prot · GL0974 · 1998-03-04 00:00:00 — Det är alltid intressant att kommaut i verkligheten. Jag passade då också på, precis somIsa , att botanisera i den flora av broschy-rer vi har.Jag har tidigare tittat på alldelesutmärkta hemsida. Den som inte orkar gå till skatte-kontoret och hämta hela bunten kan där få en väldigtelegant översikt av den mångfald av broschyrer somär aktuell för ett företag.Det är litet kusligt. Jag tog t.ex. broschyren om detnya skattekontot. Vi var väl alla överens om att detvar ett jättebra förslag och vi gladde oss åt att kunnaförenkla för företagen. Men jag skulle vilja rekom-mendera er, vördade kolleger, att ta en titt i de därbroschyrerna och läsa igenom reglerna för de periodersom skall redovisas för olika typer av skatter ochavgifter. Försök att få ordning på vem som skall re-dovisa vad, när och hur, och vad det kostar om mangör fel och om det kommer för sent.Kanske är det så att vi har koncentrerat oss litetför mycket, eller egentligen mycket för mycket, på attskapa millimeterrättvisa från första skattekronan.Återigen slås jag av tanken att vi kanske skulle tänkaoss att det finns ett utrymme underifrån där vi intebehöver ha alla dessa regler.Är det t.ex. egentligen någon vits med att ett före-tag som omsätter en halv miljon periodiserar kostna-der och intäkter? Så stor skillnad är det inte för t.ex.en frisör i intäkter , men det finns reglersom gör att de stora och de små företagen behandlaspå ett ganska likartat sätt.Jag tror att det var som var inne påatt det kan finnas behov av en ny och enklare före-tagsform. Jag delar uppfattningen att vi nog måstegöra något för att radikalt förändra förutsättningarnaför de människor som tar sig före att starta och drivaegna företag i mindre skala.Så till ett par detaljer i betänkandet. Den ena haranknytning till de regler som gäller, nämligen av-dragsrätten för arbetslokal i bostaden. startar sin verksamhet i hemmet. Det är etttypexempel på ett slags småsnålhet när man säger:Nej, men så här kan vi inte göra. Tänk om man an-vänder rummet eller skrivbordet till någonting annatän företagsamheten!Men som man brukar säga: So what? Det spelarkanske inte så stor roll om man från samma stol ringerbåde till mormor och till en leverantör. Det viktiga äratt den som startar ett företag får möjligheten attkomma i gång utan att skuldsätta sig och ta för storarisker. Den typen av enkla förändringar i regelverketskulle kunna skapa incitament för att starta och drivamindre företag, som sedan förhoppningsvis kan växasig större.Vi har också en helt ny situation på arbetsmarkna-den. Vi glider över från ett läge där de flesta männi-skor befinner sig i ett fast anställningsförhållande inågot större företag till en situation där man i alltstörre utsträckning blir egensysselsatt i ett företag. Vii tycker att det här är en positiv utveck-ling. Det är bra att människor tar ansvar för och kanpåverka sin egen situation. Det är en del av en demo-kratisk utveckling som vi gärna ser gå vidare och ävenvill bidra till.Vi har i ett särskilt yttrande tagit upp den här frå-gan, och vi förväntar oss att det kommer förslag frånkommande utredningar där även den här frågan tasupp. Vi tror att det vore bra med en betydligt störreöppenhet för att pröva nya och kanske radikala vägar.Det går att säga mycket mer om de detaljreglersom det kan vara intressant att titta närmare på när detgäller incitamenten till och möjligheterna för att startaoch driva företag. Låt mig avslutningsvis bara nämnaett av de yttranden som vi har tillsammans medVänsterpartiet. Det gäller yrkesfiskarna.Det är bra att det kommer sådana här förslag. Vihar diskuterat detta , men vi kan konstate-ra att det är väldigt sent. Det har inte hänt någonting.Frågan är: Kan vi nu verkligen lita på att det kommernågot förslag? Det viktigaste är kanske inte hur detser ut. Det enklaste och mest realistiska är kanske detsom jag tror att var inne på, nämligenett yrkesfiskaravdrag. Det allra viktigaste inte minstför yrkesfiskarna är att det äntligen blir en förändring,så att man får en större konkurrensneutralitet gente-mot andra som fiskar i samma vatten.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom de reser-vationer som vi har avgivit, men jag nöjer mig härmed att yrka bifall enbart till vår reservation nr 4.Anf. 218 () replik:Fru talman! sade att vi alla varöverens om att skattekontot var bra. Jag vill verkligenpåpeka att i varje fall vi från inte tycktedet. Det har tyvärr uppstått ett enormt skattekaos.Många småföretagare är faktiskt rasande över det härsystemet, kanske främst i dagens läge, därför att dethar varit för dålig information. Man har inte vetat hurman skall göra. Det har inte funnits preliminärskatte-tabeller, och man har varit rädd på grund av att olikadatum har varit i svang. Om man inte lämnar in dekla-rationen , får man betala i straffavgift.Om man inte betalar in pengarna , får man dess-utom betala en ockerränta.Jag skulle vilja fråga hur han serå ena sidan på hur det är när skattemyndigheterna görfel, inte får ut preliminärskattetabeller och intekommer ut med informationen ordentligt , å andrasidan på hur det är om den stackars småföretagarengör fel eller så. Då får han betala enormastraffavgifter.Skulle man inte åtminstone i början, , kunna tänka sig att vara mer generösfrån skattemyndigheternas sida?Anf. 219 () re-plik:Fru talman! Jag är ledsen att jag inte kom ihåg attFolkpartiet hade motsatt sig det här. Jag tillhör demsom tycker att det här var ett bra förslag och ett brabeslut. Detta var en av de frågor som jag diskuterademed skattemyndigheten . Enligt vadman där säger har det inte varit så särskilt stora pro-blem för företagen. De klarar det här med relativt gottmod, och man ser att det finns vinster förenade meddet.I det stora hela kommer det alltså troligen att fun-gera väldigt väl. Men visst är det bekymmersamt haft så till förfogande. Man har haftproblem med att få ut tabellerna.När det gäller de straffavgifter som tas ut vid för-seningar delar jag helt uppfattning.De är inte bra. Vi röstade också emot dem i kamma-ren. Vi tyckte att det var onödigt att ha den formen avbestraffning. Handläggare på skatteförvaltningensäger på direkt fråga om vad man kommer att göra,om företagare kommer för sent den första eller andramånaden på grund av att de kanske inte riktigt harförstått reglerna eller har tolkat dem fel: Vi vet interiktigt ännu, men vi kommer naturligtvis att tillämpadet här med förnuft.Jag delar även där uppfattning.Man får väl hoppas att skattemyndigheterna tillämparregelverket på ett sätt som visar att de är medvetnaom besvärligheterna.Men det finns också fördelar för företagarna. Denockerränta som tillämpas när företagarna ligger efterär en sak, men de får också en ränta om de betalar in iförskott, och den är ofta faktiskt bättre än på decheckkrediter som en del företag har. Det kan alltsåfinnas både plus och minus i systemet, och man var påskattemyndigheterna medveten om att man kanskekommer att få en annan situation när det gäller inbe-talningar och regleringar mellan företagen.Jag tror alltså inte att man bör se alltför pessimis-tiskt på detta bara därför att det har varit litet krång-ligt i porten. Vad jag ville peka på med mitt anförandevar att även om vi i en majoritet är överens om att detpå sikt är ett bra förslag, kan det ändå vara väldigtsnårigt. Det var min poäng.Anf. 220 ():Fru talman! Det finns nu skäl att gå vidare och av-skaffa dubbelbeskattningen för alla typer av företags-ägande. Vi anser att den alltmer internationaliseradeaktiehandeln kräver att så sker i svenskt näringsliv.Kristdemokraterna anser att regelverket bör ut-formas på samma sätt som gällde 1994 under dendåvarande regeringen.Kristdemokraterna anser att enligt särreglerna förbeskattning av fåmansföretag utgångspunkten för enreform bör vara att delägare i fåmansföretag skallbeskattas på samma sätt som delägare i icke fåmans-ägda företag. De s.k. stoppreglerna måste undanröjas.Vidare tycker vi att det är rimligt att utdelningentill delägaren beskattas som inkomst av kapital, efterdet att man har tagit ut en marknadsmässig lön.Vad gäller förenklad enskild näringsverksamhetvill jag säga att vi tycker att statsministern har rätt närhan säger att det måste bli lättare att driva små före-tag. återstår att se med vilken entusiasm hankommer att ägna sig åt detta problem under inneva-rande valår. Det är väl nu om någonsin som dettaskall göras.Småföretagare tycker att administrationen och re-gelverket är för tungt i förhållande till det lilla företa-gets resurser. Det handlar faktiskt om att inte kvävaden konkurrensfördel som det lilla företaget har -nämligen enkelheten.Småföretagsdelegationen har redovisat ett antalåtgärder som kan vidtas för underlättalivet för småföretagare och därmed öka inspirationen iföretagen. Det har här sagts att det är fråga om 26sådana åtgärder. Detta bör vara motiv nog för attriksdagen skall bifalla reservationen nr 7och verkligen gå till handling i detta fall.När det gäller yrkesfiskaravdraget anser vi att detinte längre finns någon anledning att nu dra frågan omdetta i långbänk. har detta avdrag, och allttalar för att också EU kommer att godkänna det, omSverige bestämmer sig för det. Min fråga till LarsHedfors är: Kan regeringen tänka sig att stödja yrkes-fiskarna genom att handla nu?Kristdemokraterna anser att royaltyinkomster skallvara skattefria . Därefter börinkomsterna beskattas som kapitalinkomster.Slutligen till skatt vid generationsskiften. Arvs-och gåvoskattsförhållanden skapar stora pro-blem för familjeföretagen. Det är viktigt att vi föränd-rar reglerna. Som det ser ut leder de ofta till vidtar omotiverade åtgärder som inte gynnarverksamheten och heller inte gynnar de anställda. Vikristdemokrater anser att regelverket bör förändras såatt det arbetande kapitalet kan bibehållas intakt vidarvsskiften.Fru talman! Mot denna bakgrund och med dessaargument vill jag reservera mig till förmån för reser-vationerna 6, 7, 11 och 17. Vi står naturligtvis ocksåbakom våra övriga reservationer.Anf. 221 ():Fru talman! Att företagsklimatet är en ovanligtintensiv och het politisk fråga framgår med all önsk-värd tydlighet av den hittillsvarande debatten. Att detär Moderata samlingspartiet och som allramest hämningslöst ägnar sig åt att svartmåla Sverigesom företagarnation framgår med precis lika stor ochönskvärd tydlighet.När man hör de borgerliga får mannästan ett intryck av att vi lever i helt skilda världar,eller åtminstone i helt skilda länder. Jag får ett intryckav att det inte handlar om att försöka göra några nykt-ra och sakliga beskrivningar utan att det handlar omnågot slags besvärjelser från de borgerliga partierna.Verkligheten är ju en helt annan. Det är faktisktinte bara som vistas i verkligheten.Vi är ganska många som är ute och får intryck frånsmåföretagare, och för den delen också från storföre-tagare.Man måste vara både blind och döv om man inteser, hör och förstår att de svenska företagen i dagblomstrar som aldrig tillförne. De kreerar jättelikavinster till sina ägare.Nyföretagandet i är större . År1996 startades ungefär 27 000 nya företag, och likamånga startades år 1995.Antalet konkurser, , som var re-kordstort , är nu kraftigtminskande. De har halverats sedan 1992.Näringslivets investeringar ökar och närmar sig nu70-talets och 80-talets rekordnivåer. De utländskainvesteringarna ökar dramatiskt och är högst inomhela EU. Det finns inget annat EU-land som har såhöga utländska investeringar som Sverige.Industriproduktionen har ökat mellan1996 och 1997. Det är mer än vad den har ökat i t.ex.USA och mer än vad den har ökat med i ochi Storbritannien.Sysselsättningen har faktiskt ökat inom det privatanäringslivet. Vi har fått 60 000 nya jobb just i detprivata näringslivet. Det kan man jämföra med att detförsvann hundratusentals jobb under den borgerligaperioden.Produktivitetsutvecklingen är dubbelt så snabb iSverige som genomsnittet för EU.Att vi har ett gynnsamt företagsskatteklimat ärställt utom allt tvivel. Vi har i bolagsskatt, attjämföras med som har 40 %.Dessa siffror är inte någonting som jag står häroch hittar på. Det är objektivt mätbara faktorer. Detgår att kontrollera varenda en av dessa siffror i of-fentlig svensk och utländsk statistik. Det kan aldrig såintensiva borgerliga besvärjelser ändra på. Det är så.Till yttermera visso kan vi visa detta också på an-nat sätt genom att peka på litet mer subjektiva fakto-rer av typen attitydundersökningar som har gjortsbland företagsledare inom det svenska näringslivetoch inom andra utländska näringsliv.För ungefär ett år sedan var det ett amerikansktkonsultföretag som gjorde en studie av företagsklima-tet i 23 . Man intervjuade 740 företags-ledare. Och hör och häpna! var bland de fyraländer som hade det gynnsammaste företagsklimatet.För inte heller så länge sedan gjorde ett kanaden-siskt konsultföretag som heter - jag vet fak-tiskt inte vad den förkortningen står för - en under-sökning av näringslivsklimatet i 42 olika städer. Detvar 27 städer i och och 15 städer i euro-peiska länder. I var det , Göteborgoch som undersöktes. kom på andraplats efter . Orsaken till det var, som det sadesi undersökningen, att vi hade rimliga arbetskostnaderoch låga energikostnader, och vi hade och har enkonkurrenskraftig företagsskatt.Man kan då fråga sig hur det kommer sig att det ärpå det viset, trots all borgerlig svartmålning - om viförsöker skingra bort det ett litet tag. Det beror natur-ligtvis på att vi har en bra konjunktur i justnu. Men den är ju bra också i andra länder. Andrajämförbara länder har precis lika bra konjunktur somvi har. Alltså måste orsakerna sökas inom landet.En av orsakerna, och den viktigaste orsaken, vilketbl.a. har pekat på här tidigare, är attvi nu äntligen har fått ordning och reda i den svenskaekonomin. Det finns ett förtroende för svensk eko-nomi. Det finns ett förtroende för . Det görnaturligtvis att räntorna sjunker, och de har sjunkitdramatiskt. Det finns ingenting som är så viktigt försmå och medelstora företag som en låg räntenivå.Socialdemokraterna har tillsammans med Center-partiet genomfört skattesänkningar för små och me-delstora företag med i storleksordningen 4-5 miljar-der kronor. Det säger de borgerliga partierna intesärskilt mycket om. Vi har en förmånlig bolagsskatt.Vi har genomfört förenklingar. Jag vågar trots deattacker som varit här påstå att skattekontona är enklar och tydlig förenkling. Det är väl inte särskiltmärkvärdigt att man i ett inkörningsskede har litetsmå problem med dessa skattekonton. Men det kom-mer att ordna sig . Det kan vi vara all-deles säkra på. Det är en klar förenkling som kommeratt välkomnas av företagen.Det finns naturligtvis också många andra faktorersom är viktiga för det svenska företagsklimatet. Detgäller hela infrastrukturen, kommunikationer, utbild-ningsväsende, osv. Det skall naturligtvis erkännas attdet fortfarande finns företagare som klagar, och dehar anledning att klaga på vissa saker.Jag påstår inte för min del att allting är bra och attallt är frid och fröjd när det gäller svenskt före-tagsklimat. Reglerna är krångliga i många fall. Reg-lerna är krångliga när det gäller skatter, och reglernaär krångliga för småföretagen. Det är en massa pap-persexercis som vållar irritation. Det är ingen tvekanom det. Det kan vi mycket väl erkänna.De sakerna måste åtgärdas. Det vi kan se är att sa-ker och ting är på gång. Det håller på att hända sakerdär. Vi skall skapa enklare regler för egenföretagarna.Vi skall skapa enklare regler för fåmansföretagen,t.ex. när det gäller de nu så omdebatterade stoppreg-lerna.Det finns mycket att göra inom arbetsmarknads-politiken - hela denna väldiga flora av åtgärder somborde reduceras.Vi måste ta itu med fusk och skattebrottslighet in-om den svenska företagsvärlden. Det är absolut nöd-vändigt för de seriösa företagen. Annars konkurrerarde inte på lika villkor.Fru talman! Jag skall också säga några ord omnågra reservationer - dock inte alla, det lovar jag.Reservationerna 1-4 handlar om bolagsskattensnivå. Moderater och folkpartister godtar i de här re-servationerna bolagsskattesatsen på . Men jagkan inte undgå att peka på den moderata reservatio-nen. Den är nämligen enligt mitt förmenande småttpatetisk. I reservationen finns inte den minsta in-vändning mot utskottsmajoritetens förslag - inte ettskvatt. Man håller med utskottsmajoriteten. Det manreserverar sig mot är och Miljöpartietsreservationer. Detta är en reservationsteknisk innova-tion! Det är möjligt att kommer att fort-sätta på den banan så småningom.I sak har de ju rätt - bolagsskatten skall vara28 %. Det är bra. Det finns absolut ingen anledningatt höja bolagsskatten i den arbetsmarknadssituationsom vi befinner oss i . Vi vet nämligen - det ärbelagt på många olika sätt - att en låg bolagsskatt ärviktig för att attrahera kapital, t.ex. utländskt kapital,till svenskt näringsliv.I reservation 5 återkommer det gamla borgerligakravet, som vi har diskuterat här tidigare, på slopandeav den s.k. dubbelbeskattningen av företagen. Får jagdå bara erinra om - och det har gjorts redan tidigarehär - att vi har gjort en rejäl lättnad i dubbelbeskatt-ningen för de mindre företagen. Det har vi tyckt varittillräckligt. Vi tror inte - eller rättare sagt, vi vetegentligen - att en generell lättnad av den s.k. dub-belbeskattningen inte betyder särskilt mycket förinvesteringsnivån. Detta har vi diskuterat så passmycket att man faktiskt borde ha lärt sigdet vid det här laget.Dessutom tycker vi att det är smått otillständigt attsänka skatten för aktieägare och kapitalägare i ensituation där vi skriker efter pengar till vården, sjuk-vården, skolorna och omsorgen. Det tycker vi är enfördelningspolitik som inte hör hemma i Sverige.Reservation nr 6 behandlar de s.k. stoppreglernaför fåmansföretag. Regeringen har fått kritik för detta.Min motfråga till blir: Varför gjor-de ni ingenting mot stoppreglerna när ni hade rege-ringsmakten? De infördes ju 1976, och harvi inte bara haft en, utan fyra stycken tror jag, borger-liga regeringar. De har inte gjort ett skvatt, precis somPer har påpekat här. Svara på det, CarlErik ! Varför har ni inte gjort något åt stopp-reglerna? Ni har ju ändå mage att stå och kritisera ossför dem.Det måste finnas någon form av stoppregler i ensituation där man har en så hög grad av identitet mel-lan företaget och ägarna. Men reglerna är krångliga,och vi gör vad vi kan för att förenkla dem. Det är merän vad man kan säga att den borgerliga regeringengjorde.I reservationerna nr 7 och 8 är det också fråga omkritik mot krångliga regler. Det gäller de s.k. egenfö-retagarna. Som Per har sagt införde ni jude reglerna själva ! Varförgjorde ni dem inte enklare när ni införde dem? har faktiskt sagt att hon ångrar detta, ochatt hon tyckte att det var fel. Då blir min fråga till IsaHalvarsson: Varför kritiserar hon oss för de här reg-lerna , om hon tycker att ni själva gjort fel? Dåskall hon väl inte kritisera oss för dem? Även om detrådde en bred enighet om att vi skulle införa dessaregler för egenföretagarna så påpekade vi mycketnoga att de måste ses över eftersom de blir krångliga.Jag skall inte gå inte på fler reservationer eftersomjag ser att tiden lider. Men jag måste få ställa ytterli-gare en fråga till och till Folkpartiet.Ni upprepar gång på gång att ni skall sänka företags-stödet och på det viset kunna finansiera både det enaoch det andra. Jag hoppas att jag får ett svar på minfråga här . Den lyder: Vilka företagsstöd skallni sänka, och hur mycket pengar skall ni ta in på det?Försök förklara det, så skall jag vara nöjd och belåten.Sammanfattningsvis och avslutningsvis vill jag sä-ga att har ett bra företagsklimat. Det kan blibättre. Det är rätt mycket krångel - det håller jag medom - och det drabbar småföretagen. Men vi håller påatt arbeta med detta. Förslag kommer föratt göra det hela enklare och bättre.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betän-kandet i dess helhet och avslag på reservationerna.Anf. 222 () re-plik:Fru talman! Det är spännande att höra på LarsHedfors talekonst. Han tycker att vi som har synpunk-ter på företagsklimatet m.m. är patetiska. Dessutom ärvi blinda och döva när vi rör oss i . Vi verkarinte vara i samma land, och vi ser inte samma saker.Detta kan jag vända på. I hela mitt vuxna liv harjag rört mig i företagsvärlden. Jag gör det fortfarande.Jag läser inte bara enkäter, och jag sitter inte bara ochtittar på kanadensiska, engelska och andra utredning-ar. Jag lyssnar, och jag lever med företagen. Jag vetvad de säger. Det är intressant att sägeratt svenska företag blomstrar, och att det finns ettsådant fantastiskt nyföretagande. Sanningen är ju attdet är enmansföretag som startas. Det läggs ned flerföretag. De går inte i konkurs - men de läggs ned. Detvisar statistik som presenterades så sent som i går påett symposium på IVA. Den visar att det inte finnsnågon tillväxt. Hindren för tillväxt är så stora att viinte kommer att kunna klara det hela.OECD:s rapport kom i går. Den säger ungefärsamma saker som vi, nämligen att dubbelbeskattning-en är ett hinder, att småföretagen inte får kapital så attde kan expandera, att arbetsmarknadsreglerna måsteändras och att lever farligt. Man varnar ochhissar röd flagg. Men det ser inte . Han äri den bästa av världar. Det måste kännas väldigtskönt.Jag har en fråga. Kan förklara detsom står om dubbelbeskattningen i betänkandet? Påvilket sätt kommer de små företagens investeringar attskadas om dubbelbeskattningen skulle avskaffas? Detstår faktiskt så i betänkandet. Hur kan investeringarnaskadas, och hur kan det bli för litet pengar till dem omriskkapitalet väsentligt ökas? Det är för mig en gåta.Men jag förstår att måhända har svar pådet också. Och varför vill ni inte diskutera småföreta-gens framtid när antalet jobb minskar? Sysselsätt-ningen har ju de facto sjunkit . Detfinns det siffror på.Anf. 223 () replik:Fru talman! Sysselsättningen har sjunkit, men denhar stigit i det privata näringslivet med 60 000 nyajobb, . Orsaken till att den harsjunkit är att vi har varit tvungna att genomföra ettsaneringsprogram för att reda upp det ekonomiskamoras som partivänner m.fl. ställ-de till med under den föregående valperioden.Dubbelbeskattningen, , är gans-ka lätt att förklara. Om man sänker eller avskaffar dens.k. dubbelbeskattningen kommer de mindre företa-garna relativt sett i ett sämre läge än de var i innan.Det kommer att höja avkastningskravet på de småföretagen, och det är inte särskilt bra för dem.OECD:s rapport, , är ju i självaverket en enda stor lovsång till den svenska ekono-min. I vissa bisatser pekar man dock på saker och tingsom inte är särskilt bra, och det är sådana saker somvi känner till och vill försöka åtgärda.Sedan förväntar jag mig ett svar från : Varför gjorde ni ingenting åt stoppreglerna?Varför skapade ni ett skattesystem för egenföretagar-na som ni nu kritiserar själva? Det vore väldigt braom jag kunde få svar på det.Anf. 224 () re-plik:Fru talman! Det är bra att vi är överens om att sys-selsättningen har sjunkit. Det har varit en viss ökningi den privata sektorn, men det räcker ju inte! Och mankan inte påstå med någon form av trovärdighet att detär bra och att ekonomin är sanerad när arbetslöshetenär så hög och sysselsättningen så låg. Då är Sverigesekonomi inte i balans. Möjligtvis är statsfinansernaordnade, men i så fall på grund av skattehöjningarna.Det här med dubbelbeskattningen fick jag ingetsvar på. Relativ sett blir det sämre, säger , men man lever inte på någonting relativt. Risk-kapitalet kommer att öka i omfattning, och det kom-mer att vara bra för både små och stora företag. Rän-tan kommer att sjunka på det sättet. Inlåsningseffek-terna försvinner, och det kommer att bli en rörlighetpå marknaden. Det kommer att skapas nya företag,och vi får en vitalitet - precis det vi behöver. Detta är,vad jag vet, eller något sådant av alla ekonomeri världen överens om. Men dem har förmodligen inteLars träffat. Han har träffat några litet merudda som kan förklara det här med det relativa.Så här är det!