prot · GM0930 · 1998-12-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:30Måndagen den 7 decemberKl. 10.00 - 13.20Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för ochden 1 december.2 § Meddelande om planering förtiden januari 1999-december 2000Talmannen meddelade att ett meddelande om vis-sa hålltider i planering för tiden janua-ri 1999-december 2000 delats ut till kammarens le-damöter.3 § Meddelande om plenum torsdagen den10 decemberTalmannen meddelade att plenum torsdagen den10 december skulle inledas med ett anföran-de av talmannen med anledning av att det var 50 årsedan antog Den allmännaförklaringen om mänskliga rättigheter.4 § Svar på interpellation 1998/99:26 omStockholmsbörsenAnf. 1 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka skatte- och regelförändringar som jag är bereddatt föreslå för att minska volatiliteten, dvs. sväng-ningarna, på Stockholmsbörsen och för att ge enskil-da svenska ägare av svenska företag likvärdiga vill-kor som institutioner och utländska ägare.Vad gäller volatiliteten på Stockholmsbörsen de-lar jag bild att rörelserna på Stock-holmsbörsen är större än på t.ex. New York- ellerLondonbörsen. över har så varitfallet. Däremot har rörelserna på Stockholmsbörsenvarit mindre än på börserna i och Helsing-fors.En förklaring till detta, som också tar upp, är att kursutvecklingen på mindre börserdomineras av ett färre antal stora företag. Ett börsin-dex med ett mindre antal aktier svänger mer än ettindex som innehåller ett större antal aktier. Attbörsindex på Stockholmsbörsen rör sig mer betyderdock inte att en placering i en enskild aktie blir merriskfylld om aktien handlas på Stockholmsbörsen änom handeln sker på en större börs.En annan förklaring till att mindre börser kanväntas röra sig mer än större börser är att handelsvo-lymerna i enskilda aktier är större på de stora börser-na. Därigenom går det att sälja eller köpa ett störreantal aktier utan att aktiekursen påverkas. En ökadhandelsvolym bidrar således till mindre rörelser iaktiekurserna.För mig är inte den koppling som gör mellan att står utanför valutaunio-nen och rörelserna på Stockholmsbörsen självklar.Valutarisken i en aktie påverkas av den verksamhetsom företaget bedriver, inte av i vilken valuta aktienhandlas. I grunden torde därför inte valutarisken isvenska aktier påverkas av om börshandeln sker ikronor eller euro. Det finns visserligen de som menaratt det skulle underlätta för utländska placerare omsvenska aktier handlades i euro. Enligt Reinfeldtseget resonemang skulle emellertid ett ökat utländsktintresse för svenska aktier leda till ökaderörelser, inte minskade. tanke att deltagan-de i valutaunionen skulle bidra till mindre rörelser påbörsen motsägs också av att svängningarna är störrebåde på Helsingfors- och Frankfurtbörsen.Vad gäller hushållens aktieägande kan man kon-statera att hushållens direkta ägande som andel avbörsvärdet minskat. har dock hushållensaktieägande genom fonder ökat kraftigt. En övergångfrån direktägande till ägande genom fonder bör sna-rast ses som en effekt av ett bättre utbud av finansi-ella tjänster till hushållen. Genom framväxten avfondmarknaden har hushållens sparande i aktier un-derlättats väsentligt. Värdepappersfonder ger småinvesterare möjlighet att utan stora kostnader spridasina risker över många olika aktier.Den främsta orsaken till att Stockholmsbörsenuppvisar större rörelser än de största börserna är såle-des att Stockholmsbörsen är en relativt liten börs medrelativt sett mindre handelsvolymer. Detta kan fram-för allt förklaras med att den svenska ekonomin ärliten i jämförelse med t.ex. den i . I huvudsakberor dock kurssvängningarna på börsen på osäkerheti värderingen av aktierna. Denna osäkerhet kan inte inågon högre grad påverkas genom förändringar avregelverket för de finansiella marknaderna. Däremotbidrar regeringen till en minskad osäkerhet genom enkonsekvent genomförd allmän ekonomisk politikinriktad mot sunda statsfinanser och prisstabilitet.Fredrik tar i sin interpellation också uppett antal frågor om beskattningen av värdepapper.Samtliga partier i har blivit inbjudna tillöverläggningar om det framtidaskattesystemet. Eftersom den framtida utformningenav värdepappersbeskattningen kan komma att aktuali-seras i det sammanhanget avstår jag från attnärmare gå in på dessa frågor.Anf. 2 ():Fru talman! Som säkert noterats har vi ett intres-sant Stockholmsväder som gör att man gärna blirförsenad. Därför hörde jag inte början på finansmi-nisterns svar. Men är det så vist ordnat i riksdagenatt jag har haft svaret till läsning . Jaghar hunnit läsa det både en och två gånger.Interpellationen väcktes för att vi har kunnat ob-servera en ökad volatilitet på den svenska börsen -Stockholmsbörsen. Den har varit särskilt stor underhösten. Gör det något? Viss volatilitet är väl både braoch fullt naturligt. Större volatilitet - störrekursförändringar - kan orsaka förändringar i beteen-de. Konsumtionsviljan kan påverkas, strukturen påsparandet kan påverkas och den viktiga förväntans-bilden kan också påverkas. Det är det som gör dethela mer intressant också för oss i riksdagen.Vad orsakar den volatilitet vi har sett? Finansmi-nistern har nämnt några orsaker, och det tror jag sä-kert stämmer. Men jag tror att det finns grundläggan-de förutsättningar i de svenska regelsystemen förskatter som också påverkar. Vi vet att vi har en högreandel institutioner som är verksamma på Stock-holmsbörsen. Det är en utveckling som har ökat. Vihar en hög andel utländskt ägande. Det är inte alltidnågot negativt, men det kan få konsekvensen att vi fårbörsaktörer som är mer kortsiktiga än andra aktörer.Detta är delvis ett symtom på ett större problem.Då kan man fråga sig vad man borde önska sig förutveckling. Dels måste vi ha bra förutsättningar försparande och investeringar, dels är det bra med ettlångsiktigt, stabilt ägaransvar. Det finns historiskaexempel som visar på att småsparare är de som harallra minst beteendeförändringar när det sker storakursförändringar. De har mindre antydan att försökafå korta vinster. En hög andel små ägare bidrar till enökad stabilitet.Detta leder över till vissa förutsättningar som ärogynnsamma för små ägare på börsen. Indirekt ägan-de är skattemässigt gynnat framför direkt ägande. Detskulle sägas uppmuntra just det institutionella ägan-det. Utländskt ägande av svenska företag i ärskattemässigt gynnat framför att svenskar äger svens-ka företag.Detta är inte samma sak som att säga att vi inteskall uppmuntra utländskt ägande. Jag tycker inte attvi skall skapa regelsystem som är mer ofördelaktigaför svenskar när de äger företag i ofördelaktiga sparförutsättningarna riskerardriva svenska sparpengar ur landet. Då blir risken attde som blir kvar i och får de ofördelaktigaförutsättningarna får betala högre skatt i Sverige.Vilka är de? Förmodligen de som har minst möjlig-heter att flytta sina pengar.Jag ser som en bidragande orsak en skattepolitiksom har funnits i somhar lagt grunden för ägande- och sparandestrukturen,där institutioner och utländska ägare är gynnadeframför svenska ägare. Passivt ägande är gynnatframför aktivt ägande. Det är det jag tycker att vi haranledning att reagera över. Jag säger inte att vi ensi-digt skall gynna svenskt småsparande, men vi bordeåtminstone ha neutralitet mellan de olika sparformer-na. Vi borde därmed också på ett helt annat sätt läggagrunden för ett långsiktigt ägaransvar i Sverige.Nu skall skattesamtalen inledas . Jagtycker att det vore intressant om inte finansministernkunde se någon sorts koppling till de resonemangsom jag för och som ju kompletterar de resonemangsom själv har framfört.Anf. 3 Finansminister ():Fru talman! Den här diskussionen tenderar attvidgas utanför det ursprungliga syftet med interpella-tionen, nämligen de stora svängningarna på . Det är i och för sig acceptabelt. Jagtycker inte att de svängningarna skall beskrivas somnågot oerhört stort problem för och svenskekonomi. Vi kan hantera dem, och det finns speciellaförklaringar till dem, som vi varit inne på tidigare.När det gäller behandling av svenska ägare kontrautländska ägare skattemässigt och i andra avseendenoch olika typer av ägande i är min principi-ella grundsyn att vi skall ha likabehandling och neut-ralitet så långt som möjligt. Jag har verkat i den storaskattereform som genomfördes i början av 90-taletför att uppnå största möjliga likformighet och neutra-litet. Vi tog stora steg i den riktningen även om detkanske inte har lyckats till . Underresten av 90-talet har utvecklingen gått i mot-satt riktning.Ett av syftena i de överläggningar som jag villstarta och som startar är att se om vi kanhitta en bred politisk majoritet för att på nytt stärkaden principen. Neutralitet och likformighet i detsvenska skattesystemet tror jag skulle ha stora värden.När det gäller utländska ägare är det naturligtvissvårare att uppnå en sådan likformighet. Vi förfogarinte över skattelagstiftningen i andra länder. Däremotär det internationella beroendet en allt starkare faktorsom vi måste ta hänsyn till när vi utformar den svens-ka skattelagstiftningen. Alltför stora avvikelser gen-temot omvärlden kan skapa problem, särskilt på deområden där vi har rörliga skattebaser, dvs. finansielltkapital och en del andra områden där verksamheterkan flytta ut från landet om skattereglerna är alltförskiljaktiga.Jag kan nämna ett annat exempel. Jag har nyligenuttalat att vi bör öppna för större möjligheter försvenska försäkringsbolag att äga aktier i svenskaföretag, där vi faktiskt har en ordning som gyn-nar utländskt ägande. Utländska försäkringsbolag harstörre möjligheter att äga aktier i svenska företag änsvenska försäkringsbolag. Ett av skälen till att jag harauktoriserat den förändringen är just att uppnå enicke-diskriminering, dvs. att ge svenska försäkrings-bolag bättre möjligheter än vad de haft hittills.Slutligen vill jag säga, när tarupp att småspararna bidrar till ökad stabilitet på fond-börsen, att det är möjligt att det är på det sättet. Då ärdet viktigt att komma ihåg att även om det institutio-nella ägandet har ökat i har vi å andra sidanett mera spritt aktieägande än kanske något annatland. En mycket stor andel av den svenska befolk-ningen äger aktier. Låt vara att man många gångerväljer att göra det indirekt via aktiefonder, och det ären sparform som är mera praktisk ochlätthanterlig för den lille aktiespararen än att di-rektäga aktier. Vi har ett spritt aktieägande, och jaghar ingenting emot att den utvecklingen förstärks.Anf. 4 ():Fru talman! Låt mig först instämma i det goda iden förändring som finansministern indikerar när detgäller svenska försäkringsbolags möjligheter att pla-cera i aktier som skapar konkurrensneutralitet medandra länder.Jag har inte heller försökt antyda att det skulle va-ra stor dramatik i den volatilitet, de kurssvängningar,som vi har sett . Däremot är det merintressant att notera vad som just har skett under den-na höst, vilket finansministern gör när han backar ettår i svaret, eftersom den mer varit präglad av att detfaktiskt har varit ganska kraftiga kursnedgångar ochöver huvud taget förändringar under denna höst.Det är naturligtvis alltid intressant att ställa frå-gan: Hur beter sig den svenska börsen och den svens-ka ekonomin satt under lite press? Det vet ju alla attnär vädret är vackert, vilket är allt annat än vad vi justnu har i , är det inga större problem. Proble-men hopar sig när orosmolnen samlar ihop sig. Dåtycker jag återigen att svensk ekonomi på olika sätt,den här gången kanske med en antydan till ökad vo-latilitet, visar en typ av nervositet som vi har anled-ning att fundera över. Det kan bero på att den svenskaekonomin är liten, men vi har också alltid att bevakaom det finns olika system i den svenska skattelag-stiftningen som kanske bidrar till den här osäkerhe-ten.Nu nämnde finansministern, och dessutom i upp-muntrande ordalag, att det svenska aktieägandet ärutbrett och att mer än hälften av svenskarna numeraäger aktier. Det är naturligtvis en väldigt positiv ut-veckling. Det kan man bl.a. uppmuntra ytterligaregenom att privatisera stora statliga företag. Det är ettalldeles utmärkt sätt att få in fler ägare. Det har vihistoriska exempel på. Men jag tycker också att det ärviktigt att påpeka, vilket finansministern nämnde, attdet är ett väldigt institutionellt ägande. De som styrnågra få, dessa stora fonder, har en tendens att mer setill nyckeltal, mer till hur man kan väga sig mot denallmänna kursutvecklingen i förhållande till dem sommer intresserar sig för det enskilda företaget och sompå det sättet är med och utvecklar det svenska ägan-det och företagandet.Jag hävdar att ett par skatteförändringar skulle va-ra nödvändiga för att dels långsiktigt nå det mål jaghar nämnt, dels också för att skapa stabila förutsätt-ningar för börsens utveckling och över huvud tagetsparandeutvecklingen i . Dubbelbeskattningenpå aktieutdelningar borde avskaffas. Förmögenhets-skatten borde avskaffas och realisationsvinstskattenpå aktier borde sänkas eller åtminstone göras bättreför dem som har långsiktiga aktieinnehav. Med dessaförändringar skulle komma att mer likna denomvärld som befinner sig inom och där justbeskattningen på ägande och på utdelningar är påtag-ligt lägre och där trenden varit att flerländer har sänkt eller avskaffat förmögenhetsskatten.Jag tror annars att vi tenderar att med svenskskattelagstiftning låsa in pengar i befintliga företagoch skapa ett företagarklimat som inte gynnar fram-växten av nya. Jag tror också att det kan leda till dentyp av volatilitet som vi har sett denna höst, dvs. ettmer nervöst beteende, därför att andelen utländsktoch institutionellt ägande har blivit för stor. Vi har juall anledning att i stället uppmuntra ett enskilt svensktägande av svenska företag.Det är nu min förhoppning att vi skall kunna åter-komma till detta. Det har åtminstone i någorlundapositiva ordalag nämnts att man skall se över alladelar av den svenska skattelagstiftningen. Låt osshoppas att det också görs när skattesamtalen inleds påonsdagen.Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! Det här tenderar att bli en betydligtbredare diskussion än det ursprungliga syftet medinterpellationen var. tog upp ettantal moderata käpphästar inom skattepolitiken, ochdet må vara hänt. Jag vill bara påpeka att jag inte ärså övertygad om sambanden. Att genomföra kraftigaskattesänkningar för kapitalägare leder inte med sä-kerhet till mindre svängningar på Stockholmsbörsen.Vi kan jämföra med vårt grannland som haravskaffat dubbelbeskattningen på aktieutdelningar,men den finska börsen har haft större svängningar änden svenska. Det är inte så enkla samband. Meragrundläggande när det gäller att utforma skattepoliti-ken är naturligtvis att se på vilket behov av skattein-komster vi har, dvs. vilka offentliga utgifter vi be-stämmer oss för. Det handlar om de fördelningspoli-tiska ambitioner som vi har och som skiljer sig åtmellan våra partier. Det handlar om i vilken mån vivill värna och förbättra resurserna till centrala områ-den inom välfärdspolitiken. Givet detta kan mankomma till olika slutsatser om skattesystemets ut-formning.En annan viktig avvägning är relationen mellanskatt på kapital och skatt på arbete. Tendensen imånga länder, inte minst i , är att skatten påkapital successivt pressats ned, medan skatten påarbete snarare har höjts. talar moderata utgångspunkter och säger att det voreönskvärt att ytterligare sänka skatten på kapital. Omman gör detta är risken att man skapar ännu störreskillnader och kanske ännu större skattebördor påarbete. Det ser jag inte som önskvärt. Jag ser snarareen utveckling i motsatt riktning som önskvärd, dvs.att närma de skattenivåerna varandra. Då får manfaktiskt vara lite försiktig med att utlova stora skatte-sänkningar på kapital.Detta är saker som vi skall diskutera i de kom-mande skatteöverläggningarna. Vad de leder tillframöver vet jag inte . Jag har en ambition attförsöka få en bred och stabil majoritet i riksdagenbakom en långsiktig utformning av skattepolitiken.Då kan kapitalbeskattningen naturligtvis komma in,men jag är övertygad om att också många andra om-råden inom skattesystemet kommer att föras in. Kravpå och önskemål om skattesänkningar kan vi hörafrån alla möjliga håll. Mindre vanligt är att man fårhöra hur sådana skattesänkningar skall finansieras.För mig är detta ett oavvisligt krav. Vi kan inte utlovaskattesänkningar om vi inte kan finansiera detta. Vifår inte börja låna igen för att genomföra skattesänk-ningar. Vi får inte äventyra de centrala delarna avvälfärdspolitiken. Där vill jag dra en bestämd gräns.Kan vi enas om vissa sådana hållpunkter finns detförutsättningar att föra konstruktiva samtal om skat-tepolitiken.Anf. 6 ():Fru talman! Så är det ofta i politiken - man börjari en enskild observation, och sedan vill man natur-ligtvis utifrån sina egna utgångspunkter försöka för-klara vad det är för fenomen som uppträder. Det voremärkligt om jag hade andra än moderata utgångs-punkter. Då kanske jag skulle fundera över vilketmandat jag sitter på här i riksdagen.Det är klart att jag tycker mig se en rätt tydligkoppling. Jag medgav att finansministern har bidragitmed ytterligare några förklaringar till att Stockholms-börsen kanske har en väldigt stor känslighet och tillatt det just när det har varit orosmoln på himlen ochen press på kurserna, såsom det har varit denna höst,blir en större volatilitet i än i andra jämförba-ra länder. Det finns också andra exempel och i defallen säkert också andra bidragande orsaker. Att vi ären liten ekonomi påverkar. Det finns annat.Jag menar att man kan läsa in förklaringar i det vii har att fatta beslut över - det är en del avde saker jag har nämnt. Därför är det oerhört viktigt,tycker jag, att man också kan enas kring det somfinansministern själv antydde, dvs. att uppmuntra ettbrett svenskt aktieägande. Där skulle jag också viljalägga till följande. Kan vi dessutom åtminstone skapaneutralitet mellan direkt och indirekt ägande tror jagatt vi också gör en tjänst, om vi på det sättetkan få fram mer av direkt ägande och mer av direktintresse för enskilda svenska företag. Det är bättre änatt man i för stor utsträckning följer hur den enskildafonden går i tidningarna, utan att man förstår eller serde företag som finns där bakom.Det kan vi faktiskt påverka. Vi kan via regelför-ändringar uppmuntra ett annat beteende än vad vi harjust . Då kan vi också få en annan typ av beteendeinom ekonomin än vad vi har sett denna höst.Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! Det är viktigt att diskutera skatteneut-ralitet mellan indirekt och direkt ägande. Kanskeännu viktigare är att diskutera skatteneutralitet mellankapitalinkomster och arbetsinkomster. Om man sän-ker skatten på kapitalinkomster - det är ändå det somFredrik är inne på nu - ökar man ytterligareskillnaden mellan beskattning av kapitalinkomsteroch beskattning av arbetsinkomster. Det ser jag intesom önskvärt. Jag vill gå motsatt väg. Då gäller detatt ha en helhetssyn och inte rycka loss en mindre delav skattesystemet och bortse från konsekvenserna förövriga skattesystem.Det andra jag vill ta upp är att vi, oavsett hur viutformar skatteregler, också får finna oss iatt börskurser svänger upp och ned. Det behöver intebeskrivas som en stor olycka - i varje fall inte om dethandlar om rimliga svängningar. På samma sätt fårSverige, som har en flytande växelkurs, leva med attden kursen svänger. Det är inte heller någon storolycka utan en naturlig del av ett sådant system.Det viktiga som vi har att göra är att bevara enstark ekonomi och ytterligare stärka förtroendet förden svenska ekonomin. En sund och stark ekonomiökar förtroendet både i och omvärlden förden svenska ekonomin och gör det möjligt för oss attmöta påfrestningar, finansiell oro och internationellastörningar av det slag som vi har upplevt det senasteåret. Därför är det viktigt att hålla ordning och reda ide offentliga finanserna och att inte sänka skatter påett sätt som leder till nya underskott. Det är viktigt attfortsätta att hålla inflationen låg också i framtiden.Gör vi det klarar vi påfrestningar som uppkommer,och då kan vi leva med måttliga svängningar oavsettom det handlar om aktiekurser eller växelkurser.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:41 omhiv/aidsAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vad re-geringen avser att vidta för åtgärder för att stödja ettinternationellt samarbete för att förebygga hiv/aids ivärlden.Hiv/aids är nära kopplat till de svenska kärnfrå-gorna för internationellt utvecklingssamarbete, näm-ligen fattigdom, jämställdhet och mänskliga rättighe-ter. Om spridningen av hiv/aids fortsätter i oförändradtakt kan mycket av det utvecklingssamarbete somSverige bedriver i hårt drabbade områden komma atturholkas. Snarare än ett isolerat hälsoproblem och ettsocialt problem är hiv/aids i många länder att betraktasom ett reellt hot mot utvecklingen i sin helhet. Det ärvår uppgift att regelbundet påtala detta i våra mötenmed beslutsfattare och företrädare för såväl pro-gramländer som utvecklingsorganisationer.Sverige initierade hiv/aids-arbetet i multilateralasammanhang genom att 1986 bidra med 10 miljonerkronor för att starta det globala aidsprogrammet iVärldshälsoorganisationen (WHO). tillsattesen internationell expertgrupp som under svensk led-ning planerade hur FN bäst skulle samordna insatser-na för att förebygga spridning av hiv/aids. Resultatetblev att man 1996 inrättade sekretariatet (Jo-int UN programme on AIDS) med uppgift att varaFN:s språkrör för hiv/aids-frågor och att främst sam-ordna sex formella samarbetspartner inom FN-systemet, nämligen UNDP, , , ,WHO och Världsbanken.Unaids har med sin samordnande roll främst tilluppgift att se till att tillgänglig kunskap om hiv/aidssamlas och sprids, att länder erhåller praktiska verk-tyg för att agera nationellt och sist men inte minst attföra en dialog och påverka beslutsfattare. Sverigeverkar för att arbetet på landnivå i första hand drivsav samarbetspartner som redan är etablerade iprogramländerna och att därigenom roll somglobalt språkrör och samordnare förtydligas.Sverige och de övriga nordiska länderna svarartillsammans för det största bidraget till . Ut-över engagemanget för arbetar aktivtför att finna effektivare arbetsmetoder i FN-systemetsom helhet. deltar t.ex. i arbetet att genomfö-ra de reformförslag som FN:s generalsekreterarelanserade . Reformförslagen handlarfrämst om samordning och effektivisering av FN:ssamlade insatser i fält, vilket är en nödvändig förut-sättning för att kunna beakta hiv/aids i FN:s reguljäraverksamheter. främjar ettutökat samarbete mellan relevanta aktörer kring sexu-ell och reproduktiv hälsa. Detta arbete blir särskiltangeläget , då åtgärderna från befolk-ningskonferensen i kommer att följas upp ochutvärderas. Vidare måste hiv/aids-åtgärder inkluderasi FN:s insatser för att förebygga narkotikamissbruk,vilket uppmärksammades under generalförsamlingenssärskilda möte om narkotika i juni i år.Nya uppskattningar av hiv/aids-förekomsten,publicerade av FN , visar att 2 miljo-ner människor kommer att ha dött i aids iAfrika söder om , dvs. fyra gånger fler än iövriga världen. Inom det svenska bilaterala utveck-lingssamarbetet kommer hiv/aids-insatserna attöka globalt, men framför allt i Afrika.Ett finansiellt stöd om 45 miljoner svenska kronorkommer att utgå till regionala hiv/aids-insatser förAfrika för . Detta bidrag är ut-över det ordinarie hiv/aids-stödet till regionen. Dess-utom avses den svenska närvaron av hiv/aids-expertisi fält att utökas.Sida har på regeringens uppdrag utarbetat enstrategi för hur skall arbeta med hiv/aids iutvecklingssammanhang, vilken kommer att lanserasi och börja genomföras . Enmålsättning kommer att vara att integrera hiv/aids-aspekter i regionala strategier och landprogram.