prot · GM0927 · 1998-12-02 00:00:00 — Flera undersökningar visar att de flesta småfö-retagare, åtminstone hälften av dem, tycker att sänktaarbetsgivaravgifter, sänkta skatter på arbete, är denenskilt viktigaste åtgärden för att underlätta nyan-ställningar så att fler människor kan få jobb i vårtland. Även internationella studier tyder på att sänktskatt på arbete faktiskt leder till ökad sysselsättning.I jämförbara länder i vår del av världen, där ar-betslösheten med åtminstone viss framgång har be-kämpats, är skatten på arbete lägre. Vi i Folkpartietföreslår i vår motion sänkta arbetsgivaravgifter så attdet blir billigare att anställa. Vi tror nämligen att detblir svårt att öka sysselsättningen, som den nya rege-ringen nu har som mål. Det blir inte bara svårt attminska arbetslösheten utan också att öka sysselsätt-ningen med fortsatt extremt höga skatter på just sys-selsättningen.Den största potentialen för nyföretagande ochjobb tror vi finns inom den privata tjänstesektorn.Därför anser vi att hela sänkningen av arbetsgivarav-giften kanske måste riktas in där för att få den störstaeffekten. Det blir avsevärt mera gynnsamt för företagatt anställa nya medarbetare. Genom att sänka arbets-givaravgiften redan den 1 janu-ari skulle chansen öka att fler får råd att anställa. Viskulle därmed få fler nya välbehövliga jobb i vårtland.En del företrädare för regeringsunderlaget anseratt det är rimligt att ge subventioner för att någonskall installera en diskmaskin hemma hos mig. Menofta anser samma personer att det är en ohyggligthemsk tanke att med samma eller med en motsvaran-de skattelättnad ha någon som hjälper till med attplocka in disken i den maskin som man får en sub-vention för att sätta in.För mig är detta ett helt orimligt sätt att från riks-dagen för våra medborgare tala om vad som är rättoch fel. Dessutom är det mycket som talar för attdenna påstådda moralblockering håller tillbaka mängd arbeten i en sektor som vill växa, och somfaktiskt växer. Tyvärr sker det på den svarta markna-den.Vi har tillsammans med Moderata samlingspartietoch mycket konkret föreslagit enskattereduktion för hushållstjänster så att detblir möjligt att skapa fler nya jobb för att få dennamarknad att växa vitt, inte svart.Förutom denna skattelättnad, som vi tror är nöd-vändig för att få bort de s.k. skattekilarna, är det vik-tigt att se över hela regelverket för mycket små före-tag. Vi föreslår förenklingar vid en rad transaktioner.Vi föreslår t.ex. förenklingar vad gäller F-skattsedel.Detta är viktigt för att få bort hinder för nyföretagan-de i vårt land.Problemen med höga inkomstskatter och högamarginalskatter ökar i takt med den svenska ekono-mins internationalisering. Även inkomstskatternabehöver därför sänkas. Det finns en anledning till attnyckelavdelningar inom svenskt näringsliv läggs nedi och byggs upp någon annanstans. Det finnsen orsak till att många unga ingenjörer t.ex. väljer attsöka sig utomlands för att få behålla mer av sin lön.Anledningen och orsaken är, enligt min uppfattning,den höga skatten på arbete.Detta med den nya värnskatt som man vill införabör därför slopas. Denna skatt på arbete är ett tragisktlöftesbrott från regeringen i förhållande till den se-naste skattereformen, som tillsammansmed Socialdemokraterna med glädje medverkade till- en skattereform som för övrigt alltfler i dennakammare verkar längta tillbaka till.Alltfler bör alltså få behålla minst hälften av eninkomstökning. De inkomster som den högsta margi-nalskatten inbringar står inte i rimlig proportiontill de skador som den åsamkar samhällsekonominoch medborgarnas förtroende för de besked som defår från politikerna. Det som en gång var ett löfteborde hållas. är det närmare 200 000 personersom betalar denna specialskatt för rika som käcktkallas för värnskatt.Folkpartiet står självfallet, inför samtal och annarsfast, skattereforms intentioner, dvs. attendast av löntagarna skall betala statsskatt.Därför är det viktigt att den s.k. brytpunkten räknasupp så som den borde ha uppräknats om inte kamma-ren hade satt käppar i hjulet.Skattesystemet måste utformas på ett sådant sättatt utbildning uppmuntras och premieras under helalivet - det som populärt brukar kallas för livslångtlärande. Den snabba utvecklingen i arbetslivet gör detalltmer angeläget att finna former för finansiering avåterkommande studier i livet. föreslårdärför att det nuvarande pensionssparandet breddastill att även omfatta ett kompetenskonto som möjlig-gör för alla människor att sätta av ett visst beloppskattefritt för att sedan kunna använda det när manvill i livet för att vidareutbilda sig, så att man lättarekan ta eller för vidareutbildning.Avgörande för att fler jobb skall tillkomma är attdet i motsvarande omfattning tillkommer nya entre-prenörer och nya företagare. Därför är det viktigt attvi även förändrar skatteregler för företagen och derasägare. Dessa regler måste ses i ett sammanhang.Svenska företag svävar ju inte fritt omkring i vårtillvaro, utan de har en eller flera ägare som gör rea-listiska bedömningar av avkastningen på deras satsa-de pengar, pengar som de har satsat i ett företag eller iett riskfyllt projekt som är ytterst värdefullt för ossalla eftersom det skapar förutsättningar för fler nyajobb. Därför är det uppfattning att nå-gonting måste göras för att slopa dubbelbeskattningenpå aktier.Vi vet att det är svårt att erhålla riskvilligtkapital till riktigt små företag. Detta är en viktig or-sak. Man får en hårdare beskattning om man köperlite aktier än om man sätter in pengar på banken.Detta är fortfarande orimligt. Det är närmare 5 miljo-ner människor i det här landet som straffas denna vägeftersom vi väl nästan alla så att säga har enliten aktiefond någonstans eller ett pensionssparande.Vidare måste skattevillkoren för fåmansbolagenförbättras. De har diskriminerats jämförtmed de stora börsnoterade företagen. Reglerna upp-levs fortfarande, på goda grunder, som orättvisa ochsnåriga.Vi måste se över kravet på förtida momsinbetal-ningar, som fortfarande av många företagare upplevssom helt orimliga. Jag delar den uppfattningen. Det ärtyvärr sant, och framför allt är det orimligt att man ipraktiken får betala in skatten i förväg. Tänk om visom anställda fick betala in skatt före lönen! Det voreinte klokt.Sedan gäller det förmögenhetsskatten. Vissa en-staka miljardärer får numera, och har fått, extremtstora skattelättnader. I redovi-sas effekterna av regeringens märkliga företagarskat-tepolitik. Miljardären med familj,storägare i , fick se ensänkning av sin förmögenhetsskatt från 93 miljonerkronor till . Detta kallas av vissa för en politik förökad rättvisa - dvs. när man sänker skatten för extre-ma miljardärer från till . Van-ligt folk däremot skall beskattas för sitt sparande ellerdärför att de råkar äga ett välskött litet hus; dettaalltså medan extremt rika miljardärer helt slipperskatt. Detta är orimligt.Vi anser att förmögenhetsskatten därför på siktmåste slopas. Det är inte rimligt att man får betalaextra skatt därför att man sparat pengar, sparadepengar som kan användas för att göra investeringar.En rimlig omvärldsanalys berättar att vi står infören ny värld där globalisering och kunskap är avgö-rande parametrar även för skatter i alla former. Dettamanar till förändringar. Med förändringar av svenskaskatter, så att arbete, företagande, utbildning ochsparande uppmuntras, ökar chanserna för en starkekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning, och där-med för en tryggare välfärd för dem som har de allrastörsta behoven. Låt oss därför samtala om hur vi i dekommande skattesamtalen skall genomföra sådanaförändringar!Anf. 79 ():Fru talman! Jag tänkte vända på tågordningen ochbörja med att försöka besvara en del frågor. Jag skallväva in det i mitt anförande därefter. Men jag hoppaskunna besvara en del av alla de frågor som ställts.Holger påstår helt frankt att andra län-der ger samma service med lägre skatter. Han tänktepå den offentliga sektorn. Men att tala om att det där betalas på ett annat sätt.Det betalas genom avgifter. Det är olika system somman har valt. Antingen gör man det genom avgiftersom medborgarna själva eller arbetsgivaren betalar,eller också gör man det genom skatter.Det var en nidbild. Det smärtar mig att HolgerGustafsson använde en sådan bild, även om den varbildlig. Han säger att medborgarna står med bidrags-blanketten i ena handen och mössan i den andra. Så ärdet inte med generell välfärd, ,utan det är en nidbild, verkligen en nidbild. Sedanpåstår att alla era förslag är finan-sierade till sista kronan. Det har ochErik tidigare i en debatt här med er ekono-misk-politiske talesman visat att det intealls är så.Sedan hade jag tänkt säga till attmoderaterna löser problemen genom att säga: Sänkskatten. Men det skall jag inte säga till , i varje fall inte . I stället säger jag det tillHolger . Han säger så här: Där det är pro-blem, sänk skatten. Där det är problem, sänk skatten.Där det är problem, sänk skatten. Där det är problemmed försvaret, höj anslaget. Så uppträder HolgerGustafsson . Han bara radar upp problem, ochlösningen på alltihop är: Sänk skatten. Det har tidiga-re varit förbehållet att använda den mo-dellen. Jag noterar att inte gjordedet i dag.Till vill jag här i inledningen sägasom sade : Tack för deinsatser ni gjorde under förra mandatperioden. TillMarie skall jag för ordningens och artig-hetens skulle säga samma sak, även om vi hade vissadiskussioner. Jag återkommer längre fram till RolfKenneryd.Jag skall för peka på några påstå-enden som var felaktiga. säger attantalet företagare i minskar under socialde-mokratisk regering. Det är inte sant. Det är precistvärtom. Det var när vi blev av med den borgerligafyrpartiregeringen som antalet företagare i Sverigeökade. Dessutom sjönk antalet konkurser närmastdramatiskt.Sedan säger som en objektiv san-ning att sänkta skatter leder till lägre arbetslöshet. Jagtror att de kan göra det ibland, men det är ingen själv-klarhet. Jag inser naturligtvis att intetror på mig. Ni i brukar citera ekonomerav olika dignitet bak- och framlänges. en artikel i en av lokaltidningarna i Stockholmnågon gång . Alla påstår när detgäller sänkta skatter att det är på det sättet. LarsCalmfors hade gått igenom olika undersökningar somvetenskapsmän och forskare gjort och frågar sig: Vadkan man dra för slutsatser av det material som finns?Det är definitivt inte bevisat att lägre skatter leder tillfler jobb. Så säger i en av lokaltid-ningarna i Stockholm.Därefter över till någonting helt annat. Som flerasagt tidigare bygger budgetpropositionen på en över-enskommelse mellan Socialdemokraterna, . Det tycker jag är bra. Nufinns det majoritet här i kammaren för den. Jag hop-pas att det samarbete som vi nu har påbörjat kan ut-vecklas så att framtida överenskommelser kan blinågot av det som jag och andra i debatten med P-OEriksson under förra mandatperioden kunde kallahandslagsöverenskommelser. Om vi kan träffa sådanatror jag att det blir ännu bättre.Fru talman! Varför skatter och skattepolitik? Jagtycker att det finns tre goda skäl. Jag skall säga nå-gonting om vartdera.Om vi bestämmer oss för att vi skall lösa vissa sa-ker gemensamt får vi faktiskt ha kraften och modetatt se till att betala för det gemensamt också. Vi haralla erfarenheter, en del av oss bittra sådana, av hurdet går när man inte lever upp till detta egentligenganska enkla. Man måste betala för välfärden. Det gårinte att låna till den. Det går i varje fall inte att lånatill den på lång sikt. Eller uttryckt på ett sätt som vibrukar använda i : Först skall peng-arna in, sedan kan man använda dem. Eller som Gun-nar Sträng brukade säga: Det skall vara ordning ochreda i portmonnä.Mitt konstaterande om att en del av oss harbittra erfarenheter av hur det går när man inte har depengar som behövs för att klara de utgifter som vi iganska stor enighet har varit överens om antyder attsomliga anser - ingen nämnd, ingen glömd - att endasättet att få ned skatterna ordentligt är att först sänkaskatterna för då blir man tvingad till att skära i utgif-terna. Det tycker vi socialdemokrater är fel. Vi vetbåde teoretiskt och praktiskt att det i första hand ochofta med förfärande tyngd och bittra konsekvenserdrabbar dem som lever i små ekonomiska omständig-heter, dem som har små marginaler eller på annat sättär sköra i livets olika skeden.Ofinansierade utgifter är, rått uttryckt och rakt påsak, ett sätt att i förväg ta ut skatt av våra barn ochbarnbarn, kanske intill sjunde led, som det står i Bi-beln. Det är bl.a. därför som skattehöjningar har varitett, jag betonar ett, , sätt att saneraekonomin under de senaste fyra åren.Man brukar tala om skattetryck. Finansministernvar inne på det och påpekade att man egentligen bor-de tala om skattekvot, eller ännu mer rättvisande,utgiftskvot och egentlig skattekvot. Egentlig skatte-kvot är det som vi borde ha för beslutade utgifter.Den egentliga skattekvoten är ett sätt att visa att deunderskott som ibland finns, har funnits men som nuinte längre finns är uppskjutna skattehöjningar ochingenting annat. Det är här övervältringen på barnoch barnbarn, som jag talade om , kommer in.Detta borde skänka oss alla en smula eftertanke.Åtgärder inom skattepolitiken får inte äventyrastarka offentliga finanser, säger vi socialdemokrater.Det här med barn och barnbarn är ett av skälen fördet. Det första var alltså att vi skall betala för vårautgifter.Det andra är att skattesystemet kan och skallmedverka till en rättvis fördelning. Vi kan och harsäkert olika uppfattningar om vad som är rättvis. Menjag har den uppfattningen att skattesystemet skallanvändas för att göra det rättvisare när det gällerfördelningspolitiken. Det är min absoluta övertygelseatt skattesystemet kan och skall bidra till att minska,inte öka, klyftorna i . En del tycker kanske attdet är barnsligt, t.o.m. en fåfäng förhoppning, menjag påstår helt frankt att ökade klyftor är till förfång,kanske t.o.m. på lite sikt farligt även för dem som hardet bra ekonomiskt. Ökade klyftor är, i varje fall pålite sikt, negativt för alla. Det är mitt påstående.Jämfört med andra länder har vi ett högt skatteut-tag i . Om vi skall kunna ha det i framtidenberor uteslutande på om medborgarna bedömer att detde får, den välfärd de får för skatterna, är bra.Har man dåliga erfarenheter är man inte beredd attbetala för välfärden. Vem förlorar på det? Svaret ärhelt uppenbart. Den som är mest beroende av det somvi löser gemensamt. Den som är ung. Den som äräldre. Den som är utsatt på något sätt. Eller jag skallkanske formulera det så här: Den som från tid tillannan i olika skeden av livet behöver solidariskt stödfrån oss andra förlorar om vi inte sköter den gemen-samma välfärden. I vårt land har vi valt att lösa detta isamhällets regi. Alla undersökningar - förresten be-hövs det inga undersökningar, för alla vet i hjärtat attdet är på det sättet - visar att för den som har minstbetyder den gemensamma välfärden mest, i alla fallöver en livscykel.Fru talman! Jag vill göra ord tillmina. Han funderade väldigt mycket på dessa frågor.Han resonerade om det som han kallade "det starkasamhället". Då sade han:Vi kan alla råka ut för en olycka. Vi kan bli svårtsjuka. Vi kan drabbas av arbetslöshet. Vi vet ingen-ting om det, men en sak vet vi: Vi har alla varit ungaoch förhoppningsvis kommer vi alla att bli gamla.Det är då som vi behöver en solidarisk uppställning.Det är alldeles för osäkert, om detta skulle vila pånågon form av välgörenhet. I stället skall vi bidra tilldet gemensamma, och det skall vi göra i kraft av vårförmåga.Det var detta som kallade "detstarka samhället". Det är därför som skattesystemetskall användas för att minska klyftorna, inte för attöka dem. Då blir samhället bättre för alla, inte baraför några.Det är så mycket som vi vill göra. Vi har såmånga drömmar, förhoppningar och strävanden. Menalltihop blir bara som en skrift i vatten om vi inte harde pengar som är en förutsättning för bättre vård,bättre skola och bättre omsorg. Det är en orsak till attavbetalningar på statsskulden är så viktiga. Vi villanvända de pengar som går till räntor på statsskul-den - som fördubblades på fyra korta år - till andrasaker, till att uppfylla dessa drömmar och förhopp-ningar.Nästa år går av varje krona som statenhar i inkomster till att betala räntor på statsskulden.Att betala detta är ett ansvar för alla skattebetalare ivårt land, och då skall vi göra det efter bärkraft. Viskall göra det för barnens och barnbarnens skull, menockså för vår egen skull. Det är därför som skatte-systemet skall användas för att minska klyftorna.För det tredje gäller det styreffekterna. Skattesys-temet kan och skall, tycker jag, användas för att styraefterfrågan på vissa områden, exempelvis på energi-och miljöområdena. har flera utred-ningar presenterats som berör dessa frågor. Inom EUpågår det ett arbete om den framtida energibeskatt-ningen. Regeringen anser att allt detta bör hanteras iett sammanhang. Bedömningen nu är att riksdagenunder kommer att få ta ställning till ett nyttenergiskattesystem.Jag har bara några funderingar och vill bara höjaett varningens finger. Om man inför avgifter ellerskatter vilkas syfte är att minska eller ta bort någon-ting, då kan det finnas mycket goda skäl för det, menman får se upp så att man inte bygger en välfärd påskattebaser som man egentligen vill ha bort. Detta börman fundera över på litet längre sikt.Sammanfattningsvis: Vi socialdemokrater arbetarför en jämnare och, som vi menar, mer rättvis fördel-ning av egendom och inkomster. Detta innebär inteatt vi glömmer att man måste producera innan mankan fördela. Detta borde inte behöva sägas av enföreträdare för ett parti som anser att en nations vikti-gaste tillgång är medborgarnas vilja till arbete. Menicke desto mindre måste jag säga det. Alltför ofta hörjag företrädare för borgerliga partier säga: Ni social-demokrater tänker aldrig på att man måste producera,utan ni bara kör med fördelning. Detta är fel. Det ären självklarhet för oss att det är så.Holger sade att kostnaderna för våravaror är så höga att vi mister i konkurrenskraft. Harinte hört talas om vilket drag dethar varit i exporten? Exporten har stigit med tvåsiffri-ga belopp i rad. Det tyder ju inte på attkostnaderna är så väldigt höga.Fru talman! Finansministern har inbjudit till skat-teöverläggningar. m.fl., där har niskälet till att vissa förslag i budgetpropositionen ärtillfälliga. Det är av artighet mot er och av omtankeom de förhandlingar och samtal som vi skall ha. Vivill inte slå fast precis hur det skall vara. Vi vill ha enöppen attityd mot er. Det är därför som dessa förslaghar gjorts tillfälliga.Till vill jag säga att vi går in idetta med ett mycket öppet sinne. Vi är beredda attdiskutera, men vi har slagit fast vissa principer: Stats-finanserna och samhällsekonomin får inte äventyras.Klyftorna får inte öka, de skall minska. Skattesystem-et skall bidra till tillväxt, arbete, ökade kunskaper ochmer utbildning. Detta är våra grundläggande värde-ringar och förutsättningar. Men annars har vi ett öp-pet sinne. Vi menar faktiskt allvar med den inbjudansom finansministern på regeringens vägnar har sänttill partier. Vi ser fram emot dessa samtalsom skall inledas nästa vecka.Fru talman! Jag vet att finansutskottets ordföranderedan har gjort det, men för ordningens skulle vill jagyrka bifall till hemställan i finansutskottets betänkan-de och avslag på reservationerna.Anf. 80 () re-plik:Fru talman! Jag lyssnade med intresse till det an-förande som skatteutskottets ordförande höll. Detfanns flera punkter som skulle föranleda en intressantdebatt. Mitt inledningsanförande var också ett försökatt få till stånd en mer principiell diskussion kringskatterna och inte så mycket en uppräkning av deolika skatteförslag som redovisas i betänkandet.Först vill jag ansluta mig till den fråga som jaghade ställt angående skattereformen och de överlägg-ningar som skall äga rum. sägeratt man går in i dessa med öppna ögon, och att det ärdärför som man nu lägger fram förslag om tillfälligaskattesänkningar.Arne Kjörnsberg är något av moralisk och etiskexpert inom socialdemokratin, såvitt jag har förstått.Då kan han naturligtvis svara på frågan: Finns detnågon moralisk gräns för hur stora skatter som mankan plocka in av en individ? behöver inte ArneKjörnsberg precisera detta i procent, men ligger detpå dagens nivå? Kan man gå längre? Eller måste vi gånedåt för att nå en någorlunda rimlig moralisk ut-gångspunkt för hur stor andel av en intjänad inkomstsom staten och det allmänna kan plocka in? Dentypen av funderingar kan vara bra att ha med sig tillöverläggningarna.Arne Kjörnsberg talade om eroderande skatteba-ser. Det är bra att den insikten nu finns beträffandekapitalskatter, men jag fick ingen fingervisning omfärdriktningen. Det står lite grand i betänkandet omatt någonting skall hända på den här punkten. Jag villanknyta till det som bl.a. Är det ett exempel på en brafördelningspolitik? Jag tycker att det vore bättre attslopa förmögenhetsskatten också för vanligt folk, intebara för dem som har mest. Det rimmar bättre medmin föreställningsvärld om hur ett skattesystem skallfungera. Hur ser på detta?Arne Kjörnsberg diskuterade också sambandenmellan arbete och skatter. Min fråga är då: AnserArne Kjörnsberg att det finns något samband mellanlägre inkomstskatter och högre tillväxt i ekonomin?Jag gör bedömningen att det är på det viset. Statisti-ken från inom visar tydligtpå ett sådant samband. Det är viktigt att kan redogöra för sin ståndpunkt även på dennapunkt.Fru talman! Därmed ser jag fram emot de svarsom nu skall leverera.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag är inte någon moralisk-etisk ex-pert. Jag har i all ödmjukhet haft ett partiuppdrag, ochjag vill definitivt inte framstå som någon expert pådet här området.Men jag tycker att utgångs-punkt blir fel på något sätt när han anlägger aspekterpå olika procenttal upp eller ned. Är det etiskt för-svarbart med en skatt som är eller ? Säg attdet vore så olyckligt att situationen i världen intehade förbättrats, utan vi hade stått inför ett uppenbartkrigshot. Då hade vi varit tvingade, gissar jag, att höjaskatter och sänka ersättningar och annat. Hade detvarit etiskt försvarbart? Nej, det visar hur konstig ensådan diskussion blir.Det är så att vissa skatter vill vi sänka, andra kan-ske vi blir tvingade att sänka. Men vi är realister ochär beredda att resonera om det. Jag vill för min deldock inte säga att det är en självklarhet att förmögen-hetsskatten skall bort, för det handlar om fördelningoch klyftor.Sedan är det inte ett axiom - jag är ledsen att be-höva säga det, - att lägre inkomst-skatter leder till högre tillväxt. Det finns inga empi-riska undersökningar som är självklara på den punk-ten. är det si och ibland är det så. Man kannämligen inte säga att allt övrigt är lika, för allt övrigtär inte lika i olika länder och framför allt inte från tidtill annan. Därför går det inte att göra det så enkelt.Det är flera variabler med i resonemanget.Anf. 82 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara konstatera att jag tyckeratt man kan föra en moralisk diskussion också i skat-tefrågorna. Repliktiden medger kanske inte att vi gårpå djupet i detta, men det finns definitivt moral iskattefrågor.När det gäller fördelningspolitiken blev jag över-raskad, om jag nu skall bryta ut en av skatterna, näm-ligen förmögenhetsskatten, då det i dagens nummerav mycket tydligt framgår att de allrarikaste slipper att betala förmögenhetsskatt.Arne Kjörnsberg säger att det inte är självklart attde som har betydligt mindre - det är ju 520 000svenskar som betalar förmögenhetsskatt, ofta beroen-de på att de äger fastigheter - skall slippa förmögen-hetsskatten. Det gör mig förvånad, men det är i vartfall ett besked till husägare och andra.Sedan vill jag återkomma till sambandet mellantillväxt i ekonomin och lägre skatter. ,forskare vid , har gjort en under-sökning som rätt entydigt visar att det inte är säkertatt det finns ett samband mellan det totalt sänktaskattetrycket och ökad tillväxt i ekonomin. Hon harstuderat rätt många länder .