prot · GL0966 · 1998-02-12 00:00:00 — I varje fall är det långt mellandem men på något sätt gick det väl; hur vet jag interiktigt.Birgitta , jag tycker att det är bra på är aktivt när det gäller att köpadistributionsanläggningar. Jag ser nämligen ett stortvärde i att samhället har ett betydande ägande när detgäller distributionsanläggningarna. Det handlar ju därom monopol - ingenting annat. Det är viktigt attkomma ihåg detta. När man säger att det är fråga omnågot annat skojar man bara, för det handlar om rikti-ga monopol. Jag tror att det är bättre att samhälletäger monopolen än att de är privat ägda. Jag är an-hängare av en sådan ordning och är alltså positivtinställd till det. Även om det gäller ellerNorrbotten är jag jätteglad.Jag tycker inte att ledning gör vad denvill. ledning har väldigt tydliga direktiv.Man skall inom ramen för lönsamhet och affärsmäs-sighet jobba åt ett visst håll - jag tror att många bolagborde jobba åt det hållet. Man skall nämligen se tillatt man ligger längst fram när det gäller ny miljötek-nik. Detta känner ledning och styrelsestarkt för. Jag anser inte att det krävs ändringar i varesig bolagsordning eller ägardirektiv. Det riksdagsbe-slut som fattats i bred politisk enighet och som vi harredovisat för ledning och styrelse - dessutom är sty-relsen sammansatt på ett sådant sätt att den jobbar fördet här riksdagsbeslutet - är för mig fullt tillräckligt.Jag har alltså fullt förtroende för hur job-bar.Att Per vill privatisera våra vatten-kraftstillgångar och våra monopol är väl inte förvå-nande. För honom är ett privat monopol naturligtvisen lysande affärsverksamhet som inte borde ägas avmedborgarna direkt. Jag förstår att det vore härligt fördem som har kapital att få ta över sådana tillgångar avfolket. Jag tycker inte att det är en bra lösning, utanjag anser att det är bra om staten/samhället - kommu-nerna - behåller ägandet av produktions- och distri-butionsanläggningarna i elsystemet. Jag vill gärna fåen fungerande elhandel vid dessa anläggningar. Självaanläggningarna tycker jag alltså är bra.Vidare anser jag inte att betalar ett hög-re pris för dessa än vad privata aktörer gör. Det ärtrots allt så att av de distributions- och produktionsan-läggningar i som sålts har inte köptmest. Rätt ofta har i stället hamnat på and-ra, tredje eller fjärde plats därför att det funnits priva-ta aktörer som har betalat mycket mera för dessamonopol, något som jag egentligen inte är specielltglad för.Per och jag har här skilda uppfatt-ningar. Jag företräder medborgarperspektivet ochtycker att Per motiv faktiskt är rättgrumliga. Jag anser inte att det är motstridigt att ha ettkrav på affärsmässighet och att ha en ägaresom säger till bolaget: Vi vill att ni skaffar er kunnan-de och kompetens så att ni blir mindre beroende avkärnkraften och mera beroende av de ekologiskt ut-hålliga energislagen.Vi är övertygade om att det också är enkommersiellt riktig bedömning. Skälet till att vi anserdet är att hela riksdag, inklusive Per Wester-berg, faktiskt anser att man skall gå ifrån kärnkraften.Då är det faktiskt ganska bra att vårt företag investe-rar åt det hållet. Det tycker jag är rätt så självklart.Jan , jag vill inte gå in och så att sägaöverta de kontrollerande myndigheternas roll i frågaom vad som är bra och vad som är dåligt. I den me-ningen är jag lekman. Naturligtvis läser jag många avde artiklar som finns på området. Jag följer också NyTeknik. Jag vill dock inte själv ha någon uppfattningom vad som är rätt eller fel, utan jag vill se till att vihar en bra organisation som granskar våra kärnkraft-verk. Det anser jag att vi har. Vi har avsatt mera pengar för att man skall kunna varaduktig.Anf. 132 ():Fru talman! Det var en mycket intressant uppgiftsom vi här fick av näringsministern. Han applåderaralltså köp av lokala distributionssystem. Jag är över-tygad om att befolkningen i har synpunkterpå det - det finns ju medborgare överallt i landet.Det viktigaste för mig att ta upp är självaformaliseringen av direktiv till . Detta medVattenfall är en lång historia. har en före-tagskultur som innebär att man älskar kärnkraft, har byggt upp kärnkraft och att man faktiskt intevill ha vindkraft. Jag har sett hur man nästan skrattarsig fördärvad när man hör talas om vindkraft. Men nuskall ställa om sitt elsystem så att hälftenblir vindkraft. Vindkraften är kommersiellt fullt möj-lig men den riktiga entusiasmen för att satsa på vind-kraftsprogram tror jag nog måste formaliseras i ägar-direktiv för att det skall bli fart på . Det ärett exempel på vad som skulle behövas för att manverkligen skall komma i gång med omställningen tillkretsloppssamhället.Riksdagens revisorers rapport om statens roll somägare till bolag har fått starkt stöd av remissinstanser-na. Vi arbetar just nu med rapporten, och den kommerså småningom till och regeringen. I rappor-ten framhåller vi att regeringen bör vara tydligare ikraven på sina bolag, bolag som helt eller delvis harandra mål än de rent kommersiella. Jag menar att naturligtvis skall varaneutralt konkurrensmässigt. Man skall inte konkurreraut andra företag inom liknande områden. Man skallvara affärsmässig men därutöver har man en uppgiftsom man fått av . revisorersäger: För sådana företag bör bolagsordningen inne-hålla övergripande ändamåls- och syftesbeskrivning-ar, och verksamhetsmål bör formuleras i ägardirektiv.Man anmärker verkligen inte på , utandet handlar om i stort sett alla statliga bolag. Det äralldeles för otydligt här. Detta får vi återkomma till.Det är tragiskt att får fortsätta med sinpolitik. Man satsar ju påatt reparera gamla kärnkraftverk. Man investerar föratt skaffa sig mera pengar utomlands. Det handlaralltså om att göra pengar av pengar i stället för attgöra produktiva investeringar; detta i stället för attverkligen bli ett effektivt instrument för omställningenav energisystemet. Jag instämmer helt med närings-ministern om att det här också kommersiellt kommeratt vara oerhört intressant. Samhällets stora uppgift ärjust att underlätta en stor omställning så att det helasedan blir kommersiellt. Det är alltså vid övergångensom det kan behövas att man sätter i gång med sär-skild kraft från statens sida. Sedan blir det kommer-siellt.Jag drar gärna paralleller här som jag ogillar mensom jag är säker på att andra i denna kammare gillar.Jag tänker på när vi en gång satsade på kärnkraften ivårt land. Då var man helt beroende av enorma sats-ningar från statens sida. Det gäller då både forskning-en och utbyggnaden. fick vartenda öre frånskattemedel för att bygga ut sina kärnkraftverk, så dethär är inget nytt i svensk historia. Men efter riksda-gens beslut med dess, tycker jag, klara instruktioneroch efter regeringens förslag måste ocksåformellt få den här uppgiften så att man inte bara kanglida undan och säga att man självfallet också satsarpå det här, medan det sker litet marginellt och de storaresurserna i själva verket används till sådant som inteleder oss in i kretsloppssamhället.Anf. 133 PER ():Fru talman! Det är korrekt att jag inte ser kärnkraf-ten som lösningen på alla problem. Snarare handlardet om konkurrenskraftiga elpriser och om en miljö-mässigt acceptabel och bra produktion av elen. Såle-des är inte kärnkraften det centrala, utan det är prisetoch tillgången på el liksom det miljömässigt korrektasom gäller.Birgitta ger ett intryck av att hon efter-lyser kommersiella beslut inom och att manskulle gå mot mera vindkraft och mindre kärnkraft. delen borde det följaktligen finnas en linje attförsöka låta gå till börsen och sedan haseparata krav på en annan institution att driva den rentpolitiska forskningen, det rent politiska energisparan-det osv.När det gäller näringsministerns vilja att distribu-tionen, liksom produktionen, skall vara statligt ägdfinns det en väldig avgrund mellan näringsministernsoch min uppfattning. Jag kan förstå att det, om det ärstatsägd elproduktion och distribution och man kan-ske syftar till någon form av ytterligare förstatligande,inte blir så mycket av det här med börsen, med tankepå elpriset och därmed kostnadspressen. Vi vet ju hurdet går när statliga företag skall kapptävla med var-andra, dvs. inte särskilt bra. Det har vi sett på andrasidan av Östersjön.Då kan jag också förstå att det inte är så väsentligtför näringsministern att man skall säkra särskiljandetav det kommersiella beslutsfattandet i fråndet politiska beslutsfattandet. Det förklarar möjligenvarför man sätter en politisk statssekreterare somordförande.Jag kan inte se annat än att är en förviktig tillgång för att förfelas på det här sättet. Vatten-fall måste få utvecklas kommersiellt. Jag kan därfördela de sju socialdemokratiska kommunalrådens syn-punkt i om att de höga elprisernariskerar att hota den elintensiva industrin och därmeden del av den industriella basen.Anf. 134 ():Fru talman! Det förhåller sig ju faktiskt tvärtemotvad Per påstår i sitt första anförande.Vattenfall har inte alls några stora kompetenser på detområde som vi diskuterar, nämligen omställningen avenergisystemet. Man är precis i början av ett kompe-tensuppbyggande, men man har mycket långt kvar.Näringsministern försökte svara på min fråga, menjag förstod inte alls hur han kopplade det. Jag försökteanspela på det som gällde affärsmässigheten i nä-ringsministerns svar på interpellationen. Jag frågadealltså: Hur ser näringsministern på problematikenomkring kapitalförsörjningen i samband med om-ställningen av energisektorn?Det är nämligen så att det krävs en hel del pengarhär. Frågan är om ministern ser affärsmässiga möjlig-heter inom omställningen av energisektorn. Hur för-håller det sig då med behoven av den här styrningensom tas upp i interpellationen? Jag försöker alltsåhålla mig inom interpellationens ram. Jag diskuterarinte alls några bedömningar av säkerhetsfrågor ochsådant. Jag bara pekade på det som ett exempel; attdet faktiskt finns risk för ett mycket stort kapitalbe-hov. Då får man så att säga en kapitalbrist inomenergisektorn, där ju är en av de stora aktö-rerna. Jag skulle gärna vilja att ministerns förde någonform av resonemang omkring detta. Var finns risk-kapitalet?Anf. 135 Näringsminister ():Fru talman! Först och främst vill jag säga tillBirgitta att jag har den uppfattningen attVattenfalls styrelse och ledning fullt ut är beredd attjobba för de beslut som riksdag har fattat.Jag tycker mig, efter att ha haft ordentliga samtal medbåde ledning och styrelse, känna att styrelsen jobbarmot de mål som har satt upp. I de mål somvi har satt upp har vi sagt att inom ramen för affärs-mässighet skall man jobba för en omställning avenergisystemet.Jag menar att om man skulle gå ett steg längre ochsäga att det skall ske utan att vara affärsmässigt, såmåste fatta ytterligare beslut. Då måsteockså vara beredd att skjuta till pengar tillbolaget för att man skall kunna leva på en marknadsom ändå är konkurrensutsatt. Jag menar alltså attVattenfalls ledning och styrelse fullt ut jobbar enligtde direktiv som har satt upp.Bolagiseringen som form kom ju till just för attgöra styrningen enklare. Jag har tagit del av det arbetesom utförs av revisorer, och det finnssäkert brister och sådant som behöver åtgärdas. Jagtycker emellertid att vi i vårt departement jobbarmycket målmedvetet med ägarstyrningsfrågorna. Vihar en mycket utvecklad dialog med företagens led-ning och framför allt med företagens styrelseordfö-randen.Jag vill alltså hävda att har ett formelltuppdrag - inte i form av ett ägardirektiv eller en nybolagsordning, utan i form av ett beslut hos ägaren iriksdagen som jag har förmedlat vidare till bolaget.Till Per vill jag säga att jag tycker attden här jämförelsen med andra sidan blirlitet befängd. Jag kan faktiskt jämföra med Per We-sterberg. Per bildade ju ett statligt bolagför distribution som hette . Han sade:Det är nog bra att inte ha detta med distribution pålånga ledningar i ett privat monopol. Det bör nog varaett statligt monopol.Då kan man ju fråga sig: Varför är detta statligamonopol som är bra när ledningen är lång dåligt närledningen blir kort? Då är liksom det skillnaden mel-lan Per och det gamla kommunistiskaÖsteuropa. Då har ju Per hamnat i dåligtsällskap - inte jag. Det är inte jag som har gjort denjämförelsen, utan det är Per som har gjortden. Den är rätt obegriplig faktiskt.När det gäller politiker i styrelserna, tycker jag attdet kan finnas fog för att ha förtroendevalda. Detfinns en kompetens både inom staten och hos politikeratt sitta i styrelserna. Jag har ju, till skillnad från PerWesterberg, valt att också ha folk från andra partierän från socialdemokratin. Jag hörde till dem som PerWesterberg avsatte i de statliga företagens styrelserför att sätta in andra politiker från andra politiskapartier i dessa styrelser. Det kan vara en metod. Det ärinte min metod. Det är Per metod. Mendet blir litet löjligt när Per då efteråt an-griper mig för att ha politiker i styrelserna.Sedan några ord till om kapitalför-sörjningen. Jag svarade på den andra frågan, somhandlade om kunskap, då jag hänvisade till det härsom gäller ny teknik. Min uppfattning är att om manlämnar kravet på affärsmässighet och går in i någotannat, krävs det ett kapitaltillskott. Om det krävs ettsådant kapitaltillskott skall det komma generellt. Detskall komma alla aktörer på marknaden till del: Det ärprecis vad vi har gjort i det här fyra och en halv- mil-jardersprogrammet eller forskningsprogrammet påfem miljarder.Vi skall alltså inte sätta ett särskilt avkastnings-krav på och den vägen så att säga subven-tionera i förhållande till och andraaktörer. Om det är investeringar som inte är lönsam-ma , och som inte heller långsiktigt bedöms blilönsamma utan kräver statliga subventioner, då skalldet gå till på samma sätt i som i andra bo-lag.Anf. 136 TALMANNEN:Jag vill påpeka att det nu inte finns rätt för inläggför någon annan av ledamöterna enligt de regler vihar.Anf. 137 ():Fru talman! Låt oss säga att vi är överens om attVattenfall skall bedriva en affärsmässig verksamhet.Då har jag en förhoppning som gäller om det skullebli så som tog upp, alltså att man kan-ske måste bygga om redan litet skruttiga reaktorer iRinghals för flera hundra miljoner för att leva upp tillde här nya forskningsrönen. Då hoppas jag att man avaffärsmässiga skäl bedömer att de nu skall stängas.Det vore väldigt lämpligt. Dessvärre tror jag inte attdet blir så, för är inte särskilt affärsmässigtnär det gäller kärnkraften.Jag vill gärna använda mina sista sekunder här tillatt fråga: Varför vill inte näringsminis-tern enkelt och skönt faktiskt formalisera det här iägardirektiv och i bolagsordning som man skall göranär det gäller bolag? Alla andra bolag som inte baraskall göra högsta möjliga vinst skall ha direktiv ochskall ha något om detta i bolagsordningen. Annars harde egentligen ingen rätt att hålla på att gå ifrån bo-lagsordningen. Har de inga formella direktiv är detsvårt för dem att göra något annat än det de baraupplever som affärsmässigt. Vad har egentligen nä-ringsministern för skäl för att inte ens överväga detta?Jag är ledsen att jag ställde frågan så fort. Jagskulle vilja säga att jag utgår från att nä-ringsministern med ledning av revisorernas rapport,remissvaren och det som kommer ,kommer att ompröva den här frågan och finna detnaturligt att också formalisera direktiven och bolags-ordningen.Anf. 138 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill säga att för det första är det såatt har ett uppdrag från ägarna genom riks-dagsbeslutet. Det har jag förmedlat. Det är det första.Det andra är att jag har en mer positiv syn påenergiomställningen än . Jag ansernämligen att det är möjligt att genomföra den inomramen för affärsmässighet. Det tycker jag om inteannat att den senaste veckans artiklar om lönsamheteni kärnkraftsindustrin visar. Så på den punkten är jagfaktiskt mer optimistisk än . Jaganser att på samma sätt som bilföretag eller andraföretag nu investerar i ny teknik som ligger långt borti tiden, skall också ett framgångsrikt kraftföretag somVattenfall göra det. Det ligger inom uppdraget, och iuppdraget ingår affärsmässighet.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1997/98:133 omturistsatsningen i glesbygdAnf. 139 Näringsminister ():Fru talman! har med anled-ning av den pågående negativa regionala utvecklingenfrågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ut-veckla turistnäringen, och om jag kan tänka mig rik-tade bidrag till turismen i områden utsatta för en starkfolkminskning. har också frågatvilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka forskningoch utbildning inom turistsektorn samt om jag ärberedd att satsa mer resurser på en samordnad mark-nadsföring utomlands.Den befolkningsutveckling som vi har haft underde är bekymmersam. pekar på en del av de konsekvenser som det kanföra med sig. Den samlade befolkningsutvecklingenär emellertid resultatet av förändringar i en rad olikafaktorer. Det finns därför anledning att se närmare påvar och en av dessa.Bruttoomflyttningen i landet har under ett antal årlegat på en historiskt sett hög nivå. Storstadsområde-na, främst , har under de senasteåren haft stora inrikes inflyttningsöverskott. Framförallt är det skogslänen som redovisar stora och ökandeflyttningsunderskott. Det som gör att bilden totalt settför 1997 skiljer sig från tidigare års är dels att vi hadefödelseunderskott i landet, dels att nettoinvandringenvar extremt låg. Det är faktiskt så att för första gångensedan 1809 överstiger antalet döda antalet födda. Frånatt ha haft ett årligt födelse-överskott i landet på 20 000-30 000 personer hade viunder ett underskott på 3 000 personer.Invandringsöverskottet har tidigare under 1990-taletlegat på i genomsnitt 25 000 personer. Under 1997var överskottet endast 6 000 personer. Detta gör attflera kommuner och län redovisar minskad folk-mängd. Födelseöverskott och nettoinvandring balan-serar inte i samma utsträckning som tidigare utflytt-ningen från en rad områden i landet.Den nödvändiga saneringen av statsfinanserna harkommit att få de största konsekvenserna i de regionerdär transfereringar från statsbudgeten har störst bety-delse. Dessa regioner är ofta områden som redantidigare har problem från regionalpolitisk synpunkt.Saneringen av statsfinanserna, som ju har skett isamarbete med , har varit nödvändig föratt långsiktigt rädda välfärdsstaten. Den har kunnatske under kontrollerade former. har enmängd åtgärder vidtagits för att förbättra den regiona-la utvecklingen. Exempel på detta är den fortsattautbyggnaden av de regionala högskolorna och destora investeringarna i infrastrukturen.Den regionala utjämningspolitiken har fått en be-tydande förstärkning genom de medel som tillförtsgenom . Drygt 1,2 miljarder kro-nor i offentliga medel har avsatts för turism inomolika strukturfondsprogram, varav cirka en tredjedelkommer från . Förutom dessamedel lämnas t.ex. olika former av regionalpolitiskaföretagsstöd till näringen i områden med stark be-folkningsminskning. Turistnäringen är sysselsättnings-intensiv och har stor betydelse i många regioner, inteminst i glesbygden. Näringen spelar därför en viktigroll i regeringens arbete med att stärka den regionalautvecklingen. Turistnäringen har därför tillförts sär-skilda medel för att stärka den internationella mark-nadsföringen - sammantaget 90 miljoner kronor.Det av staten och turistnäringen gemensamt ägdabolaget svarar för enövergripande marknadsföring och information utom-lands när det gäller som turistland. Marknads-föringen av alla upplevelser har ökat ochinriktats på människor med olika intressen. I ställetför att marknadsföra enskilda platser marknadsförman hela paket innehållande upplevelser, boende ochibland även transporter. Exempel på teman är Barn-land , Kulturland , Fiskeland Sverigeoch Äventyrsland . Olika regioner i landet fårnytta av marknadsföringen.Regeringens insatser för forskning och utbildninginom turistsektorn har ökat. anvisades11 från den s.k. sysselsättningsmil-jarden som delfinansiering av ett totalt turistprojekt iforskning om vid iÖstersund. Huvudsyftet med projektet är att stödjautvecklingen av näringslivet genom att öka forsk-ningsvolymen och stärka de små och medelstora före-tagens möjligheter att utnyttja forskningsresultat försin verksamhet.En ökad konkurrenskraft och ett bättre utnyttjandeav konkurrensfördelar väntas ge direkta, positivaeffekter för sysselsättningen i området.Vidare har Turistdelegationen påbörjat ett arbetemed ett nationellt forskning- och utvecklingsprogramför turistnäringen. Syftet är att företagen i rese- ochturistnäringen skall få bättre tillgång till och nytta avden kunskap som högskolor och universitet erbjuder,och att näringens frågeställningar kan prövas ochutvecklas inom forskningenTuristdelegationen har också regeringens uppdragatt genomföra riktade studier om förutsättningarna förutveckling av svensk turism. Uppdraget skall redovi-sas i år.I syfte att bl.a. utveckla kulturturismen har getts i uppdrag att utarbeta förslagtill kvalitetskriterier och metoder för kvalitetssäkringav kulturturismen inom sitt ansvarsområde.Som framgår av min redovisning anslår regeringenoch regionala organ betydande belopp till turistnä-ringen för såväl marknadsföring som forskning ochutveckling. Vad jag skulle vilja se är ett starkare en-gagemang också från branschen. Tyvärr har bran-schen inte svarat upp mot det avtal som finns mellanstaten och branschens företrädare. I fortsättningenkommer regionerna att få ett ökat ansvar i näringspo-litiken. Jag förutsätter att de regionala myndigheternadå uppmärksammar turistnäringens betydelse och i sinmedelsfördelning ger näringen den uppmärksamhetsom den förtjänar.Anf. 140 MARGARETAANDERSSON (c):Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaretsom jag har fått på min interpellation om turistfrågor iett regionalpolitiskt perspektiv.Befolkningsomflyttningen är inte någon ny före-teelse, utan den har pågått . Mellan 1975och 1997 har åtta län fått vidkännas minskande be-folkning, medan storstäderna, och framför allt Stock-holm, har ökat. Även 1997, när befolkningstillväxtentotalt var 2 590 personer, ökade med37 044 personer. Skogslänen minskade med24 000 personer. Detta är en utveckling som måstebrytas av många skäl. Bl.a. måste det finnas männi-skor som bor permanent i en bygd om det skall varaintressant att turista där.Under tiden som turistfrågorna fanns hos Kultur-departementet arbetade man upp många goda kontak-ter med bl.a. kulturföreträdare för att utveckla turis-men i olika delar av landet. Har man samma samarbe-te nu när turismen är en näring bland många underNäringsdepartementet? Har man mer samverkanmellan departementen än vad som framskymtar isvaret, där det sägs att fåttuppdrag att ta fram metoder för kvalitetssäkring avkulturturismen? Kultur är ju bra mycket mer än gamlahus och gravplatser.Ministern skriver i sitt svar att olika regioner fårnytta av marknadsföringen. Men jag undrar hur.En fråga som också behöver diskuteras är hur manskall få de regionala turistorganisationerna att samar-beta bättre. Som det ser ut på många håll sitterflera olika organ och arbetar med samma frågor. Se-dan kan de inte samarbeta därför att det blir revirtän-kande och annat. Vad gör departementet för att ändrapå den saken? Risken finns att mycket pengar ocharbete går åt därför att man dubbelarbetar och därmedfår ett sämre genomslag än man skulle få om man istället samarbetade.En grupp som behöver bearbetas mer är de riktigtsmå företagen. De finns ofta i glesbygden och drivsofta av kvinnor. Där finns litet för dåliga kunskaperom både marknadsföring och samarbete. Dessa små-företagare behöver bättre utbildning, men de har svårtatt få något som är anpassat till deras speciella situa-tion. Kan ministern säga om det finns insatser för denhär gruppen ? Det är en ganska tyst grupp.De här företagarna sluter sig inte heller gärna sammani grupper. På kommunnivå kan man komma i kontaktmed dem, men de söker sig inte till turismutbildning-arna på högskolan. De vill heller inte satsa så myckettid och pengar på något som de inte vet om det kom-mer att hålla .