prot · GL09120 · 1998-06-08 00:00:00 — Äldre-omsorgen står inför stora utmaningar, och Folkpartietvill möta dem genom att bl.a. införa en omsorgsga-ranti. Den skall innehålla alla de delar som är väsent-liga för att den enskilde äldre skall erbjudas en kvali-tativt god omsorg med valfrihet. Kommunerna skallutifrån en av utarbetad skiss fastställaen omsorgsgaranti. Den skall ha ett innehåll somgaranterar en kvalitativt god omsorg. De kommunersom inte lever upp till de rättigheter som garanterasav omsorgsgarantin skall bli skyldiga att ge de äldresom drabbas av detta en avgiftsreduktion. Det blir ettekonomiskt incitament för kommunerna att leva upptill målsättningarna i omsorgsgarantin.Det finns flera dimensioner i en kvalitativt godvård. Till de mest påtagliga hör de medicinska. Vi villuppmärksamma några sådana behovsaspekter sommåste vara tillgodosedda för att omsorgen skall kunnaräknas som kvalitativt god. Den medicinska kompe-tensen måste stärkas, inte minst läkarinsatserna. Härkan vi med glädje konstatera att utskottet har enatsom ett tillkännagivande på den punkten så att rege-ringen skall återkomma till omkommuner och landsting inte klarar av det som deutlovat, att just se till att läkarinsatserna i det särskildaboendet tillgodoses. anser att utskottetsmarkering med ett tillkännagivande är viktig. Detmåste hända något snabbt, och därför måste regering-en följa utvecklingen och snabbt återkomma till riks-dagen om inte de förväntade resultaten uppnås. Lä-karmedverkan är en viktig del i att höja den medi-cinska kvaliteten, men det behövs också fler sjukskö-terskor inom äldreomsorgen.Fru talman! Fortbildningen för personalen måsteinnehålla obligatoriska moment av kunskap om nä-ringsbrist och om hur trycksår uppkommer. Vi fåraldrig acceptera näringsbrist och trycksår som någotsom naturligt tillhör åldrandet. Näringsbrist kan hamånga orsaker, och dessa orsaker måste utredas. Detkan vara sväljsvårigheter, dålig tandhälsa, läkeme-delsbehandling och andra funktionsnedsättningar somkan resultera i tillfällig undernäring. Omvårdnads-forskningen har visat att det ofta behövs enkla för-ändringar i rutiner och hjälpmedel för att häva under-näringen.En bred vidareutbildning av omsorgspersonalenmåste innehålla obligatoriska moment av kunskap omnäringsbrist och hur denna skall åtgärdas. Trycksåruppstår lätt på en äldre sjuk människa, men de kaninte accepteras. Med god kunskap om den åldrandekroppen kan såren förebyggas. Här kan regeringensförslag om kvalitetsutvecklingen och det nya forsk-ningsprogrammet för äldre, satsningen på fortbildningoch kartläggning av personalförsörjningen och ut-bildningsbehoven vara viktiga för att komma till rättamed problem, och vi stöder det förslaget. ärdet viktigt att den kunskap som finns , inom inteminst omvårdnadsforskningen, bättre tas till vara i detpraktiska arbetet.Smärtlindring och vård i livets slutskede är ocksåen del av omvårdnadsgarantin. En förutsättning för attdet skall fungera , när alltfler vårdas till slutet utan-för sjukhusen, är att kontakten med andra delar avsjukvården fungerar. En direktlinje måste finnas tillspecialistvården liksom fortlöpande stöd från primär-vårdsläkaren. Det är också viktigt att den döendesönskemål beaktas in i det sista. Här anser vi att utskot-tets skrivningar och förslaget om en parlamentariskutredning om vård i livets slutskede i stort tillgodoservåra strävanden, men vi vill ändå att just detta skallvara en del av vår omvårdnadsgaranti.Fallskador och bättre läkemedelshantering är and-ra delar av omsorgsgarantin. Alla fallskador skallundersökas av läkare, och de skall rapporteras. Läke-medelshanteringen måste bli bättre. Många gamla fårfelaktig medicinering, som leder till ett försämrattillstånd. Försök på sjukhem med läkemedelsbehand-lingsteam har visat sig framgångsrika och bör omsät-tas i större skala. Det finns också brister i kunskaper-na om hur åldrandet påverkar läkemedelseffekter.Därför behövs fortbildning om detta för såväl förskri-vare som övrig vårdpersonal.Fru talman! Vi liberaler utgår från att det person-liga självbestämmandet, att själv kunna påverka sinegen vardag, är ett hälsofrämjande inslag i männi-skors liv. Det måste det också få vara för äldre männi-skor. Vi tycker att det är självklart att kunna väljavilka varor vi vill köpa och var vi vill bo.Det är närmast en skandal att äldre, och i synner-het äldre med speciella behov, fråntas den valfrihetman tidigare i livet har haft. Det är i praktiken ettomyndigförklarande. Det är för oss självklart att enmänniska som är skall kunna påverka valetav boende och inte endast vara hänvisad till kommu-nens boendekö. Därför vill införa en äld-repeng. Den enskilde äldre skall själv kunna avgöravilken typ av hemtjänst eller på vilket sjukhem elleräldreboende han eller hon vill bo. Äldrepengen är ettadministrativt system som fördelar en viss summapengar per äldre person. Pengen följer sedan denäldre som betalningsmedel från kommunen till detboende eller till den service som den äldre väljer. Detskall kunna vara kommunens hemtjänst och boendemen lika väl privata alternativ. En äldrepeng möjlig-gör en verklig valfrihet för de äldre.Folkpartiet har , när frågan, arbetat för att alla äldre som vill ha detskall få möjlighet till ett eget rum. delarca 13 000 människor rum med personer som de självainte valt att dela rum med. anser att en delav de extra statsbidragen till kommuner och landstingskall användas för att skyndsamt bygga bort bristen påeget rum.Folkpartiet vill återinföra husläkarlagen. Den gerframför allt de äldre en kontinuitet och en trygghet ikontakten med läkaren. Husläkaren skall också funge-ra som en övergripande organisation för all läkarkon-takt inom primärvården för de äldre. Det behövs ock-så större inslag av rörlig läkarverksamhet. Både sjuk-hus- och husläkarna måste se över vilka funktionersom praktiskt går att föra ut från den egna institutio-nen till patientens hem. Utvecklingen av hemsjukvår-den måste ske i nära samverkan mellan primärvården,sjukhusens specialistkliniker, med geriatriken ochmed kommunernas hemtjänst och äldreomsorg.Fru talman! Väntetiderna för vård och behandlingökar. Det drabbar i mycket stor utsträckning de äldre.För en äldre människa som drabbas av t.ex. starr ochfår synen starkt nedsatt handlar det i hög grad omlivskvalitet av livet.Att inte kunna sköta sig själv och sitt hem, intekunna läsa, promenera eller se på TV innebär inteminst ett stort socialt handikapp - ett handikapp somgenom en förhållandevis enkel och billig operationkan förbättras avsevärt. Är man gammal blir långaväntetider ännu längre, eftersom man också vet attden tid man har kvar att leva är begränsad. Därförmåste en ny, utvidgad vårdgaranti införas. Folkpartietföreslår tillsammans med , ochKristdemokraterna att regeringen måste åter-komma till med ett förslag på en vidareut-vecklad vårdgaranti, en vårdgaranti med verkligtinnehåll och inte något lösligt, som socialministernnyligen presenterade på kon-gress.Fru talman! Tillsynen inom äldreomsorgen är otillräcklig. Detta bevisas inte minst av att i defall som medierna har uppmärksammat dessa haransvariga politiker varit helt ovetande och överraska-de. anser att tillsynen skulle kunna blieffektivare om ensam har till-synsansvaret i stället för att, som , ansvaret delasmellan länsstyrelser och Socialstyrelsen.För att detta skall bli effektivt krävs dock en ökadregionalisering av resurser så atttillsynsverksamheten kommer närmare den verksam-het som är föremål för tillsyn.Folkpartiet delar regeringens uppfattning att det ärviktigt att utvärdera de insatser som görs inom äldre-omsorgen samt att forskning bedrivs på området.Däremot kan vi inte acceptera det föreslagna systemetmed rikstäckande individbaserad statistik som enligtvår mening är alltför integritetskänslig.Fru talman! kommer senare att re-dogöra för andra förslag till förbättringar inom äldre-omsorgen som anser är nödvändiga. Jagvill avsluta med att konstatera att socialutskottet harförbättrat propositionen i flera delar. Jag vill bl.a.nämna demensvården där utskottet klart markerarbehovet av utbyggnad av gruppboende och dagverk-samhet och den uppsökande verksamhet som föreslåsi propositionen. Viktigt är också att de statliga till-synsmyndigheterna noga följer demensvårdenYtterligare en för oss i viktig punkt ärtillkännagivandet om att regeringen i budgetarbetetskall överväga om rätten till personlig assistans kanutvidgas så att den som erhållit personlig assistansföre får behålla den även efter 65-årsdagen. Detta är också ett viktigt ställningstagandeför att markera att man, även när man är äldre och är ibehov av stöd och hjälp, skall man inte behöva mistade rättigheter som man hade före pensionsdagen.Folkpartiet och jag gläder oss mycket åt detta avutskottet eniga tillkännagivande till regeringen.Fru talman! Jag står bakom samtliga av Folkpar-tiets reservationer, men yrkar endast bifall till reser-vation nr 10.I detta anförande instämde , och (alla fp).Anf. 4 ():Fru talman! Det har fram-förts en hel del kritik mot äldrevården, och detta motbakgrund av det som har utspelat sig under de senasteåren. Det har varit vårdskandaler, skrivits tidningsar-tiklar osv. I själva verket handlar det om mycket meraän tillfälliga vårdskandaler. Det handlar om vår synpå äldre och på åldrandet. Det handlar också om enfördelningskamp som har hållit på . Åld-ringsvården kostar enorma pengar, därav tystnadenmellan varven.De flesta politiker vill inte lägga ut stora pengarpå en s.k. tärande äldrevård utan i stället använda demtill trevligare saker, såsom t.ex. skattesänkningar ochdiverse investeringar. Därför lanserar man käckaslagord som Mer vård för pengarna och liknande.Man menar att det inte är pengar som saknas utan attproblemen kan fixas med organisationsförändringaroch ekonomiska incitament.Därför var det inför valet inte någon tillfäl-lighet att var det enda parti som villeskjuta till mer pengar till kommuner och landsting,och vi krävde . Det var inte hellernågon tillfällighet att socialdemokraterna och de bor-gerliga partierna i stort samförstånd - moderaternavar kanske undantagna - drev igenom ädelreformen,där ett av de viktigaste syftena var att öka avgifternaför pensionärerna och nagga på deras besparingar.Det är vidare ingen tillfällighet att hundratusentalsanställda har avskedats från vården och omsorgen.Enbart under den senaste mandatperioden har 68 000anställda fått lämna vården.Officiellt sade man och börjanav 90-talet att arbetskraft måste frigöras från denoffentliga sektorn för att flyttas över till den privatasektorn som sades ropa på arbetskraft. Sedan komEU:s konvergenskrav in i bilden som krävde en slim-mad offentlig sektor. Som om inte dessa motiv räcktehar tagit till saneringsargumentet för attfortsätta med nedskärningarna. Motiven har alltsåväxlat, men resultatet har blivit detsamma: kraftiganedskärningar och försämrade villkor för personalenoch de vårdbehövande.Processen har alltså pågått och medmålmedveten konsekvens. Gränserna för vad degamla och personalen tål har prövats och tänjts ut.För oss som lidit och kämpat för en annan utveck-ling kom HSU:s betänkande om sjukvårdens framtidaresursbehov som en möjlig vändpunkt och en litenljusglimt i mörkret.Här sades i varje fall klart ifrån att enbart demo-grafiska skäl gjorde att vården måste tillföras 16 mil-jarder kronor i nivåhöjning för att inteytterligare utarmas. och tog till sig budskapet och har utfäst sigatt uppnå den nivån - i och för sig med råge, men dåinkluderas också skolans behov.Det kan alltså uppfattas som att det har skett envändning, men fortfarande innebär ambitionerna en-bart att man hoppas att i bästa fall upprätthålla enminiminivå eller åtminstone undvika att försämring-arna fortsätter och blir alltför uppenbara.Vi välkomnar de totalt 72 miljarderna till vården.Vi ser dem som en framgång för ett humanistiskttänkande och en human politik. Vi välkomnar ocksåden nationella handlingsplanen. Den är bra och tyderpå en ambitionshöjning. Vården handlar mycket omvilken ambition som man vill lägga sig på. Vill manlägga sig på ett förvaringstänkande eller vill manutveckla den? För vår del vill vi ta fasta på den gamlesocialministern tanke. Han uttalade:Endast det bästa är gott nog för dem om har byggtlandet. Det är en bra ambition även om den är litethögt ställd.Vi tycker att det börjar gå åt rätt håll, så vi är inteoroliga för valet. Frågan som man kan ställa sig är:Hur ser det borgerliga alternativet ut?Vi har hört här från talarstolen en mängd önske-mål uppräknade. Vi har hört honnörsord som om-sorgsgaranti och trygghetsgaranti. Varudeklaration aväldrevården, brukar tala om ibland.Värdighetsgaranti, säger . Vårdga-ranti, hjälpmedelsgaranti och välfärdkontrakt, står detom i någon reservation. Äldrepeng och servicecheck-ar har det talats om här i dag.Det är många fina honnörsord, men det följer ald-rig med några pengar i dessa sammanhang. Då tapparni all trovärdighet. Jag tycker att det är bättre att görasom regeringen har gjort, att lägga fram en nationelläldreplan och tillföra resurser i den mån som vi harråd med det.Sten nämnde försäkringslösningar. Omman utgår från det moderata alternativet är det skatte-sänkningar som är huvudlinjen. Till en del skall för-modade skattesänkningar användas för självfinansie-ring av den enskildes vård. Sedan har man också endel finansieringsförlag som anknyter till vården. Manvill höja trafikförsäkringen med ,och det innebär ca per bil. Man vill ta 1miljard kronor från det receptregister som redan ärinfört, och dessa pengar finns inte. Man vill ta 4 mil-jarder kronor från medicinförsäkringen, dvs. man villhöja medicinkostnaderna med ett par perhushåll.Vidare vill man införa en opreciserad allmän häl-soförsäkring. Jag har inte riktigt uppfattat beloppet,men det handlar om stora pengar eftersom den skalltäcka sjukvårdskostnaderna. Problemet är att de härpengarna inte finns . Den här typen av försäkringmåste ju förankras hos svenska folket och diskuteras.Man kan inte bara köra över dem utan vidare.Vad blir då konsekvensen? Ja, den enda rimligaslutsaten är att , tillsammans med deövriga borgerliga partierna, på grund av sina vallöftenblir tvungna att sänka skatten genom lånade pengar.På samma sätt gjorde man 1976, när varbudgetminister, och under senaste valperioden. Vadinnebär då detta? Jo, pengarna får lånas upp, budge-tunderskottet skjuter i höjden, räntorna och statsskul-den ökar igen.Men har de andra borgerliga partierna, kd ochFolkpartiet, något inflytande? De vill ju också ha merpengar till sjukvården. Hur skall de få fram dem? Defår ju lånas upp igen, vilket ökar budgetunderskottetoch statsskulden.Jag skulle vilja säga så här om läget i äldrevården.Det produceras stora överskott i den svenskaekonomin. Men tendensen är tyvärr den att det privatatillägnandet av överskottet ökar . Den of-fentliga sektorn och vården har inga starkare före-språkare i kampen om resurserna; i och för sig någotstarkare på vänsterkanten än på den borgerliga sidan.Utfallet av fördelningen är alltså inte i första hand enresonemangsfråga utan en kampfråga - en kamp mel-lan ett solidariskt tänkande och ett kortsiktigt egois-tiskt tänkande.Fru talman! Jag sade tidigare att jag tycker att be-tänkandet är bra. Det har också blivit mycket bättregenom de fyra tillkännagivanden som vi har gjort.Några av dem har räknats upp. Också jag vore väldigtglad om 65-årsgränsen kunde tas bort.Om man läser reservationerna märker man att detär ganska stor samstämmighet i utskottet. Det är ingastora saker som vi bygger vår kritik på, utan ambitio-nerna är ungefär desamma.Det finns fem reservationer om samverkan mellankommuner och landsting, och det visar ju på hurönskvärt och angeläget det är att komma till rätta medden. Vi har också flera reservationer om avgifterna,som vi är missnöjda med, och om att vi inte har funnitnågon form för ett vettigt högkostnadsskydd som kansamla flera avgifter i en. Men vi har fått ett löfteom en äldreberedning, så vi får hoppas att den kankomma en bit på vägen.För övrigt vill jag yrka bifall till reservation 4, därvi kräver en kvalitetsnorm. Det har sagts att det är såväldigt svårt att ta fram en sådan. Men å andra sidantalas det mycket i betänkandet om kvalitetssäkringosv. Det är också ett exempel på honnörsord, men hurskall man kunna veta hur kvalitetssäkringen fungerarom det inte finns någonting att mäta. Jag menar kan mäta boendestandard, personaltäthet, medi-cinsk tillsyn och eventuella dåliga vårdformer. Sådantkan mätas, och det finns mycket som kan förbättras.Fru talman! Tack för ordet.Anf. 5 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det skulle vara bra omStig , när han recenserar de andra partier-nas förslag, kunde hålla isär dem och bedöma demvart och ett utifrån vad de står för och inte blandaihop dem.I förslag följer pengar med, men dethandlar också om att använda pengarna på rätt sätt.Rätt sätt tycker vi i att det är att stärka deäldres ställning och att ge dem möjligheten att självapåverka sin livssituation i stället för att bara hänvisadem till kollektiva lösningar för en grupp människoröver 65 år.Tycker att det är bättre att vi sägertill människor att när de blir skall de flytta in häreller där, att de inte får välja var de själva vill bo, attde skall acceptera de olika typer av behandlingar ochden hjälp de får utan att själva kunna påverka sinlivssituation?Anf. 6 () replik:Fru talman! När det gäller det sista tycker jag över huvud taget skall lyssna mycket mer på deäldre. Det är en bit som jag tror saknas i äldrevården.Det finns faktiskt väldigt få undersökningar där manhar gått ut och frågat de äldre vad de själva tycker.Sedan detta att hålla isär , Moderaternaoch , det kan jag väl göra. Jag tycker attdet var ett alldeles utmärkt och intressant anförandesom höll i talarstolen. Detinnehöll många konstruktiva förslag. Men problemetkvarstår: Ni skall ju försöka regera ihop med modera-terna, och det kan man inte bortse från.Så sent som kunde vi läsa i tidningarna att nihar gått ut med ett gemensamt handlingsprogram föratt ta över regeringsmakten. Det är ju sådana sakersom man måste ta fasta på också.Anf. 7 () re-plik:Fru talman! När flera partier bestämmer sig för attregera tillsammans har man naturligtvis olika kravoch förutsättningar. Det finns saker som man tycker ärviktiga och saker som man tycker är mindre viktiga,och vet också att man då måste komp-romissa. Vi har lagt fram våra förslag utifrån att vi villgenomföra dem, och det kommer vi att arbeta för.Stig säger att det är bra och viktigt attlyssna på de gamla, att man har gjort det alldeles förlitet och att man vet för litet om dem. Vi tycker att detär bra att lyssna på de gamla, men vi vill också se tillatt det de säger blir verklighet och att de får de rättig-heter som vi tycker att de skall ha.Anf. 8 () replik:Fru talman! , ni kan ju ändåinte komma ifrån att ni vill regera tillsammans medmoderaterna. Frågan är då: Hur skall det fungeraegentligen? Har ni gjort något försök att presentera engemensam plattform? Om inte, varför har ni inte gjortdet? Jag antar att ni i alla fall har haft några över-läggningar. Det vore intressant att höra Folkpartietsprincipiella syn på förslag till försäk-ringslösningar, skattesänkningar osv.Anf. 9 () replik:Fru talman! När och emellanåt brukar beslås med att de lovar utpengar som de inte har, brukar sägalitet så där rätt över att man kan väl ta dem där definns. Det är precis vad vi har gjort, ,när vi har gett löfte om servicecheckar, som StigSandström nämnde som ett exempel på sådant sominte är finansierat. Förslaget är faktiskt finansieratfullt ut. Vi har avsatt i vårt bud-getförslag för servicecheckarna. Vi har dessutomställt oss bakom regeringens förslag till höjda bidragtill kommunerna. Dessa pengar har vi faktiskt knapratihop tillsammans med regeringen genom det sane-ringsarbete som vi har bedrivit gemensamt.Om någon enda skulle tro på vad vill jag faktiskt påpeka att detta är fullt ut fi-nansierat, i motsats till de mycket yviga löften somVänsterpartiet alltid håller sig med utan att ha någonaning om hur man skall finansiera dem.Ta pengarna där de finns, brukar . Vi har åtminstone tagit pengar som finns. 10 () replik:Fru talman! Vi har också finansierat våra förslag.Det är inga problem.Att jag bland exemplen räknade upp detta medservicecheckar var för att jag räknade upp alla hon-nörsord som virvlade runt i debatten. Det är klart attjag är medveten om att det är stor skillnad på Centernoch övriga borgerliga partier. Jag tycker att ni bitvishar gjort ett bra arbete, som ni kanske inte har fåttutdelning för. Jag har också tidigare i landstingssam-manhang arbetat mycket utmärkt tillsammans medCenterpartiet.Roland får nog ta att det ibland handlarom andra honnörsord än detta med servicecheckarosv. Det är lätt att komma med sådana löften, menfolk vill se en konkret finansiering också. Jag är gladför att har en sådan.Anf. 11 () replik:Fru talman! Vi har finansierat våra förslag fullt ut,så det är inga problem, säger . Han ärden enda som inte har något problem med finansie-ringen. Alla vi andra har problem med den därför attvi vet att verkligheten måste följas på något sätt, ochdet är väl litet grand det som är skillnaden. Vi hargenom vårt bidrag till saneringsarbetet tagit fram depengar som behövs, och det hoppas jag att vi ändåkan få erkännande för.Vi har också genom det här arbetet gjort det möj-ligt för andra partier att ge ut löften om att använda depengar som vi på det här sättet har åstadkommit.Ni, , vill gärna använda litet merpengar, men ni säger bara: Ta dem där de finns! Dettycker vi andra låter väldigt intressant. Var kan detvara någonstans? Men det har ni aldrig riktigt kunnatkomma fram till, tycker jag.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att det pro-duceras stora ekonomiska överskott i den svenskaekonomin . Det är bara att titta på börsvinster-na. De ligger runt 200 miljarder . Till dettillkommer alla andra överskott i samhället.Men jag kan hålla med om, , attdet inte är helt lätt att motivera folk att vara med ochbetala skatt. Det är en stor ansträngning. Vi politikerhar tillsammans en jätteuppgift att ställa upp på ensolidarisk skattepolitik. Det får vi ju bidra till, allihop.Därför tycker jag att det är olyckligt när företräda-re för t.ex. den offentliga sektorn, som är beroende avskattemedel, går ut och kräver skattesänkningar. Detär mycket störande. Det motarbetar vårt arbete att fåin tillräckliga resurser till sjukvården.Anf. 13 () replik:Fru talman! nämnde att de bespa-ringar beträffande läkemedel som vi har gått in förskulle drabba den enskildes förmån.Det är fel, . De besparingar vi harräknat med gäller administrationen. Detta är relaterattill att vi vill avveckla läkemedelsmonopolet, dvs.Apoteksbolagets monopol.Stig säger att det är oerhörda pengarsom är anslagna till den här sektorn. Jag tog genomatt fråga utredningstjänsten reda på vad kommuneroch landsting totalt förfogar över. Svaret jag fick var437 miljarder. Då ligger det väl nära till hands att talitet bättre reda på hur vi använder de pengar vi redanhar, i stället för att be skattebetalarna att tillskjutaännu mer.Som jag nämnde i mitt anförande är skillnadernamellan oss inte så stora. Ytterligare 4 miljarder inne-bär ju av den totala sektor som kommuneroch landsting förfogar över.Vad vi behöver är flera skattebetalare, inte att höjaskattetrycket för ett minskande antal skattebetalare.Men för detta krävs en politik som gör att vi får flerjobb. Kan vi få, som jag också nämnde i mitt anföran-de, ytterligare 100 000 nya jobb i den privata sektornökar kommuners och landstings inkomster med 20miljarder. Det är den vägen vi moderater vill gå.För att skapa förutsättningar för nya jobb, så attdet blir enklare och billigare att anställa, måste ocksåskatteinstrumentet användas för att åstadkomma deneffekten. Annars fortsätter vi en rundgång som barager fler bidragstagare.Anf. 14 () replik:Fru talman!