prot · GL0987 · 1998-03-26 00:00:00 — revisorer pekar också på det sominte är ovanligt, nämligen möjligheten av en utredningav detta arbete.Det slumpade sig på det sättet att det faktiskt är ettkrav som är identiskt med det krav som Centerpartietställer i en motion där vi utöver att understryka för-träffligheten i revisorers arbete ocksåpekar på det gedigna arbete som har lagt ned på den delen av arbetet, dvs.införande av ekonomiska styrmedel. Där formades enmajoritet framför allt med Socialdemokraterna ochCentern som garanter för ett synsätt som hyllar skat-teväxling och ekonomiska styrmedel. Av detta har detnu blivit intet i betänkandet från jordbruksutskottetsmajoritet anförd av Socialdemokraterna. Jag beklagardet, och det är naturligtvis skälet till att jag med vissteftertryck yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet.Den andra delen gäller roll. Jagskall på en gång säga och understryka att det är ettutmärkt arbete som har genomfört.Men i likhet med revisorer menar vi iCenterpartiet att miljövårdsarbetet har förändrats. Detär nya villkor som gäller. Vi har haft en Riokonferens.Vi har ett lokalt Agenda 21-arbete. Rollfördelningen isamhället är annorlunda än den var när tillkom . Detta måste rimligenpå något sätt återspeglas i den instruktion och i de målsom har som grund.Nu säger utskottsmajoriteten att Naturvårdsverketsjälvt har utrett sin framtida roll och att man också påegen hand har beslutat om en ny organisation. Detlåter sig möjligen sägas, men det är väl inte riktigtdärifrån som målen för verksamheten skall bestäm-mas. Det är väl bra att man organiserar sig klokt, menrimligen måste det politiska systemet företrätt avregering och riksdag ta ett ansvar för utformandet avmålen.I likhet med revisorer menar vi att detär rimligt att begära att regeringen tillsätter en utred-ning för att just klarlägga verkets framtida mål ochinriktning.Jag tycker, herr talman, att det är litet synd att ut-skottsmajoriteten lägger det gedigna arbete som Riks-dagens revisorer har utfört på hyllan eller i pappers-korgen. Det finns mycket där som är värt att beakta.Många av dessa förslag, liksom motioner,grundar sig på en klok verklighetsuppfattning i dessadelar. Det är litet tråkigt att vi nu sent omsider harkommit till insikt om att den miljöpolitiska proposi-tion som skulle ha kunnat peka ut mål och inriktningför miljöverksamheten inte kommer att avgöras avdenna riksdag. Den kommer inte att avgöras av någonriksdag under detta år. Det beklagar jag, herr talman.Anf. 145 ():Herr talman! Utan att vara polemisk kan jag sägaatt det största problemet kanske inte är vad vi admi-nistrativt gör utan att det faktiskt fortfarande sker enförsurning i våra marker.Försurningen uppmärksammades för 30 år sedan.Man skulle ha önskat att problemen nu var lösta, mentyvärr är det inte alls på det sättet. Den fortgår allt-jämt.Många av de problem som vi har i baserasbl.a. på att vi har sura berggrunder, gnejs och granit,vilket innebär att den svenska jorden har mycket svårtatt stå emot försurning. Det är en helt annan sak iländer som har basiska bergarter och kalk.Vi kan konstatera att det fortfarande finns över10 000 sjöar och försurade vattensom inte behandlas. Det är ungefär 20 000 sjöar och120 vattendrag som har försurats såallvarligt att man kan se att det har gett biologiskaskador. Faktum är att försurningen är ettav de största hoten mot biologisk mångfald i svensknatur.Det är inte bara sjöar som drabbas utan även sko-gen. är jag litet ledsen för att pH-skalan äruppsatt som den är. Det betyder att ett snäpp innebären försurning som är tio gånger värre än tidigare.Om man tittar i jorden i skogen ser man attdet allt lägre pH-värdet börjar komma ned en bra bit imarken, vilket får till följd att metaller faller ut och attmånga av de organismer som har funnits i skogsmar-ken och som är absolut nödvändiga för att skogenskall kunna vara frisk och grön slås ut, t.ex. mångasvampar och träd som bildar mykhorriza. Det är enförutsättning för att träden skall må bra. Många av deskogsskador som vi börjar se beror fortfarandepå försurningen.Trots att det har skett en 40-procentig reduktionav svaveldioxidutsläppen i räcker det inte alls.Det skulle behövas en reduktion med ungefär 75 %för att naturen skulle ha en möjlighet att återhämtasig. Det är alltså mycket allvarliga problem som vidiskuterar. De handlar betydligt mer om vilka åtgär-der som vi måste vidta än om hur vi organiserar Na-turvårdsverket.Miljöpartiet inser att detta inte är sista gången somvi diskuterar försurningen i denna kammare. Men vihar hälsat rapporten från revisorer medviss tillfredsställelse och inser att den får ses som enrapport på vägen mot de kraftfulla åtgärder som måstevidtas. Vi vet att allt som skall göras inte kan göras iSverige. Många av de försurande ämnena vi har t.ex.från trafiken alstras här och påverkar den svenskanaturen, och i fråga om det kan vi göra mycket, be-tydligt mer än vad som sker.Miljöpartiet anser att förutsättningen för att kom-ma till rätta med denna situation och skapa ett samhäl-le som är långsiktigt ekologiskt hållbart är att vi tartill ekonomiska medel, att vi skapar en grön skatte-växling som innebär att man höjer skatten på råvaror,energi och utsläpp och sänker skatten på arbetskraft.Vi måste skapa ekonomiska incitament för att skapadet ekologiskt långsiktigt hållbara samhället. Dettahar diskuterats oerhört mycket, men man kommeringenstans. Detta känns oerhört frustrerande. Jag vetinte om det för så många steg framåt att beställa nyautredningar.Vi i har varit ganska konkreta i våraförslag, något som kanske skiljer oss från andra parti-er i . Vi menar att det nu är dags att sättaned foten och säga att vi skall växla 25 miljarderkronor . Vi skulle vilja ha ettprincipbeslut om att en skatteväxling av ytterligare100 miljarder kronor skall ske . Det är dagsatt ta de första stegen för att knyta ihop det ekologiskaoch ekonomiska samhället, så att vi får en utvecklingsom skapar det ekologiskt långsiktigt hållbara samhäl-le som vi vill ha.I detta betänkande finns det också en reservationfrån i vilken miljöforskningen tas upp.Det är något som vi har debatterat här.Vi är missnöjda med att miljöforskningen nu skallbekostas av MISTRA, eftersom vi anser att mycket avden forskning som är nödvändig och som det blirsvårt att alla gånger förutse faller mellan stolarna.För någon vecka sedan var det en artikel i som var mycket kritisk till just hur pengarnatill miljöforskningen fördelas. Man menade att en stordel av den nödvändiga forskningen kommer att ståutan medel. Detta är mycket olyckligt i den situationsom jag just har beskrivit, att vi fortfarande kan se attde nu välkända och gamla problemen fortfarandeexisterar. Vi har också diskuterat detta i samband meddiskussionen om hur mycket pengar som måste avsät-tas till kalkning. Och tyvärr är det på det sättet att sålänge som vi har den situation som vi har måste vikalka i sjöar och vattendrag för att kunna bibehålladen biologiska mångfald som vi har.Naturligtvis är inte det heller någonting som lång-siktigt är hållbart men vi måste i alla fall se till att detvi vill bevara finns bevarat den dagen vi kan skapa enpolitik som ser till att naturen inte fortsätter attförsuras.Vi i stöder självfallet våra reservatio-ner men för tids vinnande yrkar jag bifall endast tillreservation 3.Anf. 146 ():Herr talman! revisorers förslag ommiljövårdsarbetet och försurningen är ett väl genom-arbetat förslag på ett mycket viktigt område. Försur-ningsfrågorna har inte alltid fått den uppmärksamhetsom de förtjänar.Här i är vi, som tidigare här sagts, speci-ellt känsliga för nedfallande försurande ämnen. Detstora problemet är faktiskt att nedfall av detta slaginte känner några nationsgränser. Därför behövs detett internationellt samarbete för att vi skall kunnakomma till rätta med denna problematik. Närmare85-90 % av nedfallet över har sitt ursprung iandra länder. Det är inte så att ingenting hänt på om-rådet. Bl.a. på svenskt initiativ i EU diskuterar bådeparlamentet och kommissionen långtgående regler föratt minska de försurande nedsläppen över Europa.I stort gör utskottet samma bedömning som densom revisorerna gör i sin rapport. Jag har litet svårt attförstå utskottets ordförande när han säger att utskottetavstyrker alla kloka förslag, för det gör vi faktisktinte. Många av förslagen diskuteras nu i utskottsarbe-tet i samband med . En del av de andraförslagen återkommer i den stora miljöpropositionen,som beräknas ligga på bord den 20 april.Jag har alltså litet svårt att förstå att har två reservationer, vilka trots allt är ganskabegränsade, om det nu finns så mycket gott för övrigt.Mot den bakgrunden föreslår utskottet inga till-kännagivanden till regeringen. Vi kommer ju snart attfå upp de här frågorna till beredning igen. Jag kom-mer därför enbart att uppehålla mig vid de reservatio-ner som har lagts fram.Reservation 1 från , vilken GudrunLindvall inte yrkade bifall till, handlar om försur-ningsforskningen. Utskottet konstaterar att verklighe-ten är den att miljöforskningen trots allt totalt settunder senare år har fått större anslag genom EU ochMISTRA jämfört med tidigare.Reservationerna 2 och 3 handlar om ekonomiskastyrmedel, som både och berörde. Inte heller här har utskottet någonannan uppfattning än revisorerna. använder vien hel del ekonomiska styrmedel, bl.a. när det gällerhandelsgödsel. Instrumentet är dock inte så enkelt.Det snedvrider nämligen den internationella konkur-rensen om vi genomför detta enbart på det nationellaplanet. Därför måste man vara helt säker när man gördet här. Helst skall det göras gemensamt, och på detsättet jobbar vi ju i EU.Ett annat problem med de ekonomiska styrmedlenär att det här inte är ett sätt att finansiera den statligaverksamheten. De pålagor som vi lägger på miljön föratt åstadkomma en förbättring skall ju resultera i attförbättringen blir sådan att problemen försvinner.Därmed försvinner också intäkterna. Frågan om eko-nomiska styrmedel i ett principiellt perspektiv tasockså upp i miljöpropositionen i april.Det är inte första gången som frågan om roll återkommer. Revisorerna anser attverkets roll behöver diskuteras när miljöpolitikenflyttar fram sina positioner. Just den frågan är nuaktuell. Vi skall diskutera målen i miljöpolitiken närden miljöpolitiska propositionen kommer. Det är docklitet avigt att diskutera en organisation och inriktning-en på ett statligt verk innan vi har färdigdiskuteratmålen. Därför skall vi ta de här sakerna i rätt ordning.Avslutningsvis, herr talman, vill jag med någraord beröra den kritik som framför omatt vi inte får behandla miljöpropositionen i vår. I sakhar detta ingen betydelse. Åtgärderna kommer nämli-gen att kunna träda i kraft . Pro-positionen läggs alltså fram , och alla får lämnasina synpunkter och motionera på den. Vi får alltsåmöjlighet att diskutera de miljöpolitiska målen undersommaren och hösten.Herr talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifalltill hemställan i betänkandet och avslag på samtligareservationer.Anf. 147 () replik:Herr talman! leker med ord när hansäger att vi skall diskutera de miljöpolitiska målen närmiljöpropositionen kommer. Det skall vi inte alls! Vi- med "vi" avses denna kammare, detta -kommer inte att få göra det. En proposition kommeratt läggas på bordet och den kommer att ligga där tillsden blir trött. Det kommer att vara på det sättet. Vikommer alltså inte att få möjlighet att diskutera pro-positionen; detta på grund av regeringens senfärdig-het. Det har jordbruksutskottet slagit fast i ettbetänkande som vi justerat. Det är inte jag, LennartDaléus, som tycker detta, utan detta tycker jord-bruksutskottets majoritet.Alf undrar varför jag inte till alla delaryrkar bifall till rapporten från revisorer.Jag har tagit upp de saker i revisorersarbete som är direkt operationella. Det är alltså en lekmed ord, herr talman, när säger att maninte har avstyrkt revisorers material. Nej,man säger att det inte bör medföra någon särskildåtgärd från sida. Skillnaden är hårfin. Kortsagt: Man bryr sig inte om vad revisorersäger.Det finns två operationella förslag från Riksda-gens revisorer. Dessa tycker jag bör bifallas. Om maninte tycker om det här arbetet måste svara på frågan: Hur har Per -partikollega i revisorer -tillsammans med några andra resonerat? Vilken varderas tanke - för att nu tränga in i den socialdemo-kratiska tankevärlden - när de säger att regeringendärför bör se över verkets instruktion? Vad innebärdet med socialdemokratisk terminologi? Har det nå-gon operationell betydelse? Man säger också: "Enundersökning av möjligheten att öka användningen avekonomiska styrmedel kan ske - - -." Har det någon reell betydelse?Anf. 148 () replik:Herr talman! Det är en något akademisk diskus-sion som för om att bry sig om vadrevisorerna kommit fram till. Det är väl inte så attrevisorernas skrivelse enbart lämnas till riksdagen.Jag är övertygad om att den läses också i Regerings-kansliet och att man tar vara på de synpunkter somrevisorerna har. Där har vi i majoriteten sagt i betän-kandet att vi avvaktar tills de kommer på riksdagensbord och förutsätter naturligtvis att man tar hänsyn tillskrivelserna.Så till miljöpropositionen. Får jag fråga LennartDaléus vad det är som gör honom så orolig på grundav att vårriksdagen inte hinner behandla miljöpropo-sitionen. Som jag nämnde i mitt huvudanförande blirdet ur miljöpolitisk synpunkt ingen tidsförskjutning.För miljöns skull har det ingen betydelse. Då är minfråga: Vad är det som gör så orolig?Måhända är han orolig för att det skall bli en annanmajoritet i efter valet så att han inte fårgehör för sina miljöpolitiska synpunkter på det sättsom han nu upplever att han får.Anf. 149 () replik:Herr talman! Det här blir litet av en charad. Nusäger att revisorernas rapport inte bara ärställd till utan läses också av regeringen.Vad är det för någonting? revisorers rap-port är ställd till oss. Det är därför som vi med visstallvar har behandlat den i jordbruksutskottet. Den ärställd till oss. Vi har inte suttit och skenbehandlat deni utskottet. Det kan inte vara meningen att vi skullevänta till att regeringen till äventyrs behagar läsarapporten och möjligen skriva någon proposition, sommöjligen kommer till . Vi har fått den tillbehandling. Det har vi gjort. Socialdemokraterna haravstått från att ta hänsyn till de förslag som Riksda-gens revisorer har lagt fram. Konstigare är det inte.Man vill inte fatta de besluten.Det andra inlägget visar litet på den socialdemo-kratiska maktarrogansen, kan man säga. Eftersompropositionen inte kommer förrän senare spelar detingen roll när den kommer, det spelar ingen roll förmiljön. Det skulle, herr talman, ha kunnat vara på detsättet att regeringen hade lagt fram en proposition iriksdagen i vår som vi hade motionerat på och därutskottet och hade kanske fattat ett kloktoch offensivt beslut på flera områden, som hade letttill snabba omedelbara åtgärder som hade gagnatmiljön. Detta omöjliggörs genom den socialdemokra-tiska regeringens agerande. Det är det som är proble-met. Jag är inte orolig, . Jag bara ser attdet är en maktarrogans som leder till att man tror kan lägga fram sakerna när man vill, och detspelar ändå ingen roll för miljön. Herr talmannen vetbättre än jag vilka bekymmer har med attpussla ihop så att motioner kommer och får denbehandling som de enligt demokratin och parlamen-tarismen rimligen förtjänar. Där har miljöministernoch regeringen svikit - det råder ingen tvekan om det- liksom socialdemokraterna gjort när det gäller att tahänsyn till vad revisorerna har sagt.Anf. 150 () replik:Herr talman! Visst har i alla fall majoriteten be-handlat revisorernas skrivelse med allra största allvar.Men verkligheten är den att alla förslag skall beredas.Vi hade inte vunnit någonting med att skicka etttillkännagivande till regeringen för att påbörja en nyberedning när en beredning redan pågår. Så enkelt ärdet, tycker inte att skall ta sådanaord som maktarrogans i sin mun i kammaren. Jagfanns i kammaren och kunde då konstatera att det ram-lade in ett förslag till miljöbalk som inte hann behand-las av den . Det är också arrogans.Anf. 151 () re-plik:Herr talman! Jag skall försöka komma ut i natureni de här frågorna på något vis. Försurningen finnsmöjligen också här hos vissa, men den är allvarligare inaturen.Jag skulle vilja höra om hyser sammaoro som jag över att det enbart är av de sjöarsom skulle behöva kalkas som kalkas . Delar AlfEriksson den uppfattning som vi och jag har att skallvi klara en biologisk mångfald, som många anseraldrig varit så trängd i som , måste kalkan-slagen öka. Det biologiska behovet motsvarar ungefär600 miljoner . Det är min första fråga.Det andra jag vill ta upp är att jag är litet förvånadöver att hävdar att skälet till att man inteskall kunna skatteväxla är att det skulle sned-vrida konkurrensen. Är inte medvetenom att har även internationellt sett myckethöga arbetsgivaravgifter? Det har varit en medvetenpolitik från socialdemokraternas sida. Men vi harmycket låga elpriser. Det finns många som i EUskulle kunna hävda att vi har så låga elpriser att detskulle kunna snedvrida konkurrensen.Jag har svårt att förstå vilket samhälle ser . Tror att vi får ettsamhälle som är totalt oberoende av energi och råva-ror? Det måste nämligen vara förutsättningen för attsäga att skatter på råvaror och energi skall försvinna.Jag måste säga att jag har svårt att se ett sådant sam-hälle.Jag skulle också vilja höra litet om på det faktum att många av forskarna på miljöom-rådet uttrycker en stark oro därför att de ser att med-len från MISTRA fördelas på ett felaktigt sätt. DelarAlf den oron, eller har de forskare som ut-trycker denna oro bara fel?Anf. 152 () replik:Herr talman! Kalkningen är ett problem så längevi behöver kalka. Men jag konstaterar att jag intehittat något kalkningsobjekt som man har försökt fåpengar till som inte fåttmedel. Vi har medel så de räcker i den omfattningsom ansökningarna kommer in. På det sättet skall vinaturligtvis fortsätta.Jag nämnde i mitt anförande beträffande skatte-växling att vi använder ekonomiska styrmedel. Menvad jag vill påskina är att de inte är möjliga att använ-da precis hur som helst, utan man måste ta hänsyn tillde problem som jag pekade på när man skall användadet instrumentet. Därför fordras det mycket noggranneftertanke innan man gör det. Vi kan inte användaskatteväxling som en stabil statlig finansiering. Det ärdet instrumentet alldeles för trubbigt för. Men jagavvisar inte ekonomiska styrmedel, utan låt oss ta dendiskussionen, , när miljöpropositio-nen kommer om en månad. Då är den väl beredd, ochvi får möjlighet att ta upp detta på nytt.Anf. 153 () re-plik:Herr talman! När det gäller försurade sjöar kanman säga att vi vet att behovet att kalka är mycketstörre än vad som kalkas. Från många länsstyrelser fårman höra när man kommer in med ansökan att det inteär någon idé att ansöka, för det finns inga pengar.Länsstyrelserna har drabbats av någon sorts trötthetpå de ständiga besparingarna. Det biologiska behovetär större. Det finns också många som skulle vilja fåtill stånd större kalkning. finns det 178 miljonerdärför att man har sparat . Behovet avkalkningspengar varierar litet över åren för de objektsom kalkas.Det stora problemet är att det finns en så stormängd sjöar och vattendrag som man över huvudtaget inte har börjat kalka. Ett problem till är att vifaktiskt inte vet vad som skulle ske om vi slutadekalka. Återförsurningen skulle kunna få dramatiskaekologiska konsekvenser. En effekt av kalkningen harvarit att många av de metaller som lakas ut binds tillsedimenten på sjöbotten. Om dessa sjöar på grund avutebliven kalkning skulle försuras skulle en stormängd metaller komma loss. Det skulle kunna innebä-ra en ekologisk katastrof för många områden. Men detär en fråga som vi kommer att ta upp fler gånger.När det gäller skatteväxling kommer vi kanskeinte längre. Jag skulle vilja ställa en fråga. säger när det gäller ikraftträdandet av förslagen imiljöpropositionen att det inte spelar någon roll att vihar ett val emellan. Skall vi tolka det som att de för-slag som kommer är så pass luddiga och dåliga att detkanske inte spelar någon roll att vi får en borgerligregering med som ledare? Skall jagtolka det så? I så fall måste jag hysa stor oro för attmiljöpropositionen inte kommer att bli tillräckligtradikal.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag reagerar när sä-ger att man har tröttnat på att söka anslag för kalk-ning. Detta påstående saknar grund. Om det skullevara så att det finns grund för det påståendet beror detpå dem som har drivit en väldig kampanj om minska-de kalkningsanslag.Man har sagt att det inte finns några pengar tillkalkning. Verkligheten är den att det harblivit pengar över på kalkninganslaget. Det är san-ningen. Att man inte har fått några medel kan intevara orsaken till att man har tröttnat på att söka. Så ärdet inte.Anf. 155 ():Herr talman! För att spara kammarens tid hade jaginte tänkt gå upp i debatten i det här ärendet. Mensom diskussionen har utvecklats vill jag ändå deklare-ra att jag känner bekymmer över den handlingsför-lamning som man måste uppleva att regeringen karak-teriseras av. Jag kan i huvudsak instämma i det somLennart har sagt här tidigare.Jag vill också klart slå fast att ingen skall behövatvivla på engagemang när det gäller eko-nomiska styrmedel. Vi hade till-sammans med motioner om ekonomiskastyrmedel och en motion om skatteväxling i början på70-talet. Men det tog innan vi fick övrigapartier att acceptera detta synsätt.Ibland undrar jag om synsättet är riktigt uppfattat.Bl.a. har vi fått höra att säger attproblemen försvinner om man inför ekonomiskastyrmedel i form av miljöskatter. Men så är det van-ligtvis inte. Utsläpp av olika ämnen stabiliseras på enannan nivå än dagens. Vi kommer alltså att kunnaminska utsläpp. Men det kan vara en rimligt stabilskattebas, fastän stabil på en annan nivå än dagens.Visst kan ekonomiska styrmedel i miljöpolitikenockså bidra till en mer permanent inkomst till stats-kassan.När man däremot läser reservation 2 om ekono-miska styrmedel som står för tycker jagatt det är svårt att se att det förslaget snabbare skulleåstadkomma någonting än majoritetstexten i betän-kandet. Majoritetstexten i betänkandet är ändå rättkraftfull. Den talar om att ekonomiska styrmedel harvisat sig effektiva för att hejda och minska miljöhot.Den säger också att bör vara pådrivande i detinternationella arbete som är så viktigt för att bekäm-pa de globala och regionala miljöhoten. Det måste vialla kraftfullt ställa upp på. Från sida villvi se konkreta förslag inom detta område.Vi i har uttryckt vår uppfattning omNaturvårdsverkets roll genom att vi ställer oss bakomreservation 4 om att det bör tillsättas en utredning föratt klara ut den.Jag har ytterligare en liten kommentar. När AlfEriksson säger att det för miljöns skull inte spelarnågon roll om fattar beslut ellerdet dröjer till har jag svårt att förstå det.Då måste man väl ändå nedvärdera infly-tande om man säger att det inte har någon betydelsenär fattar sina beslut. En sådan allvarligtidsfördröjning av ett riksdagsbeslut måste självklartspela en roll för verkligheten.Anf. 156 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig väldigt kort. Jagskall bara ta en enda replik. Det om förkärlek för ekonomiska styr-medel är attraktivt. Men det måste till någon opera-tionell handling också.Riksdagens revisorer, med representation frånbl.a. , har genom sin rapport förelagt riks-dagen ett antal konkreta förslag när det gäller attanvända ekonomiska styrmedel. Så långt är det bra.Om de förslagen säger nu utskottsmajoriteten ijordbruksutskottet, till vilken sällarsig: "Med hänvisning till det ovan anförda är utskottetemellertid inte berett att i detta sammanhang särskiltförorda någon av de åtgärder som föreslås av reviso-rerna. Förslaget bör i denna del inte föranleda någonytterligare åtgärd. "Det är knappast att vara särskilt offensiv med att tatill sig och införa ekonomiska styrmedel. Det är detsom är problemet. Det räcker inte med en allmänförkärlek för dem.