämligen hur man tar hand om sina svagastemedborgare.Betänkandet består till tre fjärdedelar av en hea-ring som utskottet gjort med 22 av landets främstaexperter på missbruksvård. Däri ligger också tyngd-punkten i betänkandet. Jag rekommenderar alla demsom vill ta reda på hur nutidshistorien ser ut att ta delav utskriften från den hearingen. Vi fick också avAnnika och några exempelpå tillståndet i landet, som ju inte är bra.De lärdomar som vi kan dra av hearingen är attpersoner som har dubbel diagnos - psykiskt stördaoch missbrukare - är den grupp som har farit mest illaunder . Den har enligt de rapportersom vi fått från och Stadsmissionenockså ökat dramatiskt. Den har hamnat mellan tvåstora strukturomvandlingar, för det första Psykädelre-formen, som tvingade ut dem från institutionerna tillett enskilt boende, för det andra den samtidiga storastrukturomvandlingen i form av stora sparpaket inedskärningspolitiken, som tvingade kommunerna attsluta skicka folk till institutioner, äldrehem och lik-nande typer av verksamhet och i stället övergå tillöppen verksamhet. Detta har också skett under de småekonomiska omständigheter som den senaste tidensbesparingar har inneburit.Det är alltså helt uppenbart att denna grupp harkommit i kläm. Jag tycker att utskottet visarstort intresse för den här gruppen, stor empati och storvilja.