prot · GL0973 · 1998-03-03 00:00:00 — Kanske borde vi helt enkelt byta namnpå lågdospreparaten och kalla dem för höggiftsprepa-rat för att tala om vad det handlar om.Hur anser miljöministern att vi skall göra för attminska användningen av Roundup, t.ex.? Det ärdessutom ett bekämpningsmedel som är mycket in-tressant i det här sammanhanget. Många av de gen-manipulerade grödor som kommer är nämligenmanipulerade just till Basta och Roundup som harglyfosat och något salt som aktiv substans. Kan intedet medföra en risk, t.ex. om vi får Roundup- ellerBastaresistent raps, att vi får en ökad användning avjust Roundup, trots att det finns rester kvar av detbekämpningsmedlet?Jag skulle också vilja höra hur regeringen diskute-rar när det gäller positivlistan. Tre bekämpningsmedelskall alltså godkännas . Jag har hört att man räknarmed att godkännandet skall kunna ske under det , och två av de tre medlen är sådana somär förbjudna. Kommer av något skäl att hävda- kanske för att vi har ett kallare klimat - att de härmedlen inte skall få säljas i ? Är det densvenska linjen? Det skulle vara mycket intressant atthöra.Anf. 68 Miljöminister ():Herr talman! Låt mig börja med miljöavgifterna.Jag anser att det är viktigt att använda miljöavgifter.Det var också ett skäl för att den nuvarande regering-en höjde miljöavgifterna bl.a. på de ämnen vi diskute-rar. Så det anser jag vara ett viktigt instrument.Jag vill alltså ha kvar miljöavgifterna. Jag tror attdet är viktigt att ha höga miljöavgifter. Men jag trorockså att Kemikalieinspektionens tidigare programvar oerhört viktigt. Det byggde mycket på upplysning,information och arbete med lantbruket för att visa hurman kunde uppnå bra effekter utan att använda likamycket bekämpningsmedel.Det här var väldigt intressant också internationelltför många av mina kolleger att ta del av. Man förut-satte i många länder att det inte gick att göra så härstora minskningar av användningen av bekämpnings-medel utan att man också skulle lida ekonomiskaförluster. Svenska erfarenheter visade att det faktisktvar tvärtom. Man kunde göra en miljöinsats som inteinnebar någon minskad produktion från lantbruket.Jag tror nog att det även fortsättningsvis när vidiskuterar olika ämnen är väldigt viktigt med upplys-ning, information och liknande för att minska kemi-kalieanvändningen i jordbruket.När det gäller den direkta frågan om Roundupskulle jag nog gärna vilja vänta tills jag har fått seKemikalieinspektionens rapporter innan jag uttalarnågonting när det gäller glyfosat.Positivlistan och bekämpningsmedlen diskuterasjust . Det är självklart att vi inte anser att dessaämnen, som har varit förbjudna i , skall fåsäljas i . Vi arbetar mycket hårt med det, ochvi är också ganska positiva när det gäller möjlighetentill en bra utgång, dvs. att de inte skall komma upp påpositivlistan.Anf. 69 ():Herr talman! Jag hade inte tänkt gå in i denna de-batt, men jag blev litet konfunderad vad gäller dricks-vattendirektivet. Vi kristdemokrater har ju i många årdrivit frågan om att man skall implementera den isvensk miljölagstiftning. Detta har avslagits av riks-dagsmajoriteten.Nu har vi fått ett förslag till ny miljöbalk på riks-dagens bord som skall behandlas . Meninte heller där implementerar man egentligen EU:sdricksvattendirektiv. Därför blev jag litet konfunderadnär , som står bakom denna miljö-balk, undrar vad regeringen gör för att leva upp tilldirektivet. Jag vill fråga : Varförtänkte man inte på det här när man skrev sitt miljö-balksförslag?Herr talman! I går såg jag en intervju med Mil-jöcentrums som mycket tydligt redovi-sade att på den här punkten har inte levt upptill de direktiv som EU har fastställt. Det har gjort attdet svenska dricksvattnet har ett betydligt sämreskydd än vad det borde ha haft om vi hade följt EU:sdricksvattendirektiv.Jag vill fråga miljöministern: Hur kommer det sigatt vi inte har tagit vara på det här i det svenska miljö-lagstiftningsarbetet? Och en annan konkret fråga:Tycker miljöministern att man hanterar frågan omskyddet av dricksvatten på ett tillfredsställande sättmed förslaget till ny miljöbalk? Eller måste mankomplettera det ytterligare? Då finns det ju ändå enliten brist i det förslag som ligger på bordet.Anf. 70 ():Herr talman! Att jag inte uppehåller mig viddricksvattendirektivet beror på att vi har fått en drag-ning av den frågan i utskottet. Vi kan konstatera attSverige i princip har fått godkänt just därför att vårtdricksvatten inte är klassat enligt de klasserna. Vi harnämligen bara den högsta klassen när det gäller kvali-tet. Det tycker jag är ett ganska bra svar.Det andra handlar om hur mycket prov man skallta i sjöar, och det är inte alls det som den här interpel-lationen handlar om.Jag vill önska miljöministern lycka till i arbetetmed att slippa godkänna två av de tre bekämpnings-medel som skall upp på positivlistan. Det kommer attbli ett mycket viktigt beslut om vi klarar det. Enmängd ämnen står på tur, i första hand ungefär ett 80-tal. Ett 50-tal av dem är faktiskt sådana som vi intehar godkänt i . Så ett beslut som innebär att vislipper att godkänna de här ämnena kommer att varaoerhört viktigt för fortsättningen av positivlistan. Jaghyser dock fortfarande vissa farhågor. Mitt förtroendeför EU är kanske inte lika stort som miljöministerns.Jag är fortfarande orolig för att man kan hitta Ro-undup i framför allt ytvatten, men så småningomkanske även i grundvatten. Jag skulle också önska attmiljöministern i fortsättningen vågade vara lika klaroch tydlig som den danska miljöministern har varit. IDanmark går man faktiskt ut och säger att bekämp-ningsmedel i jordbruket inte är någonting som hängerihop med en långsiktig, ekologiskt hållbar utveckling,utan det måste bort. Det skulle kännas befriande.Jag är tacksam för svaret att miljöministern ochförhoppningsvis hela regeringen anser att vi skallanvända ekonomiska styrmedel och att det inte finnsnågot som helst intresse av att sänka miljöavgifternapå bekämpningsmedel. Jag anser att det skulle vara enhelt felaktig signal eftersom man kan se - om jag nuskall knyta ihop mina två interpellationer - att be-kämpningsmedel i jordbruket är en av de stora bovar-na i dramat när det gäller utarmningen av biologiskmångfald. Jag tror inte att man skall sticka under stolmed att det konventionella lantbruket har vissa avig-sidor som i alla fall jag, som är biologiskt intresseradoch fågelskådare, har mycket svårt att acceptera.Anf. 71 Miljöminister ():Herr talman! Slutligen kan vi konstatera att Gud-run och jag är överens om att vi bör minskaoch helt avveckla användningen av kemikalieri jordbruket.Jag vill också försäkra om attäven om jag är mer positiv till EU än vad GudrunLindvall är så finns det ingen anledning att tro att detvå ämnena skall komma upp på positivlistan i vår.Jag tror i stället att det finns hopp om att vi skall fåämnena förbjudna i hela EU, och det vore ju faktiskten stor framgång för miljöarbetet. Vi får återkommatill det.Herr talman! Så till och dricksvat-tendirektivet. Skälet till att vi inte har haft några pro-blem med EU är att vi har haft en hög kvalitet på vårtdricksvatten. Ett nytt dricksvattendirektiv är också påväg. Det är med förlov sagt ganska onödigt att imp-lementera ett gammalt dricksvattendirektiv, särskiltmed tanke på att vi har litet speciella förhållanden iSverige. Det går inte riktigt att använda samma sys-tem för provtagning och liknande i tiotusen-tals sjöar som man t.ex. gör i där man har enhelt annan situation vad gäller tillgång på vatten.Nu väntar vi i stället på det nya dricksvattendirek-tivet, som vi tog ett första beslut om på miljöminis-termötet . Grunderna i det ärockså tillgodosedda i den nya miljöbalken.10 § Svar på interpellation 1997/98:173 omStatens strålskyddsinstitutAnf. 72 Miljöminister ():Herr talman! har frågat migföljande:1. När avser regeringen fullfölja sin utfästelse i bud-getpropositionen att kompensera SSI förde kraftigt ökade hyreskostnaderna?2. Varför har regeringen inte informerat om att beslutom anslag under Utgiftsområde 20 Strål-skydd, kärnsäkerhet m.m. inte kan verkställas ienlighet med i budgetpropositionen angivna in-tentioner?3. Vilka åtgärder avser regeringen vidta i syfte attsäkerställa en fullgod tillsyn av strålskydd införden förtida avvecklingen av ?4. Kommer regeringen att vidta några åtgärder i syfteatt säkerställa att det inte sker ett överuttag av av-gifter från tillståndshavarna?I budgetproposition 1994/95:100 bil. 15 tas SSI:shyra upp. I propositionen framförs det att SSI kom-mer att få en stegvis ökad hyreskostnad t.o.m. 1998.När hyresökningen fått fullt utslag uppgår den till 3,5miljoner . I planeringsramen tashänsyn till hyreskostnaden; bl.a. räknades SSI:s hy-resbidrag upp med för . Iproposition 1994/95:100 bil. 15 gör regeringen såle-des den bedömningen att hänsyn har tagits till hyre-sökningen i planeringsramen för /96,ca 116 miljoner , , ca 73 mil-joner, och , ca 73 miljoner. Några ytterligareextra medel för hyreshöjningen har således inte utlo-vats i nämnda proposition.Propositionen har behandlats och bifallits av för-svarsutskottet. beslutade riksdagenatt bifalla utskottets hemställan (bet. 1994/95:FöU3,rskr. 1994/95:238). I budgetarbetet för de efterföljan-de åren har regeringen utgått ifrån den av riksdagenfastlagda planeringsramen.Jag har därmed svarat på förstafråga.Som en konsekvens av energiuppgörelsen fick SSIför avvecklingen av ett ökat anslag fr.o.m.1998 på . anföratt merparten av dessa medel kommer att användas tillhelt andra ändamål. Han tänker då på den oro somSSI:s generaldirektör förmedlar i en skrivelse från den29 (M97/4252/5). I denna pekar SSI:sgeneraldirektör på att delar av de medel som tilldelatsför kärnkraftsavvecklingen kan komma att användasför att täcka den ökade hyreskostnaden.Jag delar inte denna oro. SSI:s ingående anslags-sparande för uppgår till ca 11 miljo-ner kronor. SSI bedömer att man också kommer att habetydande anslagssparande . SSI börsåledes ha alla möjligheter att använda de extra medelsom tilldelats myndigheten för avvecklingen av Bar-sebäck.Jag har därmed svarat på andraoch tredje fråga.Uttaget av avgifter från tillståndshavarna är base-rat på myndighetens kostnader för verksamhet påkärnenergiområdet, för särskilda beredskapsåtgärdermot kärnkraftsolyckor och för strålskyddsforskningmed anknytning till kärnkraftsproduktion. SSI samrå-der med om avgiften, och rege-ringen fastställer denna i förordningen (1976:247) omvissa avgifter till . Någonrisk för överuttag bör inte föreligga. Jag ser helleringet skäl till att införa ytterligare kontrollmekanismerför att säkerställa att något överuttag från tillstånds-havarna inte sker.Jag har därmed svarat på fjärdefråga.Anf. 73 ():Herr talman! Som möjligen redan har framgått avsvaret stod det 1994 klart att SSI fr.o.m. innevarandeår skulle få en kraftig hyreshöjning, närmare bestämt3 ½ miljon kronor . I budgetpropositionen för1994/95 utlovades att det skulle utgå kom-pensation för denna hyreshöjning. Det löftet är inteinfriat, vilket är grunden för den interpellation somjag har framställt.Nu får jag i svaret det häpnadsväckande beskedetfrån miljöministern att det här löftet i själva verket varverkställt redan när det gavs. Man hävdar att hyresbi-draget har räknats upp och att den planeringsram somangavs i budgetpropositionen /95 minsanntog hänsyn till hyreskostnaden.Om detta finns några kommentarer att göra. Omdet hade förhållit sig på det sättet att löftet om hyres-kompensation var verkställt redan för fyraår sedan, som det gavs, måsteregeringen onekligen ha en bristande pedagogiskförmåga då man inte har lyckats få tvåmyndighetschefer att förstå detta uppenbarligen enklaförhållande. Sanningen är att SSI vid ett upprepatantal tillfällen har vänt sig till regeringen och påtalatdet löfte som gavs i budgetpropositionen.Jag vill hävda att ingen normal läsare, och detgäller även riksdag, kan utläsa något annatav löftena i 1994/budgetproposition än att nyapengar skulle utgå från 1998.SSI har , , påtalat den härsituationen och varnat för att de särskilda pengar somskall anslås för tillsynsverksamheten i samband medden förtida avvecklingen i till stora delarkommer att användas till hyreskostnader som ett re-sultat av att löftet /95 inte har infriats. Dåsäger miljöministern bara att hon inte delar min oro.Hon säger att det finns ett anslagssparande, att SSIbedömer att man också kommer att ha ett betydandeanslagssparande och att man därför intekommer att behöva ianspråkta Barsebäckspengarna.Detta är, herr talman, uppenbart osant! Så sentsom ingav SSI till bådeen redovisning av vidtagna åtgärder för att uppnåbesparingskraven t.o.m. innevarande budgetår ochbudgetunderlag . Där framgår klart och tyd-ligt att huvuddelen av anslagssparandet, 9 miljonerkronor, är intecknad för redan beställda och ännu intebetalda forskningsuppdrag och att resterande anslags-sparande beräknas vara förbrukat vid årets slut.Därför finns inte de som riks-dagen har anslagit för SSI:s tillsyn i anslutning till denförtida avvecklingen i , och därför kvarstårockså min fråga: Vad avser regeringen att göra?Anf. 74 Miljöminister ():Herr talman! Till att börja med vill jag bara citeraur proposition 1994/95:100: "Strålskyddsinstitutetkommer successivt att få ökad hyra i och med att ettnytt hyresavtal träder ikraft. I planeringsramen för1997 och 1998 har hänsyn tagits till detta. "Om man tittar på vad SSI erhåller i hyresbi-drag och jämför med normhyran finner manatt skillnaden inte är några 3,5 miljoner, som MikaelOdenberg säger, utan snarare kan beräknas till ca700 . Det är onekligen en viss skillnad. Jagtycker att skall vara litet försiktigmed siffrorna.När det sedan gäller hyreskostnaderna ser vi na-turligtvis i budgetarbetet över vad som kan vara enrimlig ersättningsnivå. Det här är ett arbete som pågårunder budgetarbetet.Men jag tror egentligen inte, herr talman, att det ärdetta som är problem. Det är välsnarare så att och andra moderatertar till vara alla möjligheter att angripa kärnkraftsav-vecklingen. Jag tycker att det är tråkigt att när vi dis-kuterar miljöfrågor, kärnsäkerhetsfrågor eller vad detnu kan vara är det ständigt bara en fråga om att vi intefår avveckla kärnkraften, ständigt bara ett försvar förkärnkraftsprogrammet, som är argumen-tation.Anf. 75 ():Herr talman! skall inte miljöministern glida iväg från det som är interpellationens ämne.Om det hade varit så enkelt att det inte alls varfråga om en merkostnad på , ochom det inte alls var fråga om en utebliven kompensa-tion, frågar jag mig: Hur har miljöministern under treår i ämbetet så totalt kunnat misslyckas med att nåfram med denna enkla sanning till två generaldirektö-rer och två styrelser i ?Sedan kan vi läsa svart på vitt i de papper som in-lämnades till så sent som i fre-dags. Där skriver SSI:s generaldirektör: Den extranedskärningen av årets medelstilldelning har främsthaft negativa konsekvenser för tillsynen av strålskyd-det i samband med avvecklingen av kärnkraftsreakto-rer.I drygt fyra månader har miljöministern varit in-formerad om att SSI:s ledning bedömer det nödvän-digt att ianspråkta större delen av 5,5-miljonersanslaget för tillsyn vid avveckling av Barse-bäck 1 för att i stället betala lokalhyror. Uppenbarli-gen har miljöministern inte gjort någonting, inteskickat någon som helst signal. Men sanningen är attmedlen inte finns i sinnevärlden!Då kan man naturligtvis föra en diskussion omenergipolitiken i stort. Jag har aldrig gjort någonhemlighet av att jag finner den sanslösa kapitalförstö-ringen i upprörande i sig. Den innebärvissa risker för kärnsäkerheten, både därför att vi ökarrisken för en förlängd drifttid i de osäkra reaktorernaösterut och därför att den påverkar den inhemskakärnsäkerheten. Och detta bejakar ju regeringen. Detär ju därför man har anslagit iårets budget till de två tillsynsmyndigheterna: för attde skall kunna hålla ögonen på vad som händer medkärnsäkerheten i samband med en förtida avveckling.Det är ju inte jag som har hittat på den här energi-politiken, utan det är regering som harhittat på den!Det enda som jag begär är att och re-geringen skall se till att de medel som de i budgetpro-positionen har ansett vara helt nödvändiga för attupprätthålla en tillfredsställande kärnsäkerhet i vårtland också används till detta ändamål och inte an-vänds för att betala lokaler.Om detta förhållande har miljöministern varit in-formerad . I skrivelse från myn-digheten framgår svart på vitt att dessa pengar intekommer att kunna användas till det ändamål somriksdagen har förutsatt. Då kvarstår frågan, AnnaLindh: Vad avser regeringen att göra? Eller struntarregeringen i att som regeringen ibudgetpropositionen ansåg nödvändiga för ändamåletnu inte finns tillgängliga? I så fall är det i sig en in-tressant upplysning.Anf. 76 Miljöminister ():Herr talman! SSI har meddelat departementet kommer att ha ett betydande anslagssparande vid1998 års utgång. Om har andrauppgifter är det uppgifter som jag ännu inte har fåtttillgång till. Alla uppgifter kommer naturligtvis attbeaktas i budgetarbetet.När det gäller säkerheten, herr talman, är detsjälvklart att det är bättre för kärnkraftssäkerheten attvi påbörjar en avveckling så att vi kan genomföra deni lugn och ro och ta reaktor efter reaktor ur drift jäm-fört med att göra det som och hanspartivänner vill, nämligen ha någon form av snabbav-veckling av hela den svenska kärnkraften när desvenska reaktorerna börjar bli gamla, slitna och osäk-ra. Jag är övertygad om att de insatser som vi nu gör,och som är Socialdemokraternas och regeringenslinje, för att i lugn och ro kunna avveckla den svenskakärnkraften i stället för att tillämpa en moderat snab-bavveckling, där man först skjuter på problemet ochsedan snabbavvecklar, är betydligt bättre för kärn-kraftssäkerheten.Anf. 77 ():Herr talman! Detta tycker jag att miljöministernbör hävda. Men det är liksom inte det som är alterna-tivet, det är inte någon plötslig snabbavveckling somär alternativet. Men det får vi väl föra en debatt isärskild ordning om.Jag sitter inte inne med några exklusiva informa-tioner. Miljöministern informerades för fyra månadersedan om att 3,5 av de anslagna 5,5 miljonerna skullekomma att användas inte för någon tillsyn av förtidaavveckling i utan till att betala lokalkost-nader.I fredags ingav SSI till regeringen, till miljöminis-tern, en redovisning av de åtgärder som har vidtagitsför att uppnå besparingskraven t.o.m. innevarandebudgetår. Där står det under ekonomiskt utfall: SSI:singående anslagssparande är 14 046 000 kr.Av detta anslagssparande är 9 miljoner intecknade ibeställda men ännu ej betalda forskningsuppdrag.Resterande anslagssparande beräknas förbrukas underbudgetåret trots de nedskärningar som redovisats, dvs.försämrad strålskyddsforskning, en helt utplånadradiobiologisk forskning.I budgetunderlagen , också daterade i fre-dags och inlämnade till miljöministern, redovisassamma sak. Ändå har miljöministern mage att stå här ikammaren och säga att detta inte är något problemoch att hon inte är orolig. Det finns ett anslagssparan-de. Myndigheten har ju till miljöministern redovisatatt det inte finns något anslagssparande, att de 5,5miljoner kronor som har anslagit för kärn-säkerhetstillsyn i inte kan användas fördetta ändamål.Då kvarstår frågan till , och jag bryrmig egentligen inte om huruvida hon är orolig eller ej:Vad avser regeringen att göra för att se till att riksda-gens beslut efterlevs?Anf. 78 Miljöminister ():Herr talman! Jag tycker nog att stämma ned tonen en smula.Den information som jag har fått från SSI är har ett betydande anslagssparande vid årets slut.Om har fått nya uppgifter från SSIsom jag ännu inte har haft möjlighet att ta del avkommer jag naturligtvis att diskutera dessa uppgiftermed generaldirektören. Jag har inte tillgång till deuppgifter som nu hänvisar till. Detär möjligt att något har lämnats in till departementetoch som jag kommer att få del av . Allt sådantbereds naturligtvis i samband med budgetarbetet. Menjag tror fortfarande inte, herr talman, att det är dessafrågor som egentligen bekymrar att det är samma gamla visa att villangripa kärnkraftsavvecklingen. Det är det som detegentligen handlar om.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1997/98:178 omreturburkshanteringenAnf. 79 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig på vilketsätt jag har uppmärksammat problemet med stålbur-kar och importerade aluminiumburkar som inte tasemot i de vanliga retursystemen. Han har också frågathur jag har agerat för att också dessa burkar skallomhändertas inom ramen för ett kretsloppssamhälleoch på vad sätt som jag kommer att agera nu för att fåbort ovan angivna burkar från soptippar och sopför-bränningsanläggningar.Jag vill börja med att säga att jag har uppmärk-sammat att vissa upplever de importerade burkarnasom ett problem. Konsumenter och dagligvaruhandelnhar problem vid hanteringen av dessa burkar, ochReturpack har problem vid utbetalande av panter ochdå stålburkar kommer in i återvinningsprocessenbland aluminiumburkarna.Jag instämmer i att det är viktigt att även dessaburkar omhändertas. Detta sker tack varekonsumenternas ökade miljömedvetande. Enligt för-ordningen (1997:185) om producentansvar för för-packningar har producenterna en skyldighet att om-händerta alla burkar i den insamling som sker. Hus-håll och andra skall sortera ut importerade burkar frånövriga hushållssopor och lämna dem vid de insam-lingsstationer som Metallkretsen tillhandahåller. Pådet viset omhändertas de burkar som inte ingår i detsvenska pantsystemet på ett miljömässigt godtagbartsätt.Avslutningsvis frågar på vad sätt jagkommer att agera för att få bort de importerade bur-karna från soptippar och sopförbränningsanläggning-ar. Detta skall i första hand ske genom att konsumen-terna sorterar ut förpackningar som omfattas av pro-ducentansvaret och lämnar dessa vid de insamlings-stationer som producenterna tillhandahåller. Dettagäller inte bara de importerade burkarna av stålplåteller aluminium utan även alla andra förpackningar.Fr.o.m. har regeringen dessutomgjort en skärpning av nivåerna för omhändertagandeav förpackningar. För förpackningar av stålplåt inne-bär detta att mot nuvarande skall materi-alutnyttjas.Anf. 80 ():Herr talman! Bakgrunden till min interpellation äratt en mycket stor andel av de importerade burkarnaspottas ut av pantmaskinen i affären. Och det är ju därsom man normalt pantar sina burkar. Dessa burkarkastas sedan bland övriga sopor. Enligt beräkningargjorda av AB Returpack spottas det ut opantbaraburkar till ett värde av under ettår. beräknas en import på 150 miljonerburkar. Det råder naturligtvis ett stort mörkertal. Mensammantaget innebär ju detta att en mängd burkar intekommer in i retursystemet utan går till tipp och för-bränning. Det finns exempel på sopförbränningsan-läggningar som fått stora problem på grund av smältaluminium från burkar som följt med de vanliga so-porna.Vid en undersökning i som gjordes samlade Kristdemokra-terna i in ca 15 000 burkar som blev över vidde vanliga returlämningsplatserna vid tio av de störstaaffärerna. Dessa affärer bekräftar bilden av att dessaburkar är ett stort problem, eftersom det inte finnsnågot tydligt återvinningssystem.Mot bakgrund av detta har jag ansett det vara rim-ligt att begära att berörda myndigheter ser till attordna ett vettigt omhändertagande också för dessaburkar. Jag har då frågat miljöministern om hennesansvar. Vad blir då svaret? Jo, herr talman, svaret blirgoddag-yxskaft. Jag skulle väl i och för sig ha inlettmed att tacka miljöministern för svaret, men dettasvar är inget svar, utan det är goddag-yxskaft.I svaret säger miljöministern inledningsvis att vis-sa upplever de importerade burkarna som ett problem.Vad menar hon med vissa? Är det inte ett problem attvi får in 150 miljoner burkar som riskerar att gåtill tippen eller sopförbränning? Är det inte ett pro-blem för den miljömedvetne konsumenten att ingentar hand om dessa burkar? Vad innebär det för miljö-engagemanget? Är det inte ett problem för affärernasom har att hantera alla dessa sopor ?