prot · GL0961 · 1998-02-04 00:00:00 — Därför anser vi att det kanske hade varitlämpligt att regeringen lade fram den viktiga skrivel-sen än under den allmänna mo-tionstiden - det skulle ju kunna vara ett skäl till attmånga partier valt att negligera skrivelsen.För att lyckas med omställningen till ett ekologiskthållbart samhälle gäller det, menar vi, att lägga ominte bara miljöpolitiken utan också den ekonomiskapolitiken. Vidare gäller det att se till att alla beslutsom fattas analyseras utifrån viljan att skapa ett eko-logiskt hållbart samhälle. Man måste fråga sig ombeslutet i fråga kommer att leda oss på vägen.I dag befinner vi oss i ett samhälle som skullekunna kallas för kemikaliernas tidsålder. Vi hanterarkemikalier som vi aldrig förr har gjort. Vi vet attmånga av dem är giftiga. Många är toxiska och persis-tenta och bryts inte ned. Vi vet också att gifter ärgifter, och gifter anrikas. Vi vet t.ex. intehur många av de här kemikalierna samverkar i naturennär de släpps ut tillsammans.Det förs mycket diskussioner om kemikalier. Ibörjan av 90-talet började dåvarande rege-ring och att föra en kemikaliepolitiksom vi ansåg var intressant. Man började nämligenfasa ut de giftigaste kemikalierna och säga att de intehör hemma i ett samhälle som man vill skall varaekologiskt hållbart. När det sedan var dags för EU-inträdet hände ingenting mera. Då slutade man medden offensiva linjen i den svenska kemikaliepolitiken.Man slutade också att fasa ut kemikalier. Naturligtviskan vi se det här som en EU-anpassning. Detta medatt ett land fasar ut kemikalier strider ju faktiskt motprincipen om rörlighet för varor. Om en kemikalie ärgodkänd i ett land är EU-principen att kemikalienockså skall kunna säljas i andra länder. Detta gör attdet blir mycket svårare för ett land att gå före i kemi-kaliepolitiken.Samtidigt talar många om att det är dags attfasa ut toxiska, svårnedbrytbara och bioackumuleran-de ämnen, men ingenting händer. Vi i Miljöpartietmenar att det är dags att återigen ta fart där vi någongång i början av 90-talet slutade. Det är dags att börjafasa ut kemiska ämnen som vi inte vill ha. Inom EUsägs det ju att vi har rätt att gå före och att vi har rättatt använda den s.k. miljögarantin. Låt oss testa det!Låt oss börja att fasa ut kemikalier som vi inte villha. Är det så att EU anser att det är fel får vi testamiljögarantin. Håller den är det bra, och då kan vifortsätta en offensiv politik. Håller den inte måste viverkligen se till att den blir förändrad så att vi har enmöjlighet att gå före.I dagarna hålls ett stort seminarium om allergier.Vi har kunnat läsa i tidningen både i går och attforskarna börjat spekulera i vilka orsakerna kan vara.Om man jämför t.ex. och och derasallergiförekomst med den svenska kan man se att detskiljer ganska markant. Den frågan har jag tagit uppmånga gånger i den här kammaren, så det är ingennyhet för er som sitter här i kammaren och lyssnar ochär med i jordbruksutskottet.Man kan se att i de gamla har man fort-farande en allergiförekomst på , ungefärsom vi hade här i , medan vi här iSverige i vissa områden har en allergiförekomst hosbarn på . Generellt säger man attförekomsten är rakt över . Vi kan ocksåse att vuxna människor blir allergiska, vilket de inteblev förut.Det spekuleras mycket i vad detta kan bero på. säger att vi har för litet lactobaciller i mag-tarm-kanalen. Vad det beror på vet man inte. En del sägeratt små barn utsätts för för få infektioner och andrasäger att de utsätts för för många. Men de facto skadarvi med vår levnadsstandard på något sätt immunför-svaret på ett sådan sätt att barn blir allergiska. Natur-ligtvis borde det vara någonting som vi uppmärk-sammade och försökte rätta till, eftersom det är såklart att det beror på miljön.Det talas också mycket i om att viskall bevara den biologiska mångfalden. I skrivelsenstår det som ett delmål att den biologiska mångfaldenhar bevarats genom att naturligt förekommande arterkan överleva i livskraftiga bestånd. Detta innebär attbestånden av olika arter är tillräckligt stora för attartens överlevnad skall vara säkrad.I dag ser vi tyvärr en ganska negativ utveckling.Vi kan se att det inte finns någon koppling mellan attdjurarter hamnar på Artdatabankens hotlista och åt-gärder. Det sker egentligen ingenting om detvisar sig att djurarter börjar gå tillbaka i antal. Detfinns många exempel på det. Det gäller t.ex. fågelar-terna i jordbruket som minskar. Men vi kan se att vihotar många av dessa arter genom t.ex. skogsbruket.Vi kan också se att det är jakt på en del arter somfaktiskt är hotade, och det är mycket märkligt. Detskulle man kunna ändra fort.Vi kan också se att många biotoper som är viktigaför hotade arter är hotade. Försvinner livsmöjligheter-na försvinner naturligtvis arterna. Det gäller t.ex.vattendrag. Det börjar nu återigen diskuteras att byg-ga ut de få kvarvarande älvarna. Man kan se att hotetmot de små vattendragen består. Det gäller framförallt efter den överenskommelse om energin som s, coch v träffade i höstas.Naturvårdsverket och också vi från Miljöpartietanser att vattenkraften är färdigutbyggd i Sverige.Finns det möjlighet att förbättra effekten genom nyteknik för de befintligt utbyggda älvarna är det natur-ligtvis bra. Men de älvar och bäckar som finns kvar iSverige måste finnas kvar för framtiden om den bio-logiska mångfald som finns där skall kunna räddas.Vi kan också se att hotet mot de sista urskogarnaär mycket stort. kan vi läsa i om en skognere på som heter Svartådalen. Här harstaten ett dubbelt ansvar. Det är en mark som har ägtsav och sålts fast man vet att här finnsmånga hotade arter. Den nya ägaren vill nu avverka.Miljöpartiet har begärt en särskild debatt om skogen.Vi menar att det som sker är akut. Vi har intefått till stånd den debatten här i , vilket vibeklagar.Av nästan 1 700 hotade arter är ungefär1 600 beroende av skog. Det är då i första hand frågaom den produktiva skogsmarken, inte impedimenten,utan just den produktiva fina skogen. Vi menar att detär hög tid att vidta åtgärder. är så litet som0,av skogen nedanför skogsodlingsgränsen skyd-dad. Det är en oerhört liten siffra.Mindre än 5 % av skogar är vadman kallar för ur- eller naturskogar. De måste skyddasom dessa arter skall ha en chans, och det är bråttom.Därför menar vi att regeringen borde inrätta vad mankan kalla för interimistiska naturreservat på dessaområden. Då får man på sig att försöka plockafram de pengar som det tycks vara så svårt att plockafram.I budget har vi anslagit 500miljoner extra utöver regeringens förslag för att kunnarädda de sista ur- och naturskogarna. Det är interna-tionellt mycket pinsamt att inte klarar det. Vihar fått kritik från många håll mot det.Det finns också anledning att titta på t.ex. marinanaturreservat och myrmarker, som också behöverskyddas. Även här saknas medel. Man talar fortfaran-de om att vi skall bevara den biologiska mångfalden.Men bevarar man inte biotopen finns det ingen möj-lighet.Vi har också tagit upp en hel del andra frågor somär viktiga. Vi menar t.ex. att förutsättningen för att viskall kunna komma vidare är att fundera på vad vårekonomi baseras på. vill ha en skatteväx-ling. Vi vill höja miljöskatterna och sänka skatten påarbete i första hand. Det borde vara fullt möjligt. Vihar föreslagit en skatteväxling på 100 miljarder framtill år 2010.Vi vill att det som är ekologiskt långsiktigt håll-bart också skall bli ekonomiskt både kort- och lång-siktigt lönsamt. Vi menar att det egentligen är endamöjligheten att få ett samhälle som blir ekologisktlångsiktigt hållbart. Tyvärr kan vi se att förslaget harbegravts i en utredning, och sedan har det inte hänt såmycket. En regering som talar mycket om ekologiskhållbarhet måste också titta på ekonomin och hur viskall komma till rätta med den.Vi menar också att utbildningen måste ge barn ochungdomar den kunskap som behövs för att rätt kunnavärdera naturens lagar och värdesätta livets mångfaldoch olika livsformer. Det gäller helt enkelt att skapadet man förr kallade för vördnad för livet i ett bredareekologiskt perspektiv.Vi tar också i motionen och i vårt särskilda yttran-de mycket upp det gör i FN. när Sverigeär medlem i säkerhetsrådet i FN är det att verkli-gen lyfta miljöfrågorna. Vi anser att miljöfrågornaoch då framför allt vattenfrågorna borde bli en ståen-de punkt på säkerhetsrådets dagordning. Det är ocksånågot som har diskuterats i den här kam-maren. Det är någonting som vi tycker är oerhörtviktigt.Vatten är vårt viktigaste livsmedel. Trots det hus-hållas det mycket dåligt med vattnet . Vi vet attgrundvattnet sjunker i många länder, som ochKina, och tjugo av världens länder har akutvattenbrist. På många ställen kan vi se att det finnshotande konflikter just på grund av vattnet.Vi menar också att handeln är högst väsentlig. Vimåste börja kunna ställa miljökrav på handeln. Här ärett område som vi säkert kommer att kunna återkom-ma till och som är mycket viktigt.I slutet på vår motion har vi som vi hade även för-ra året . Man har tittat påhur vi bedriver vår miljöpolitik. Det har inte alltidvarit så positivt. har tittat på till åtgärder och frågat: Bör vi åtgärda detta?Tyvärr är den listan mycket negativ.Vi har t.ex. i inte, vilket rekom-menderar, börjat hantera miljöeffekterna av det in-tensiva jordbruket. Vi har inte försökt att minskautsläppen av kadmium till och . Vihar inte prioriterat naturvården. Vi har inte skapatmarina naturreservat. Vi har inte försökt att integrerastörre miljöhänsyn i jordbruket. Vi har inte försökt attfå i gång en effektiv övervakning för att minska ris-kerna med kemiska bekämpningsmedel. Det är någranedslag i den bilaga som vi i har lagt tillvårt särskilda yttrande.Herr talman! Jag är medveten om att detta är enfråga som återkommer. Jag har ingen reservation somjag vill yrka bifall till.Anf. 94 ():Herr talman! Kammaren behandlar nu betänkandetom ekologisk hållbarhet med anledning av regering-ens skrivelse. Skrivelsen är en lägesrapport om hurregeringen arbetar för att föra mot måletekologisk hållbarhet. Det finns en bred enighet i ut-skottet, i och i regeringen om de övergri-pande målen att skydda miljön och människors hälsa,att vi måste använda jordens resurser effektivare ochatt vi för överlevnadens skull måste åstadkomma enhållbar utveckling där vi går över från ickeförnyelse-bara till förnyelsebara resurser.I dag när är synnerligenaktuell kan man påminna om Brundtlandkommissio-nens krav på den framtida världsutvecklingen. Deförtjänar att upprepas. En hållbar utveckling innebäratt dagens generation kan tillgodose sina behov utanatt äventyra för kommande generationer att tillgodosesina.År 1991, eller möjligen 1992, fattade riksdagenbeslut om mål för miljöarbetet. Regeringen har varjeår, i alla fall under den här mandatperioden, avgivit enlägesrapport. Den senaste som vi nu behandlar skiljersig från de föregående på ett föredömligt sätt genomatt den innehåller utförliga åtgärdsprogram för eko-logiskt hållbar utveckling inom varje departement.Som jag ser det är det ett steg framåt.Två motioner är väckta med anledning av skrivel-sen, båda av . De har 33 yrkanden. Detfinns ingen reservation. Jag yrkar bifall till betänkan-det.Miljöpartiets yrkanden och partiets särskilda ytt-rande behandlar till mycket stor del inte skrivelsenutan snarare miljömålen. Eftersom det gått en ganskalång tid sedan målen fastställdes av hållerregeringen nu på att arbeta fram en ny proposition ommiljömål. Det arbetet pågår för högtryck, och propo-sitionen kommer att presenteras . Därför vill jaginte nu ta upp kammarens tid med att debattera målen.Gudrun tryckte på behovet av samverkanför att vi skall komma någonstans, och det håller jagfullständigt med om. Det behövs samverkan mellanalla - mellan partier, näringsliv och myndigheter.Men det behövs också framför allt folkförankring, enförankring ute bland människor av målen och de åt-gärder vi måste vidta för att närma oss dem.Gudrun nämnde också att skrivelsen komi fel tid, eftersom vi hade så mycket att göra i riksda-gen då. Både och jag är väl medvet-na om jordbruksutskottets arbetssituation, och jag kaninte hitta någon tid när det skulle ha varit så mycketlättare att lägga fram skrivelsen att vi hade haft mertid med den. Det vore intressant att höra om GudrunLindvall har förslag på någon sådan tidpunkt. Jagtycker att vi har haft mycket hårt arbete och har detockså framför oss.Herr talman! Jag skulle också vilja förmedla enreflektion som jag gjorde i går när jag läste om betän-kandet. Det särskilda yttrande från ärlängre än betänkandet i sig. Jag har inte gjort någonundersökning i ämnet, men jag undrar om inte detta ärtämligen unikt. Detta säger jag bara som en randan-märkning till som ofta och gärna talar omresurshushållning.Anf. 95 () re-plik:Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten såmycket. För min del spelade det inte så stor roll attskrivelsen kom när den gjorde, eftersom jag priorite-rade den och ansåg att det var en viktig skrivelse attbehandla. Därför skrev jag också en lång motion tillden. Men jag försökte kanske ursäkta en del andrapartier som brukar säga sig vara intresserade av eko-logisk hållbarhet men över huvud taget inte ansåg attskrivelsen var tillräckligt viktig för att man skulleskriva en motion. Men de partierna skall naturligtvistala för sig själva. Så för min del var tidpunkten okej.Jag skulle vilja ställa en fråga för att få ett förtyd-ligande av ett av regeringens mål. Man skriver angå-ende verksamhet att i en världmed växande befolkning förutsätter ekologisk håll-barhet en ökad ekologisk effektivitet. Jag skulle viljahöra hur tolkar det här. Menas att viskall uppmana jordbakterierna att jobba effektivare?Eller betyder det t.ex. att vi skall använda mer gen-manipulerade grödor? Vad betyder en ökad ekologiskeffektivitet? Skall vi ha en mer intensiv odling medmer kemikalier, eller vad menas?Anf. 96 () replik:Herr talman! Jag måste säga att en ganska specifik fråga. Jag är helt övertygadom att det inte betyder att vi skall förstöra naturenmer, men jag tänker inte gå in på någon förklaring idetalj. Jag är nämligen inte påläst i den frågan.Anf. 97 () re-plik:Herr talman! Jag inser att frågan är knepig, menjag hade hoppats att hade observerat attdet var en punkt som vi tog upp i vår motion och i detsärskilda yttrandet. Det är en mycket konstig skriv-ning från regeringens sida. Jag undrar om det egentli-gen finns någon på departementet som vet vad manverkligen menar.Ser vi på begreppen i just detta avsnitt finner vi ibland talar om hållbar utveckling, ibland ommiljöhänsyn och hållbar utveckling, ibland om eko-logiskt hållbar utveckling, ibland om ekonomiskthållbar utveckling och ibland enbart om hållbar ut-veckling. Det börjar gå litet inflation i dessa begrepp.Nästa gång regeringen kommer med en skrivelseskulle det vara mycket välgörande om man försökteprecisera de olika begreppen och tala om vad de stårför. Internationellt pratar man mer om ekonomiskthållbar utveckling, medan vi i betonar enekologiskt hållbar utveckling. Detta är ett tips införkommande propositioner. Jag tror att det skulle för-enkla debatten.Anf. 98 () replik:Herr talman! Hållbar utveckling måste vara håll-bar på alla sätt. Det måste vara en socialt, ekologisktoch ekonomiskt hållbar utveckling. Det finns säkertfler attribut. Men hållbar utveckling är en utvecklingsom håller i längden och gör att kommande genera-tioner kan leva vidare som vi har gjort.Jag kan inte minnas att tog uppden här specifika frågan i utskottet. Om hon hadegjort det hade vi kanske kunnat föra en bättre diskus-sion i dag.Anf. 99 ():Herr talman! I skrivelsen finns 15 rader om kul-turpolitik, och det tycker jag visar på regeringensprioriteringar. Här skrivs att ett hållbart samhällemåste baseras på en varsam förvaltning av redan gjor-da investeringar och av det som utgör vårt gemen-samma kulturarv. Därför anges som ett viktigt inslagatt utveckla och stärka kulturmiljösektorn i arbetet förett hållbart samhälle. Vidareutveckling av byggnads-vårdens ekologiska delar lyfts fram.Miljöpartiet driver samma politik. Därför har vi ivår budgetmotion kritiserat regeringen för att inte gemer ekonomiskt stöd till bygghyttor och icke-statligakulturlokaler. Att dessutom trappa av stödet till icke-statliga kulturlokaler innan en utvärdering av insats-stöd gjorts tycker vi är mycket märkligt. Avtrappning-en medger dessutom inga nya projekt.Likaså tas stödet för bygghyttor bort detta år. Ut-skottet hänvisar nu till att kulturutskottet anser attbevarandeinsatserna är av stort värde. Det är helt rättigen. Men var är de öronmärkta pengarna i arbets-marknadsutskottets budget? Den varsamma förvalt-ningen av vårt gemensamma kulturarv tycks hamnainte bara mellan två stolar utan mellan tre. Iblanduttrycks det som något bra att fler departement taransvar, men då vill vi se ansvaret i kronor och ören!Vi finner det också synnerligen oförsvarbart attdet s.k. ROT-bidraget kan fortsätta att utgå utan nå-gon som helst koppling till ekologisk helhetssyn ellerhållbarhet. kräver en koppling till enekologisk helhetssyn - inte en krona till åt utanen sådan! Vi vill ha ett grönt och inte bara pratom det.Ett ekologiskt synsätt med långsiktig hållbarhetsom måttstock håller ju successivt på att växa fram.Men insikten är mycket ojämnt fördelad över landet.Man kan konstatera att någon övergripande studieeller utvärdering av de drygt 1 400byggnadsminnena inte ännu gjorts. Det kan ocksåifrågasättas om helhetsaspekten har vägts in tillräck-ligt tidigare.Miljöpartiet anser att kultur, miljö och natur till-sammans i ett historiskt perspektiv och med framtidavisioner är en viktig resurs i satsningen på regionalutveckling, turism och inom olika näringsområden.Även i lyfter vi fram vikten avkulturarvsfrågorna.Människors alltmer ökade intresse för kvalitet,äkta material och traditionellt hantverk ställer helt nyakrav på kulturhistoriska kunskaper, vägledning ochmedverkan. Här finns den folkliga förankringen.Mycket av det här står att läsa i Riksantikvarieäm-betets och profileringspro-gram för en långsiktig och hållbar byggnadsvård. Vi iMiljöpartiet ser nu fram emot regeringens konkretaförslag på ekonomiskt stöd till detta i vårens komplet-teringsbudget. Vi vill alltså se pengar, och inte baravackra ord.Anf. 100 ():Herr talman! Jag skall inte gå in i någon sakdebatt,men jag måste bemöta påståendet att bl.a. vi i Mode-rata samlingspartiet skulle negligera vad som finns iskrivelsen därför att vi inte har väckt någon motion.Det är inte fråga om att negligera vare sig skrivelseeller innehåll. Det handlar om en uppläggning av vårtsätt att arbeta i riksdagen.Vi har fått skrivelsen därför att regeringen redovi-sar det miljöpolitiska läget och likaså vad den tänkergöra. Från moderat sida har vi en sådan långsiktigmiljöpolitik, och vi var så välinformerade redan innanskrivelsen lades fram att vi redan har utarbetat vårmiljöpolitiska strategi i samband med den allmännamotionstiden. Vi behöver därför inte återkomma ochupprepa våra krav i anslutning till att skrivelsenkommer. Dessutom vet vi att väldigt många av frå-gorna kommer upp i anslutning till , ianslutning till följdlagstiftning till och ianslutning till miljöpropositionen. Det är därför vi harvalt att inte motionera med anledning av en skrivelsevars innehåll vi i stort sett var informerade om innanden kom.Det handlar inte om att negligera, utan bara om atttillämpa en, som vi menar, rationell arbetsordning ikammaren.I detta anförande instämde ().Anf. 101 () re-plik:Herr talman! Det var en del som förvånade mig iGöte anförande. Skall jag tolka detta som attModeraterna har varit informerade om skrivelseninnan den kom, dvs. att detta är en skrivelse med enannan majoritet än den vi brukar ha i kammaren. Ärdetta något som har kommit överens omtillsammans med regeringen innan det lades fram? I såfall är det mycket märkligt - i så fall är ju Moderater-na ett parti som samarbetar med regeringen inomområden som vi andra inte alls känner till. Bedrivsmiljöpolitiken i samverkan mellan moderateroch socialdemokrater? Är det det som ?Å andra sidan måste jag säga att vi känner tillModeraternas långsiktiga miljöpolitik - med beto-ningen på lång. Det går oerhört långsamt.Anf. 102 () replik:Herr talman! behöver inte görasig lustig.Vad jag menar med att vi känner till innehållet äratt det mesta av skrivelsens innehåll ligger inom ra-men för allmän kunskap om miljöpolitiken. Manbehöver inte springa på departementet och leta för attfå de uppgifterna. Jag förutsätter att är lika välinformerade om de all-männa politiska miljöfrågorna och miljöproblemen.Man behöver alltså inte gå till departementet för att fåde här uppgifterna. Det är så vi moderater har arbetati detta sammanhang.Anf. 103 () re-plik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att det somskiljer är att vi i ansåg att skrivelsenbehövde kompletteras med en hel del som inte fannsmed. Vi ansåg också att mycket av det som stod i denbehövde rättas till. Vi var inte nöjda med den miljö-politik som regeringen presenterat. Men det var up-penbarligen Moderaterna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § betänkande 1997/98:BoU3NaturresurslagenAnf. 104 ():Herr talman! Det är bra att vi har ett starkt och braskydd för de icke utbyggda älvarna och vattendragen ivårt land. Vi ser emellertid Vattendragsutredningensförslag som ett hot mot de outbyggda vattendragen.Det skydd som finns i NRL har inneburit ett starktskydd, som enligt vår uppfattning bör behållas.I dag är hoten mot de outbyggda och oregleradevattendragen många. Det införda investe-ringsbidraget för småskalig vattenkraft är ett. Dethotet förstärks genom VDU:s förslag. Beslutet attavveckla innebär ett annat och än värre hotmot främst de stora outbyggda älvarna i Norrland.Vi moderater vill inte stänga . Vi villbehålla kärnkraften så länge den är säker och tillför-litlig. Vi vill ha ett säkert och tillförlitligt älvskydd.Det finns i gällande naturresurslag.Jag yrkar därför bifall till reservation 5 och i öv-rigt till utskottets hemställan.Anf. 105 ():Herr talman! Huvuduppgiften för naturresurslagenär att ange för olika lagar gemensamma prövnings-grunder som stöd för en allsidig och långsiktig be-dömning av frågor om konkurrens beträffande markoch vatten. Vi ser ofta att denna konkurrens finns. Detgäller att se hur avvägningar skall görasmellan olika intressen. Det är viktigt att se till helhe-ten och till långsiktiga lösningar.Att utforma lagar är en politisk process - en de-mokratisk process. Gång på gång måste jag säga attjag har svårt att förstå varför man har ett demokratisktinstrument i , där partier och enskilda, iförening eller en och en, ges tillfälle att under ensärskild allmän motionstid framföra sina synpunkter.När motionerna sedan skall sakbehandlas i utskottenanser ju oftast den sittande majoriteten att de motio-ner som kommer så att säga ifrån fel håll bara skallavslås! avslås de med en mycket positiv skriv-ning i utskottsbetänkandet. Men att gå hela vägen utoch tillstyrka motionerna - nej, det tycks vara att gåalltför långt.I detta betänkande kan man se prov på detta. Vikan därför se ett antal reservationer. Det goda med detär ändå att vi kan få en debatt om sakfrågorna här ikammaren.Jag vill belysa tre områden som vi från Centerpar-tiet vill lyfta fram, och där vi inte till fullo har blivithörsammade. Det gäller frågor om det kommunalavetot, om vattenkraftens roll i energibalansen och omsynen på nationalstadsparker.Jag skall först tala om det kommunala vetot. Ut-skottet har vid åtskilliga tillfällen behandlat motionermed förslag om att det kommunala vetot oinskränktskulle omfatta också anläggningar för slutförvaring avutbränt kärnbränsle. Till skillnad från Socialdemokra-terna vill vi från stärka det kommunalasjälvbestämmandet. Vi vill att samtliga undantag somi dag finns för kommunalt veto skall upphöra. I denhär frågan brukar vi vara överens med Miljöpartietoch , men jag saknar deras underskrifterav min reservation och undrar varför. Jag yrkar bifalltill reservation 2 under mom. 7.Jag övergår nu till frågan om vattenkraften.