prot · GL09103 · 1998-05-07 00:00:00 — Jag menar att vi gör det och att vi tarfrågan på yttersta allvar.Det arbete vi nu har inlett med att låta historikergranska dokumenten är ju ett steg i den riktningen.Jag är ganska säker på att detta är något som vi inomen snar framtid kommer att kunna lägga bakom oss,med en beskrivning och genomlysning som alla upp-lever som tillfredsställande. Det är min ambition. Demått och steg vi har vidtagit har också varit av ettsådant slag att vi har vidgat granskningen, inte minstgenom att plocka in dem som i professionen har attfölja sådana här processer - våra historiker.VårdköernaAnf. 73 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till so-cialministern i hennes egenskap av sjukvårdsminister.Det gäller samma allvarliga problem som det snudda-des vid , nämligen de växandevårdköerna. Frågan är mycket lätt, men det har varitsvårt att få svar på den. Är vårdköerna , i slutet avden här mandatperioden, kortare eller längre än de vari slutet av förra mandatperioden?Anf. 74 Socialminister ():Fru talman! Det är inte alldeles enkelt att svara påden frågan. har ju en hel del hänt. Ettekonomiskt saneringsarbete har genomförts, och dethar varit en besvärlig period för både landsting ochkommuner. Dessutom har vi förändrat den fornavårdgarantin i enlighet med det beslut som den härriksdagen fattat i stor enighet och i enlighet med deprioriteringar som vi anser skall råda inom hälso- ochsjukvården.Äntligen börjar vi se resultat av det arbete sombedrivits. Man börjar få ned väntetiderna. Men viskall också komma ihåg att man under den här perio-den har åstadkommit avsevärt mycket mer: Man ope-rerar inte människor med åldersdiskriminering, utanman opererar t.ex. hjärtan på 85-åringar. Det är för-stås ett dilemma för hälso- och sjukvården att mankan åstadkomma mer som kraven då växer,liksom missnöjet med att folk ibland behöver väntalitet längre.Självfallet måste vi bli duktigare på att mäta båderesultaten och effekterna. Men det är också självklartatt vi måste ge hälso- och sjukvården resurser, förut-sättningar att klara av de utmaningar vi står inför.Anf. 75 BO ():Fru talman! var min fråga väldigt enkel ochklar, fru minister. Jag bad inte om bortförklaringareller ursäkter utan om ett besked om köerna var korta-re eller längre nu än när socialdemokraterna tog över.Är det omöjligt för kammaren att få svar på det?Anf. 76 Socialminister ():Fru talman! På vissa områden är köerna kortare,och på vissa områden har de vuxit. Det är det mesträttvisande man kan säga. Nackdelen med den gamlavårdgarantin var att den från början omfattade tiodiagnoser. lades det till några stycken. Här-omdagen skrev i tidningen om ett fall somgällde en femårig pojke. uttryckte sig såhär: Här ser ni vådan av att avskaffa vårdgarantin!Problemet var bara att just den pojkens diagnos intefanns med i den gamla vårdgarantin.Det var nackdelen med garantin - man tog bortköer på vissa områden, men det uppstod köer på and-ra områden. Det sökte sig andra vägar. Man tyckte attdet ibland blev en snedfördelning av resurser när alltskulle inriktas på just de tio utvalda diagnoserna, ochdet blev svårare att klara det som vården måste klaraav, som de kroniskt sjuka, vård i livets slutskede, osv.Anf. 77 BO ():Fru talman! Beklagligt nog fortsätter sjukvård-sministern att sprida missuppfattningar och halvsan-ningar i stället för att sköta sitt jobb och se till attvårdköerna kortas i vårt land. Uppenbarligen måstesvaret ändå tolkas som att vårdköerna är längre i vårtland . Det har nästan alla insett. Statsministern sadealldeles att folk minns hur det var förra mandat-perioden. Jag tror att de gör det. Jag tror att de minnsatt vårdköerna kortades, medan de förlängts undersjukvårdsministerns och hennes socialdemokratiskaföregångares styre. Det är sanningen om vårdkön.Anf. 78 Socialminister ():Fru talman! Man berömmer sig av att ha tagit bortköer i vården, men ställde man sig i kön föratt låna pengar i städer runt om i och andravärldsdelar. Det priset får man betala också inomhälso- och sjukvården. Man klarade inte heller denuppgiften utan att skjuta till nya pengar. Det var pre-cis det man gjorde. Men det blev en kortvarig effekt,och snart ökade också väntetiderna. Det blev en sned-fördelning av resurser, och det vet . Detsäger också de som arbetar i hälso- och sjukvården.Jag tror att sådana här mål är viktiga, och egentli-gen är vi överens. Jag tror ingen här i kammaren tyck-er något annat än att vi skall se till att korta vänteti-derna. Men jag tror inte att man får förtroende förpartier som tar till trollspön eller som tror att deträcker att säga: skall vi införa en vårdgaranti! Ochdessutom vill man utöka landstingens åtaganden. Menom man inte skjuter till pengar och ger landstingenförutsättningar eller har tillräckligt många läkare,hjälper det inte vilka tjusiga begrepp man än tar till.Anf. 79 BO ():Fru talman! Jag tycker att jag är värd en minut i ettläge där ministern använder sin normalt avslutandereplik - statsråden har den fördelen - till att spridamissuppfattningar. hade i uppgift attbevaka om denna stora och goda satsning på att mins-ka köerna skulle leda till risker på andra områden.Man kom fram till att så inte var fallet. Vi satsade enhalv miljard och fick bort vårdköerna. Nipåstår att ni satsar långt mer men får inte bort vårdkö-erna.Världskulturmuseet i GöteborgAnf. 80 ():Fru talman! På tal om slagord har statsministernpå använt uttrycket "egna pengar, intelånade pengar" och upprepat det nästan som ett mant-ra. Att detta inte har hållit helt har vi sett t.ex. påkommunikationsområdet. Men detta slagord föranle-der mig att fråga kulturministern en sak.Hur vi än tittar i budgetpapperen kan vi inte se an-nat än att det inte finns något anslag till det s.k.Världskulturmuseet i . Det skall skapas inomramen för det lånebemyndigande som har fått. Det rör sig med andra ord om lånadepengar och inte egna när det skall byggas. Jag villgärna ha en bekräftelse på om så är fallet. Eller kanstatsrådet tala om för oss alla var man annars kan hittade pengarna i budgeten? Ingen har lyckats med det.I samband med detta skulle jag också vilja frågavilken motivering som ligger bakom att vi nu skall taställning i till ett antal frågor rörande justVärldskulturmuseet, när vi skall invänta densittande utredningens betänkande som kommer i ok-tober? Normalt sett inväntar man alltid en utredningsbetänkande.Anf. 81 Kulturminister ():Fru talman! Uppbyggnaden av det nya Världskul-turmuseet i kommer att gå till på precissamma sätt som uppbyggnaden av det nya Modernamuseet här i . Man utnyttjar en s.k. inves-teringsram inom . Skillnaden är attVärldskulturmuseet i bara kommer att kostaungefär hälften så mycket som iStockholm. Det kommer ändå att bli ett mycket fintmuseum. Det är högst rimligt att kommittén fortlö-pande rapporterar sitt arbete, som det sades redan frånförsta början. Kommittén har kommit med flera för-slag som regeringen sedan lagt fram för ochfått majoritet för. Så kommer det att vara även i fort-sättningen. Den nya museimyndigheten börjar fungeraden , och då är det självklart att rege-ringen tar upp frågan i vårpropositionen.Anf. 82 ():Fru talman! Jag tolkar statsrådets svar som attpengarna i investeringsramen skall lånas upp. Det ärmed andra ord inte egna utan lånade pengar - dettasagt med tanke på den slogan som används av stats-ministern. Från statsrådets partikolleger får vi alltidhöra att vi skall vänta, avvakta och se vad som skermed utredningen. Då kommer resultatet att bli bra ioktober. Men vi skall redan nu ta ställning till det viinte vet någonting om. Det är en något omvänd ord-ning.Anf. 83 Kulturminister ():Fru talman! Det som denna moderata riksdagsle-damot talar om är alltså att vi skulle ändra hela detsystem vi har när det gäller att investera i t.ex. kultur-byggnader, vilket gör på ett utmärktsätt. Vi skulle ändra det endast för att det handlar omett museum i riksdagsledamotens egen hemstad. Jagfinner det uppseendeväckande.Anf. 84 ():Fru talman! Jag har inte föreslagit att man skalländra på någonting. Jag ville bara ha ett klart svar påom det är lånade eller egna pengar. Svaret var att detär lånade pengar, och det var det jag ville veta.Sänkning av arbetsgivaravgiftenAnf. 85 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern. I går beslutade en majoritet i ,bestående av socialdemokrater och moderater, attslopa de sänkta arbetsgivaravgifterna för vissa verk-samheter i inland som gällt sedan 1992.Detta kommer självfallet att få konsekvenser för ettantal företag och för sysselsättningen i de berördaregionerna. Min fråga till arbetsmarknadsministern är:Hur bedömer man från regeringens sida att dettakommer att påverka sysselsättningen?Anf. 86 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Detta är en fråga som egentligen lig-ger under , men jag kan ändå sägaatt bedömningen från vår sida är att det inte kommeratt bli några större förändringar.Man skall komma ihåg att parallellt med det härförslaget ligger ett antal andra förslag. Jag kan tanågra exempel från mitt område som rör samma geo-grafiska område, t.ex. att fyra av de nordliga länen nublir s.k. frilän och får använda de arbetsmarknadspo-litiska medlen och a-kassan på ett mera fritt och ot-raditionellt sätt. Dessutom bedömer vi att de lokalaavtalen, som varje län skall göra, kommer att leda tillfler jobb.Sammantaget tror inte regeringen att detta kom-mer att få någon stor påverkan på arbetslösheten.Anf. 87 ():Fru talman! Försöket med frilän tror jag personli-gen också är en mycket positiv sak. Jag har ändå enföljdfråga.Vi har hitintills betraktat volymen på arbetsgivar-avgifterna som kopplad till sysselsättningen. Höjerman arbetsgivaravgifterna minskar alltså sysselsätt-ningen, eller ökar arbetslösheten, och sänker man demgår det åt motsatt håll. Det arbetsmarknadsministernsäger här skulle då betyda att den principen inte läng-re gäller, dvs. den koppling som finns mellan nivån påarbetsgivaravgifter och arbetsmarknadsläget. Skall jagtolka det så?Anf. 88 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det finns en överdriven tro på att ni-vån på arbetsgivaravgiften är direkt kopplad till anta-let sysselsatta och därmed också arbetslöshetens nivå.Det finns inte i eller i några andra ländernågot belägg för att detta skulle vara fallet. Det ärdärför som vi både inom den europeiska unionen ochi har varit ganska svala i vårt intresse fördetta. Vi har dock gjort dessa försök, men vi är intealls övertygade om att de ger den effekt som vissatror. Det finns t.o.m. studier som visar den rakt mot-satta effekten, dvs. att i länder där det är ganska dyrtatt anställa och där man har en hög nivå på arbetsgi-varavgiften har man en betydligt högre förvärvsfre-kvens bland människor. Det direkta sambandet finnsinte belagt.DeltidsarbetslösaAnf. 89 ():Fru talman! Jag har också en fråga till arbetsmark-nadsministern, och den gäller de deltidsarbetslösa ochbegränsningen för dem att få a-kassa. Det är en frågasom har diskuterats här i kammaren,och jag behöver inte gå in på detaljer om hur situatio-nen är för dem som berörs. Jag tycker att det ärmycket angeläget att den här frågan blir löst.Därför skulle jag vilja fråga ministern hur långtregeringen har kommit i arbetet med att lösa denfrågan.Anf. 90 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det här ären viktig fråga, som rör många, inte minst kvinnor,inom vård, omsorg och handel. Vi har på olika visförsökt förmå arbetsgivarna att göra på ett annat sätt,därför att ingen kan leva på en deltid. bordealltid vara heltid, inte bara på männens arbetsmarknadutan också på kvinnornas.Vi har direktiv klara för en utredning, och inästa vecka kommer vi att utse en person som skallleda en utredning i just denna fråga. Det skall varaganska , och vi räknar med att utredningenkommer att vara klar efter årsskiftet.Lärarlösa lektionerAnf. 91 ():Fru talman! Ett allt större problem ute i gymnasie-skolorna är de lärarlösa lektionerna. Det finns ingenskolminister här , men vår statsminister har tidi-gare varit skolminister. Jag har dessutom läst om atthan har varit ute i gymnasieskolorna och konstateratdetta och dessutom bekymrat sig för det.Hur tror statsministern att vi skall kunna lösaproblemet med de lärarlösa lektionerna på gymnasiet?Anf. 92 Statsminister ():Fru talman! Jag kan försöka svara, eller åtminsto-ne föra ett resonemang, även om jag inte är fackminis-ter, som frågaren säger.Jag upprörs över detta, lika mycket nu som vid dettillfälle då det prövades förra gången. Jag tycker attdet finns något slags nyspråk över det hela som stötermig. "Lärarlös lektion" - det stämmer inte. I vissalägen kan man naturligtvis tänka sig att elever arbetarsjälvständigt med en större arbetsuppgift, men detfinns alltid en lärare någonstans som kan agera hand-ledare och se till att eleverna utvecklas. Det kan ocksåvara personalbrist i vissa lägen och svårt att besätta entjänst, eller det kan vara en akut sjukdomshistoria.Sådana saker kan inträffa.Jag sade vid det tillfälle då jag fick frågan att jagförväntar mig att granskar det här ochföljer saken och att man måste passa sig för att intehamna i något slags nyspråk, som beskriver lärarlösalektioner som pedagogisk utveckling. Det tror jag intepå. Det är möjligt att jag därmed har trampat in litetför långt på någon skolministers område, men detkänns angeläget för mig att säga detta, inte minst somförälder till barn i gymnasieskolan.Anf. 93 ():Fru talman! Jag håller med statsministern om attde nya arbetsmetoderna inte skall bestå i att det skallvara lärarlöst, utan det måste alltid finnas en lärare ibakgrunden. Jag tror därför att man inte kan lösa dettagenom att minska personalen, utan man bör nog hadet så som det har varit tidigare, trots de nya arbets-metoderna.Jag sätter min tillit till de nya pengar som skallkomma till kommunerna, de 4 miljarderna, som skallgå till skola, vård och omsorg. Jag är litet ledsen överatt statsministern inte har vågat prioritera detta utansagt att kommunerna får sköta detta på egen hand.Själva vill vi att pengarna skall öronmärkas så attkommunerna använder vissa delar av pengarna tillskolan.Anf. 94 Statsminister ():Fru talman! De som finns lokalt ute i kommunernamöter ju väljare där, och bland dem finns föräldrar tillbarn i gymnasieskolan som röstar i kommunalval. Dehar mycket stark anledning att fundera igenom situa-tionen med hur de här pengarna styrs. Vi har sagtatt vi tar fram de här extra resurserna för att just få tillstånd den högre kvaliteten. Sedan vill vi bedriva ettutvecklingsarbete, där vi följer upp och utvärderarvad som händer i skolan mer noga än vad som harskett tidigare. Jag tycker att det är bra. På samma sättligger resonemanget om äldreomsorgen. Det sker nuen sådan förskjutning.Om jag tar på mig uppgiften att se till att de härpengarna styrs mot det som de skall användas till, dvs.vård, skola och omsorg, kan väl ta påsig uppgiften att försöka övertyga den blivande sam-arbetspartnern på högerkanten om att man åtminstoneinte skall skära ned resurserna till denna typ av verk-samheter.VårdgarantinAnf. 95 ():Fru talman! Jag tänkte återkomma till vårdgaran-tin, men ur ett annat perspektiv.Eu-bestämmelserna om vård i rimlig tid ger utantvivel en ny aspekt på patientens rättigheter när detgäller vårdgaranti och lika behandling vid sammabesvär. Människor som står i våra sannerligen orimli-ga köer kommer kanske att i viss mån söka sig utom-lands. Hur behandlar man nu dessa? Statsrådet lär hasagt att ansökningar säkert vägs mot vad som är rim-ligt att lägga ut i resurser till en person.Det vore intressant att veta var gränsen går. Vad ärdet som är rimligt när det gäller att vänta och att läggaut pengar? Hur lång kan en väntetid vara? ArbetarSocialdepartementet med någon form av riktlinjer?Anf. 96 Socialminister ():Fru talman! Jag är inte helt säker på att jag förstodden fulla vidden av fråga. Om det gällerden EU-dom som vi har fått har jag kommenteratden, vilket inte har återgivits på ett riktigt sätt iSvenska . Jag blev rätt häpen när jag såghur man hade beskrivit det.För det första tycker jag att om vi lever i en världmed öppnare gränser, där människor färdas på ett heltannat sätt än tidigare, kommer det självfallet också attpåverka hälso- och sjukvården. Man kommer att be-höva anpassa sig efter den situationen. Vi gör detredan nu till en viss del, men det kommer säkert attställas mycket större krav. Vi måste alltså vara öppnaför det och diskutera sådana saker.För det andra är det viktigt att inte de personersom har råd att resa någonstans skall ta en orimligtstor del av resurserna för hälso- och sjukvården. Detkan inte heller vara helt rättvist. Man måste naturligt-vis diskutera hur en sådan avvägning skall ske.För det tredje kan man inte redan nu spekulera ieffekterna av den här domen. måste våra myndig-heter analysera den, och det görs . Jagtycker att man måste ha en öppen inställning till dettaoch visa intresse för de här frågorna.Jag försöker att nyansera frågan om rimliga vän-tetider. Det är inte alldeles enkelt. Vi vet att detmånga gånger är ganska svåra avvägningar som måstegöras. Ingen önskar ju att människor skall behövavänta för . Vad är det som säger att det ärjust som skall vara gränsen? Helst skulleman ju vilja ha det gjort . Vem är det somskall bestämma vad som är rimligt? Det borde själv-fallet vara en uppgörelse mellan läkaren och patientendär man kan komma överens om när det är lämpligtatt göra en behandling.Anf. 97 ():Fru talman! Jag respekterar att man kan bli felcite-rad i tidningen. Jag kan ha förståelse för om social-ministern inte vill kännas vid detta.Men måste man ändå inte titta på detta ur ett na-tionellt perspektiv? Om det blir så att försäkringskas-sor skall fatta olika beslut ute landet med hänvisningtill huvudmännens kommunala självständighet, kom-mer det att vara olika om man bor i läneller när det gäller möjligheten attåka utomlands när man står i kö. Det kan inte vararimligt. Det är inte sjukvård på lika villkor. Patientenmåste rimligen sättas i centrum. Man måste ha ennationell syn på hur detta skall tolkas.Anf. 98 Socialminister ():Fru talman! Det är jättesvårt att veta vilka effekterden här domen kommer att få. Just nu är det kommis-sionens sak att ta itu med detta och förmodligen skri-va om vissa direktiv. Vi för vår del måste också ana-lysera domen. Jag kan inte gissa hur det kommer attbli. Det är för tidigt att göra det.Men det är självklart att vi måste resonera om dennationella ordningen, som säger, om detblir sådana här effekter för vår del. Jag tror att allahälsoministrarna bekymrar sig över detta. harju respektive land haft rätt och möjlighet att formasina egna system för vård och omsorg. Man är nogganska angelägen om att behålla den ordningen iandra EU-länder också.MAI-avtaletAnf. 99 ():Fru talman! Jag vänder mig till statsministern.Alldeles fattade man beslut inom omatt lägga det s.k. på is. är ettavtal som reglerar multilaterala investeringar. Det ärett hårt kritiserat avtal. Det var som bl.a.sade att de måste ha på sig att diskuterafrågan inom sitt eget land, inte minst mot bakgrund avden kritik som har varit om den odemokratiska hante-ringen av det här avtalet.När vår handelsminister kommen-terade detta sade han att nu är det sommarlov i för-handlingarna. Då är min fråga till statsministern: sommarlov när det gäller ochdess demokratiska effekter? Eller vill statsministernbidra till en diskussion i med ordentliga kon-sekvensbeskrivningar av vad avtalet innebär och endemokratisk dialog?Anf. 100 Statsminister ():Fru talman! Det vill regeringen, och det är just vadvi nu gör. Jag tycker att diskussionen om MAI-avtalethar varit en bra signal. Det är kanske för mycket attsäga väckarklocka. Vi var medvetna om frågans vidd.Men det var först när förhandlingarna kom in i slut-skedet som det blev internationellt uppmärksammatoch en debatt omkring det.Jag tycker pausen är bra. Vi utnyttjar den för attanalysera detta ordentligt i och seom det finns fog för kritiken. I så fall har vi natur-ligtvis anledning att komma tillbaka inför fortsattaförhandlingar.Anf. 101 ():Fru talman! Det var ett välkommet svar frånstatsministern. krävde av handelsminis-tern att skulle begära ett stopp för avtalet föratt kunna genomföra en demokratisk diskussion ochdebatt i . Då var det ju omöjligt. Jag är gladom den diskussion som har varit blev en väckarklocka- vi kanske kan kalla det så ändå - för regeringen.Det är många organisationer som kan ta åt sig äran föratt den här diskussionen blev av nu ,och även mitt eget parti.Men, statsministern, vad har regeringen för stra-tegi när det gäller multilaterala investeringar, transna-tionella bolag och demokratiska effekter av den glo-balisering som sker, om man vill uttrycka det litetslarvigt? Jag tycker att det är en mycket viktig dis-kussion för regeringen och alla politiska partier iSverige att föra. Jag ser fram emot ordentliga kon-sekvensbeskrivningar och ett samtal och en dialog omvad skall ha för position när det gäller och andra liknande avtal som kommer att seglaupp i olika ekonomiska forum med ett snävt, och iviss mån ickedemokratiskt, perspektiv.Anf. 102 Statsminister ():Fru talman! Det finns alltid anledning att reflekte-ra noga över detta. Det finns i regel två sidor. Delsfinns det problem som frågeställaren pekar på, nämli-gen att vi ser en koncentrationstendens över världen.Dagens fusionsrykte eller planer, vilket det nu är,mellan och är ju en ohyggligtstor företagsskapelse med en omsättning som är långthögre än många nationalstaters. Det är klart att dettareser politiska frågor.Å andra sidan vet vi också att enbart internationel-la avtal gör att små stater, ofta , inte kan häv-da någon som helst rätt gentemot multinationellaföretag och andra stora stater. Det finns en sådan sidaav detta också. Det här får vägas av och diskuteras.Jag är villig att säga att jag tycker att Miljöpartiethar gjort en konstruktiv insats i diskussionen. Det harvar bra. var också tidigt ute och togupp frågorna här i kammaren. Det sätter vi ocksåvärde på. har vi fått den här möjligheten. Då tar vivara och låser oss inte i någon prestige.Anf. 103 kan vi inte medge fler följdfrågor. Därmedär dagens frågestund avslutad. Vi tackar regeringensföreträdare för närvaron vid frågestunden.7 § Information från regeringen om könsför-delningen i statliga myndighetsstyrelser - centraltoch regionaltAnf. 104 Statsrådet ():Fru talman! siffror rörande kvinnorepre-sentationen i statliga centrala och regionala styrelserhar sammanställts. Jag vill informera le-damöter om hur utvecklingen ser ut.Sedan 1988 har andelen kvinnor i dessa styrelserredovisats för . Bakgrunden till det är demål för kvinnorepresentation som angavs. År 1995skulle det vara kvinnor och en jämnkönsfördelning i alla styrelser.Jag är glad att kunna berätta att siffrorvisar på en mycket positiv utveckling. I de centralastyrelserna uppgår nu andelen kvinnliga ordinarieledamöter till , vilket är en ökning med en pro-centenhet sedan föregående år. I de regionala styrel-serna, som har legat en bra bit efter de centrala, upp-går nu andelen kvinnor till . Det är en ökningmed jämfört med föregående år.Sammantaget ligger nu andelen kvinnor i centrala ochregionala styrelser på 42 %.Nästa gång denna sammanställning görs är slutmå-let en jämn könsfördelning. Det innebär att även omutvecklingen ser positiv ut, måste ytterligare an-strängningar göras för att komma fram.Av sammanställningen som avser förhållanden perden framgår att flest kvinnliga ledamöter,, hade styrelser som lyder under Arbetsmark-nadsdepartementet, tätt följda av styrelserna somlyder under och Kulturde-partementet kvinnliga ledamöter samtSocialdepartementet med 48 %.Andelen kvinnliga ordföranden har också ökat. År1996 fanns det kvinnor. har de kvinnli-ga ordförandena ökat till . Fyra departement,samma som tidigare, har fler kvinnliga ordförandenän manliga. Tyvärr saknar två av departementen heltkvinnor på denna post.Av de tidigare årens sammanställningar har detframgått att de regionala styrelserna har kommit påefterkälken.