prot · GL0974 · 1998-03-04 00:00:00 — Man kansäga att det som hände då berodde på en överhettningunder 1980-talet.Då är den intressanta frågan: Anta, om vi försökeratt föra ett hypotetiskt resonemang, att vi hade haft enoberoende riksbank från låt oss säga 1970 och framåt.Hade 1980-talets överhettning då inträffat eller inte?Hade vi då över huvud taget kommit in i en valutakris1992?Det är min alldeles bestämda uppfattning att ris-ken för den utveckling som vi fick hade varit betydligtmindre om vi och våra grannländer hade haft den typav organisation av centralbanksväsendet som vi i dagföreslår. När spåren förskräcker så kanske man skalllära sig något av detta och dra en lärdom när det gäl-ler hur man kan förbättra det system som vi har.Anf. 68 ():Fru talman! Det är ju så att den kapitalistiska eko-nomin, som lämnades alltmer fri och där valutaspeku-lation osv. fick en allt större frihet ,skapar de motsättningar och kristendenser som vikunde se och . Nuhar vi också kunnat se dem i , och framdeleskommer vi att kunna se dem på flera ställen. Detta haregentligen väldigt litet med de institutionella former-na för att göra.Men detta blir ju icke desto mindre varken ett skälför eller emot. Det är det demokratiska skälet som ären poäng. Det här är en del av politiken som riksda-gen nu har möjlighet att påverka. överför vi i ettförsta steg denna till en liten oåtkomlig nationell elit. Inästa steg skall det enligt vissa, bl.a. ,överföras till en liten europeisk elit av bankdirektörer.Det är det jag menar vara det odemokratiska i frågan.Att kapitalismen sedan är kapitalism och alstrarsina finansiella kriser och arbetslöshetskriser, det ärett annat problem. Det klarar man inte av med hjälpdet ena eller andra sättet att organisera Riksbanken.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tycker att man ändå måste funderalitet över den här typen av beskyllningar om införandeav bristande demokrati. I detta ligger ju en anklagelsemot ett antal länder för att vara odemokratiska eller habristande demokrati. Det gäller , , , , , , , , och . På väg att införadetta är och . Är dessa länder präg-lade av ett odemokratiskt styrelseskick? Jag tycker attdet är att ta munnen väldigt full när man från ettsvenskt perspektiv dömer ut i stort sett alla andraetablerade - åldriga om man så vill - demokratiermed det här kriteriet; att de har en oberoende central-bank. För det är precis vad de har. De är inte sämredemokratier än de svenska. Men de är annorlundaorganiserade.Anf. 70 ():Fru talman! Det är lättvindigt, och för den delenkanske också en aning patetiskt, att vanställa en dis-kussionsmotståndares ståndpunkt. Att vi minskardemokratin på detta område, genom att genomföra enreform där experter får styra en del av politiken, inne-bär inte ett underkännande av det demokratiska sys-temet eller ett generellt fördömande av demokratin iandra länder. Det är bara det att det finns ett beklag-ligt steg tillbaka för demokratin i detta.Som jag sade i mitt inledningsanförande, fast dåvar inte närvarande, naggas i dagdemokratin i kanten. Detta är en av flera åtgärder somär en del av en mycket oroväckande och sorglig ten-dens. Det beslut som vi fattar är ett beslut somicke ökar det folkliga inflytandet över politiken. Detökar elitens och experternas inflytande, och det är juvad i själva verket vill.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )4 § betänkande 1997/98:KU16MediefrågorAnf. 71 ():Fru talman! Efter viss väntan kan jag konstateraatt mediefrågorna är intimt kopplade till den växandeinformationstekniken och reglerar delar av villkorenför mångfalden och yttrandefriheten. En framsynt,öppen, bejakande och tillåtande mediepolitik bidrartill fler entreprenörer, till fler företag, till nya IT-produkter, till nya exportintäkter och till fler jobb. Detbidrar också till fler och nya röster i debatten. Detbidrar till nya programidéer, till ökad mångfald ochtill en förbättrad yttrandefrihet.Dagens och gårdagens analoga teknik har kraftigtbegränsat antalet kanaler och tjänster inom etermedi-erna. Det är det som ytterst har motiverat begräns-ningarna som har tillåtits i yttrandefrihetsgrundlagen.Morgondagens digitala teknik som vi börjar se innebär att medielandskapet förändras. Vi fårfärre tekniska begränsningar. Det kunde jag konstate-ra när jag besökte Canal+ för någon månad sedan.Där visade man upp sina 217 olika satellitkanaler ochsatellittjänster. Denna nya teknik öppnar för ett förhål-lande liknande det som gäller tidningsbranschen, därdet blir viktigare att övertyga lyssnaren och tittarenom värdet av programmet än att som övertygaministrar och byråkrater. Den här utvecklingen är bra,och den bör vi bejaka.Därför tycker jag att det är litet beklagligt att re-geringen och utskottsmajoriteten inte vill öppna demöjligheter som finns med de nya teknikerna. Majori-tetens och regeringens politik kan litet förenklat be-skrivas i tre satser. Den första är: Utredning var goddröj. Den andra är: Stopp. Få nya aktörer och kanaler.Den tredje är: Politisk kontroll är viktigare än mång-fald, yttrandefrihet och teknikutveckling.Den första satsen - Utredning var god dröj - kanvi se inom en lång rad frågor. Det gäller ägandefrå-gorna där man av utredningsskäl inte vill öppna förstarka lokala medieföretag som driver både radio ochtidningsverksamhet. Vi ser det på digital-TV-området,och vi ser det på det privata lokalradioområdet, därman med hänvisning till utredningar skjuter upp allabesvärliga frågor till efter valet. Vi ser det på DAB-radion, och vi ser det på must carry-principen.När det gäller den andra satsen - Stopp. Få nyaaktörer och kanaler - är det ju stopplagen som är dettydliga exemplet. Vi har en lag som förbjuder nyalokalradiostationer. När i DagensNyheter skriver att det är dags att ge ytterligare platsåt entreprenörerna är det uppenbart att han inte hartalat med sin riksdagsgrupp om stopplagen. När ordenskall omsättas i beslut ges ingen plats åt de nya ent-reprenörerna.Den privata lokalradion visar tydligt på skillnadenmellan borgerlig och socialdemokratisk politik påmedieområdet. Det var en borgerlig regering somöppnade upp för privat lokalradio den 1 april 1993.Sedan dess har över 85 stationer startats. Man harinvesterat hundratals miljoner. Det har skapats arbe-ten år flera tusen, framför allt unga ambitiösa männi-skor. Det har ökat mångfalden och förbättrat yttrande-friheten.Hösten 1994 lade en hämdlysten socialdemokratifram förslaget till stopplag. Argumentet var att maninte hade fått någon mångfald. De borgerliga lyckadesskjuta upp lagen , och den trädde i kraft hösten1995. Sedan dessa är det förbjudet att starta nya lo-kalradiostationer.Under det år som stopplagen vilade startades ettantal radiostationer. Av dem finns det 23 kvar i dag.Det är alltså stationer som inte skulle ha funnits i dagom Socialdemokraterna hade fått sin vilja igenomredan 1994. Med anledning av det skulle jag viljafråga hur mångfalden har föränd-rats när det gäller radio. Har mångfalden ökat ellerminskat på när man har gått från fyra till sexkanaler? Har mångfalden ökat eller minskat i Ble-kinge när man har gått från fyra till sex kanaler? Harmångfalden ökat eller minskat i norra närman har gått från fyra till åtta kanaler?Den tredje satsen - Politisk kontroll är viktigareän mångfald, yttrandefrihet och teknikutveckling -kan vi se i fråga om lokalradion, där kraven på poli-tisk kontroll har stoppat flera stationer där man harförbjudit fler kanaler. Vi ser det i fråga om den digita-la radion, DAB-radion, där kraven på politisk kontrollgjort att verksamheten knappt har kommit i gång, attde kommersiella stationerna hoppar av detta försök.Vem vågar investera många miljoner i en verksamhetnär regeringen visar att tillstånd kan dras in med kortvarsel, när det är politiska skönhetstävlingar som skallavgöra vilka kanaler som skall få sända, och där denpolitiska majoriteten i harvisat en total oförståelse för företagandets villkor ochställt krav på tillstånd för ägarförändringar och förförändringar i styrelser och annan verksamhet.Men det kanske allra tydligaste exemplet på beho-vet hos majoriteten av stark politisk kontroll gäller judet digitala stolpnätet för TV. Här väljer majoritetenden teknik som medger minst antal kanaler. Manväljer den teknik som har dåliga möjligheter till inter-aktivitet. Man väljer den teknik som medger minstantal tilläggstjänster och den teknik som har sämstmöjligheter till individuella val. Men man väljer denteknik som öppnar för en stark politisk kontroll. Detverkar vara det enda och bärande argumentet för valetav stolpnätet för de digitala sändningarna. Med ettbegränsat antal kanaler kan även fort-sättningsvis medge en stark politisk styrning. Riskenär uppenbar att detta leder in oss i en teknisk åter-vändsgränd och att stora belopp investeras i en tekniksom inte ger största möjliga mångfald och yttrandefri-het. Även majoriteten i bordevara bekymrad över detta.Risken med detta teknikval är att vi halkar efter iinformationssamhället, att vi inte får de jobb, de före-tag och den konkurrenskraft som vi annars skullekunna få. Allt detta gör man för att behålla möjlighe-terna för en stark politisk kontroll över vad som skallsändas i TV.Jag vill därför fråga : Varförväljer man den teknik som medger minst mångfaldoch därmed inte så stor yttrandefrihet som är möjligmed ett annat val av teknik?Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation 1.Anf. 72 ():Fru talman! skall förrätta be-gravningen av 56 motionsyrkanden om etermedier.Det har ankommit på mig att förrätta griftetalet överframförallt motion 1997/98:Kr302.Eftersom respektive partiers ståndpunkter är väl-kända, eftersom de ideologiska skiljelinjerna är tydli-ga och eftersom alla viktiga frågor, enligt högre mak-ters påbud, är föremål för övervägan-den inom olika utredningar skall jag här bara helt kortgöra några reflexioner. Först yrkar jag emellertidbifall till reservation nr 1.Min första reflexion är att etermediepolitiken nogvilar på en metafysisk villfarelse. Det finns nämligeningen eter. Denna villfarelse grundar sig i första handpå naturfilosofi. Den innebär att man tillde fyra traditionella elementen, nämligen jord, vatten,luft och eld, lägger till ett femte element - kvintessen-sen, som kallades för eter.Etern återuppstod inom fysiken menavfördes slutgiltigt därifrån genom relativi-tetsteori, paradoxalt nog ungefär som deförsta försöken med radiosändningar inleddes.Det ligger trots allt en viss historisk logik i attaristoteliska teorier tjänar som utgångspunkt för encentralistisk maktsträvan som inskränker människorsandliga friheter. var det katolskakyrkan och av Aquino som åberopade . är det socialdemokratin och som gör det. Skillnaden är dock den att medanThomas slutade som kan ibästa fall räkna med att sluta som landshövding -något som i så fall sannolikt kommer upp somgranskningsärende i KU.Ja, då är vi alltså tillbaka till konstitutionsutskot-tet. Den ideologiska skillnad som finns i föreliggandeKU-betänkande kan bäst sammanfattas så här:Det finns en liberal linje som sätter friheten,mångfalden och konkurrensen främst och där po-litikens uppgift är att skapa bästa möjliga förut-sättningar för detta.Mot den står en socialistisk linje som sätter denpolitiska kontrollen främst och där enskilda aktö-rer får vara med i den utsträckning de kan fullgörade roller som politikerna tilldelar dem.Den liberala linjen innebär inte en total frånvaroav politiska åtgärder. Tvärtom finns det tre viktigauppgifter för politiken:för det första att svara för de övergripande regler-na, t.ex. tilldelning av frekvenser i den mån detfinns tekniska hinder för fullständig etableringsfri-het,för det andra att bygga en gemensam infrastrukturi den mån det finns tekniska stordriftsfördelar ochför det tredje att tillhandahålla ett allmänt till-gängligt utbud av radio- och TV-program med entydlig kvalitetsinriktning. Hit räknar jag intesjälvfixerade typer som ägnar sig åt vuxenmobb-ning på en Söderhavsö.Vad därutöver är bör vara fritt för det enskildainitiativet.En som på ett utmärkt sätt har beskrivit en liberaletermedieideologi är den bäste kandidaten tillAlvesta kommunfullmäktige, som inte blivit invald,nämligen här skrev han i :"Jag vill, att vår radio skall bli lika oberoende avstaten som vår press, att det talade ordet skall bli likafritt som det tryckta, att monopolföretaget avskaffas och att varje svensk medborgare skallha samma rätt att förmedla det talade ordet genometern som han har att förmedla det skrivna genomtrycksvärtan.Jag tror, att en fri tävlan emellan människor är ettvillkor för utveckling överhuvud: Den sporrar tillansträngning och ger de största resultaten. Monopolär för mig rent principiellt något avskyvärt och mestavskyvärt är ett monopol på det fria ordet. "Fru talman! Flera liberala yrkanden har alltså stu-pat under bataljen i . Även omjag inte tror på ett evigt liv för riksdagsmotioner gårdet väl att tro på en uppståndelse för dessa yrkandenunder nästkommande allmänna motionstid.Anf. 73 ():Fru talman! Skillnaden mellan en socialistisk ochen borgerlig mediepolitik är kanske inte riktigt densom gör gällande. Vi är nog överensom att det vore avskyvärt om några hade monopol pådet fria ordet. Vi är helt överens om att befordramångfalden, om att olika åsikter, olika kulturellainriktningar och en mångfald i utbudet av stilar i mu-sik, teater, underhållning, idrott etc. skall präglas ochspeglas i våra medier. Vi är säkert överens när detgäller friheten och mångfalden.Däremot är det ett problem hur det här skall för-verkligas. Medier kostar ju pengar. Att starta medierkostar pengar. I ett samhälle med oerhört olika eko-nomiska resurser har inte alla samma möjligheter attkomma i besittning av det fria ordet. har intesamma ekonomiska möjligheter att starta en radioka-nal eller en TV-kanal. Då måste den samhälleligapolitiken finna en nyckel för att jämna ut dessa skill-nader så att de som har litet av ekonomiska resurserfår ökade möjligheter och det måste kunna gå ut överdem som har stora resurser.Därför har vi krävt - vi har fått gehör för dettavårt krav - en utredning av den ekonomiska maktkon-centrationen inom medievärlden. Vi tycker att det ärbra att har ombildats till en parlamen-tarisk utredning som ser över de olika frågorna.Vidare har vi tyckt att det varit bra att vi när detgäller privata lokalradiokanaler inte bara skall ha enkommersiell grund för tilldelningen av kanaler, dvs.att de som har kunnat erbjuda och lägga upp mestpengar skall få sändningsrätten. Då heter ju yttrande-rätt pengar. I stället har vi velat att man skall söka sigfram till ett annat system.Vi har medverkat i en utredning som har sökt sigfram mot ett annat system, något som regeringen dockinte har vågat fullfölja. Vi har biträtt stopplagen - intedärför att vi är emot att det skapas fler radiokanaler,utan därför att vi vill ha ett system som bättre tillgo-doser mångfalden än det som bara har penningstyrkansom grund.Vi får hoppas att regeringen nu samlar sig till ettförslag om en annorlunda modell än den rent kom-mersiella för att fördela kanaler och möjligheter attförverkliga programidéer. I längden kan vi ju inte haen stopplag mot nya möjligheter för människor attskapa kanaler.Vänsterpartiet är på många punkter i detta betän-kande helt överens med utskottsmajoriteten. Egentli-gen har det inte funnits anledning till något annat.Många av frågorna är nu föremål för utredning, medallt vad det betyder. Jag har kanske en mera respekt-full inställning till det svenska utredningsväsendet.Jag tror alltså inte att det bara begraver frågor, utanjag tror att det svenska utredningsväsendet är ett nöd-vändigt och viktigt inslag i den svenska demokratindär olika meningar i mera otvungna former kommertill uttryck, där ståndpunkter kan vägas och där mankan få en ny inriktning. Därför är det bra att frågor ärföremål för utredning inom utredningsväsendet.I några fall har vi emellertid reserverat oss. Fram-för allt anser vi att det är oerhört viktigt att understry-ka att det finns ett kulturpolitiskt mål bakom densamhälleliga mediepolitiken som är tydligare formule-rat än . Vidare anser vi att närdet gäller EG-direktivet ännu starkare måste verka föratt kommersiell reklam riktad till små barn förbjuds.När det gäller kommersiell reklam i TV är barnenlättpåverkade och utsatta. Vi har också velat riktauppmärksamheten på kravet att verkar för enförstärkning av EG-direktiv beträffande punkten omkvinnoförnedring och våldsskildringar i televisionen.Vi kan se mycket av dessa våldstendenser - vi hartragiska fall - som tycks bryta allt längre ned i åldrar-na. Det är inte utan att detta är påverkat av att man harsett våld i vissa utföranden någonstans. Man får detlätt serverat i olika former av våld i TV som man serapar efter. Jag vet själv från min barndom hur manskulle leka den tidens filmhjältar. Det är nog fler änjag som har gjort det. Men då fanns inte karatesparkaroch det brutaliserande våldet i TV-apparater eller enspå bio som är en verklighet. Det här skötermarknaden - det visar erfarenheten - på ett utomor-dentligt dåligt sätt. Därför måste vi försöka bekämpagrovt underhållningsvåld och den kvinnoförnedringsom förekommer i olika televiserade alster.Jag yrkar bifall till reservationerna 12 och 14 och iövrigt till utskottets hemställan.Anf. 74 () replik:Fru talman! kom med två argumentmot den liberala medieideologin. Det första var att detkostar pengar att driva radio- och . Detandra var att även om man har etableringsfrihet kom-mer icke alla att ha samma tillgänglighet så att de kanuttrycka sin uppfattning eller förmedla sina synpunk-ter via radio och TV. Även om båda dessa påståendenär sanna saknar bägge påståendena relevans.Visst kostar det pengar att driva radio- och , men det kostar också pengar att driva bok-förlag och dagstidningar. Som det är är de eko-nomiska hindren förmodligen mindre för en litenradiostation än för en dagstidning. Det finns partieroch ideologier som har använt det här argumentet motfri etableringsrätt för tidningar och boktryckerier. Viskall inte ge oss in på sådana försök igen.Det andra påståendet att alla inte har tillgänglighetäven om det är etableringsfritt är också sant, men flerröster kommer att kunna höras om många har rätt attstarta och pröva. Det finns många stora och små före-tag, internationella och svenska, lokala och rikstäck-ande, privata och kooperativa osv. Det är det denliberala mediepolitiken innebär.Anf. 75 () replik:Fru talman! Att det kostar pengar är ingen in-vändning mot den liberala politiken, det borde ni välveta också. Invändningen mot den liberala politiken äratt ni inte iakttar det problemet att pengarna är såojämnt fördelade i samhället. Det gör att den som harmycket pengar också har lättare att starta ett bokför-lag, har lättare att starta och driva en tidning, lättareatt driva en radio- eller en TV-kanal än den som intehar några tillgångar alls. Detta skapar en ojämlikhet.Jag vill erinra om de klassiska liberalerna somhävdade att marknaden fungerade bäst när det varjämlikhet. Det är den aspekten som ni glömmer ipolitiken. Det är därför som vi kommer till olika slut-satser. I ett samhälle präglat av ekonomisk ojämlikhetmåste samhället gå in med olika åtgärder för att se tillatt de svagaste ändå kan hävda sig och får tillgång tillmikrofoner, TV-kameror osv. för att kunna göra sinröst hörd i medierna. Det är därför som vi har vissaregler på området. Det är därför som vi har t.ex.presstöd. Det skall vara möjligt att få höra flera röster.Mångfalden i ett samhälle med stora ekonomiskaskillnader kräver faktiskt samhällsåtgärder som stöderde svagaste. Det är detta ni inte har förstått.Anf. 76 () replik:Fru talman! använde i repliken detargumentet att det är dyrt att starta bokförlag, tidning-ar, radio- och . Precis som vi liberaleralltid har hävdat är det argumentet livsfarligt att an-vända då det gäller det tryckta ordet därför att mono-polen begränsar etableringsfrihet för det tryckta ordetoch på det hela taget hämmar debatten och även miss-gynnar de svaga. Jag menar , och , att samma resonemangskall tillämpas för de medier som sprids i den icke-befintliga etern.Anf. 77 () replik:Fru talman! Det är inte monopol det här handlarom. Vår inställning är att samhället måste gå in medolika styrande åtgärder för att säkra mångfalden åtdem som inte har de ekonomiska resurserna. Det ärvad det handlar om. Det är inget problem att säga attdet skall vara etableringsfrihet och låta penningen talahelt fritt. Då är det de rikaste som alltid lägger beslagpå alla kanaler. Det är en liten begränsad klass somkommer att vara ägare, och de andra kommer att varaunderställda. De kan utnyttja sin makt om de vill,vilket de dessbättre inte alltid gör, för att enkelriktaoch likrikta och se till att det är vissa sociala intressensom genomsyrar och präglar budskapen i medierna.Vad samhället har att se till, ett samhälle som serut som vårt med ekonomiska skillnader, är att vi ska-par regler som gör det möjligt också för de ekono-miskt sämre bemedlade att göra sin röst hörd. Det ärdetta som skapar verklig antimonopolism och verkligmångfald i etern, inte monopol åt de penningstarkautan en möjlighet för alla att göra sin röst hörd.Anf. 78 ():Fru talman! Jag skall fatta mig kort. att ta en viktig del av diskussionen för Mil-jöpartiet. Jag skall bara tala om delar av vår politik idet här betänkandet.En sak som jag tycker är väldigt viktig och som vihar en reservation om gäller just lokalradion, som nuhar diskuterats av och . Därär frågan om stopplagen uppe igen. Jag måste beklagaatt vi måste ta till den. För egen del är det sista gång-en jag förordar att vi förnyar stopplagen. Det kan intei längden försvaras att vi fortsätter på det här sättet.Det finns en utredning som har ett förslag som viskulle kunna ta till för att förändra det alldeles be-drövliga system som den förra borgerliga regeringeninförde för den privata lokalradion, ett system medauktioner för att fördela tillstånden. Det var inte så införde en etableringsfrihet för lokalradio. Dethar inte funnits . Det finns ettbegränsat antal sändningsmöjligheter i radion. Maninförde ett system med auktioner för att fördela dem.Det systemet har inte fungerat. Det har missbrukats,det har lett till väldigt mycket av enfald i stället förmångfald. Det har dessutom använtsbulvaner som köpt upp rättigheter i stället för attmånga skulle ha getts möjlighet att sprida åsikter,synpunkter, idéer och program i radion.Det behövs en förändring av systemet, det är heltklart, för att tillgodose den mångfald som jag är enigmed om egentligen skulle behövas. Därhar regeringen till slut backat. Man vågar tydligen integenomföra något utan har tillsatt en ny utredning. Jagskulle hellre se att man genomförde det utrednings-uppdrag som redan är lagt.Jag yrkar bifall till reservation 8 och även till re-servationerna 11 och 12 som senarekommer att tala mer om.Anf. 79 ():Fru talman! Jag brukar i sammanhang där medie-frågor behandlas påtala vikten av att besluten fattasmed bredast möjliga majoritet, helst med konsensus.En för vårt land väsentlig grundlag - yttrandefrihets-grundlagen - berörs i det betänkande som vi nu disku-terar. Slutsatsen blir då att man inte skall handskas förlättvindigt med dessa frågor. Mot den bakgrunden ärreservationerna ganska bedrövliga aktstycken.Oppositionen anser att det är onödigt att avvaktavad parlamentariskt sammansatta kommittéer läggerfram för förslag eller att regeringen färdigberederaktuella frågor. Man brukar tala om fara i dröjsmål,men jag skulle vilja vända på steken och tala om faranatt gå alltför snabbt och oövertänkt fram. Tekniken,, är inget absolut gott i sig. Det beror jupå vad tekniken används till, om den används för ettgott syfte och i de många människornas tjänst. Tekni-ken har inget egenvärde, utan den är ett hjälpmedel.Fru talman! Med detta skulle jag kunna låta mignöja och yrka bifall till hemställan i betänkandet ochavslag på samtliga reservationer, men det skulle kan-ske strypa en debatt som är angelägen att föra.