prot · GL09118 · 1998-06-04 00:00:00 — Dessvärre har vissa förslag ibetänkandet Arbete åt konstnärer från stannat kvar i regeringensskrivbordslådor. Det är beklagligt att intehar beretts möjlighet att i ett sammanhang ta ställningtill utredarens samtliga förslag.Huvudinriktningen avseende de åtgärder som re-geringen föreslår framgår av den inledande samman-fattningens 32 rader. Där förekommer "stöd" och"bidragersättning" och"inkomst" bara nämns sex gånger.Ändå anges det i propositionen att målet för sta-tens insatser för konstnärerna bör vara att skapa såda-na villkor för de professionella konstnärerna att dekan basera sin försörjning på ersättning för utförtkonstnärligt arbete. Vissa åtgärder bör dessutom vid-tas för att begränsa mottagargruppen av arbetsmark-nadspolitiska åtgärder på kulturområdet, tilläggerman. Detta försiktiga påpekande är den enda tydligareaktionen på en bedömning som görs av Konstnärli-ga arbetsmarknadsutredningen, som har kommit framtill att ungefär en tredjedel av dem som är inskrivnavid arbetsförmedlingarna som arbetslösa konstnärer iförsta hand borde söka sin försörjning på den ordina-rie arbetsmarknaden.Regeringen har, trots att man i olika formuleringarvisar att man nog delar den bedömningen, inte tagitfasta på de konkreta förslag som lämnats av utred-ningen. Man bara konstaterar att åtgärder bör vidtas,och man informerar om sin avsikt att geAMS i uppdrag att vidta sådana åtgärder.Herr talman! Denna initiativlöshet är uppseende-väckande mot bakgrund av att de siffror som utred-ningen har tagit fram visar att av statens totalasatsningar på konst sker via arbetsmarknadspolitiken.Arbetsmarknadsutskottet pekar i sitt yttrande tillkulturutskottet på att konstnärerna som yrkesgruppmotsvarar av arbetskraften. Dessa läggerbeslag på av arbetslöshetsersättningen och 2,5 %av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Det är runttre respektive fyra gånger mer än andelen av arbets-kraften. Åtgärderna leder inte heller till att konstnärenbefäster sin ställning på arbetsmarknaden. Av 5 000arbetslösa konstnärer i åtgärder var tillbaka i arbetslöshet efter sex måna-der, och . Dettaframgår av utredningen.För oss moderater är det här inte acceptabelt. Gi-vetvis skall ingen behöva avstå från att uttrycka sig ikonstnärliga former. Ingen skall heller förhindras atterbjuda resultatet av sitt konstnärliga skapande tillallmänheten och ta betalt för det. Lika naturligt är detatt stat och kommun uppträder som beställare ochköpare. Däremot är det inte, som vi säger i vårkommittémotion, rimligt att alla som önskar bedrivanågon form av konstnärlig verksamhet också skall harätt till ett offentligt finansierat stöd. I ett positivtkulturklimat måste det finnas plats både för professio-nella konstnärer och för amatörer, även om gränsenmånga gånger är flytande och svår att fastställa.Även om vi på vissa punkter kan dela regeringensoch utskottsmajoritetens uppfattning om de detaljför-slag som framförs har vi vid en samlad bedömningkommit fram till att regeringens förslag bör avslås.Ytterligare ett skäl till detta är - som vanligt, skullejag nästan vilja säga - att de ekonomiska konsekven-serna inte kan bedömas fullt ut förrän i samband meden eventuell socialdemokratisk budgetpropositionhösten 1998. Jag yrkar därför bifall till reservation 1under hemställanspunkten 1.Jag övergår så till att utveckla några av de tanke-gångar som ligger bakom vårt ställningstagande.För det första: Många konstnärligt verksamma ärsmåföretagare. De möter samma problem som småfö-retagare i andra branscher när det gäller t.ex. skatter,avdrag och periodiseringar samt hur man skall levaupp till olika regler och bestämmelser. Det innebär attde förändringar som vi föreslår för att underlätta före-tagandet i också kommer konstnärerna till deloch på ett påtagligt sätt kan bidra till att de kan baserasin försörjning på utfört konstnärligt arbete.För det andra: Vi föreslår olika metoder för attstimulera efterfrågan, utöver de som består i att statoch kommun på sedvanligt sätt uppträder som bestäl-lare. Kommunernas upphandling av gåvor skullekunna ge en påtaglig inkomstförstärkning för lokalakonstnärer och konsthantverkare. Att behandla före-tags och institutioners inköp av konst och konsthant-verk på samma sätt som andra löpande inköp, dvs. attmedge rätt till avdrag för kostnaderna, skulle innebäraen värdefull stimulans. Även KRO har varit inne påliknande tankegångar men fått beskedet att det integår eftersom konst inte sjunker i värde.En effektiv utställningsverksamhet är viktig förkonstnärer inom bild- och formområdet. Fler utställ-ningslokaler kan vara en metod men de etableradegalleristernas roll skall inte underskattas. Ett rättvisaresystem för beräkning av moms skulle kunna betyda attde kan erbjuda ökade försäljningsmöjligheter. De kanockså genom sina erfarenheter vara till god hjälp vidolika marknadsföringsinsatser.För det tredje: Ett viktigt steg mot att göra detmöjligt att basera sin försörjning på ersättning förutfört arbete är att konstnärer i större omfattning själ-va får behålla den ersättning som deras konstnärligaarbete gett upphov till. Enligt nr 2, 1998 fördelar Författarfonden 35-40 miljo-ner kronor av de som bibliotek-sersättningen utgör som ersättning på grundval av lånav författarens böcker. Resten utdelas som bidrag ochstipendier.Inom bildkonstområdet fördelades genom olika organ år1997. BUS, som svarar för fördelningen av den indi-viduella visningsersättningen, fördelar 10 miljonerkronor. Av Konstnärsnämndens medel kan bara enmycket liten del anses utgöra ersättning för utförtarbete, medan merparten är i form av bidrag ellerstipendier som fördelas på basis av "konstnärlig kvali-tet, konstnärlig aktivitet och behov av ekonomisktbidrag". Av årsredovisning kan man utläsa attav de som influtit har720 i någon form tillfallit upphovs-män och rättighetshavare i och i utlandet. Vihar i vår motion uttryckt oro för att den föreslagnaersättningen för utlåning av fonogram skall fördelasefter samma principer som biblioteksersättningen.Slutligen vill jag under denna punkt framhålla vårtveksamhet inför att överlämna förvaltningsuppgiftertill korporativa organ. Vi bedömer risken för attmedlemskap i de olika konstnärsorganisationerna kankomma att påverka en konstnärs möjligheter att få delav ersättningarna som mycket stor.För det fjärde: Förslaget om en tredje anställnings-form inom teatern anser vi borde ha fått vila tills deolika initiativ till samarbete mellan olika teatrar somfinns har hunnit utvärderas. Nya och flexibla anställ-ningsformer som anpassas till de lokala eller regiona-la förhållandena kan kanske visa sig väl så fram-gångsrika som den nya anställningsformen. De kanockså komma att visa sig mer långlivade än de ett ochett halvt år som försöksverksamheten avses omfatta.För det femte: Vi delar helt uppfattningen att detär viktigt med effektiva former för arbets- och upp-dragsförmedling på det konstnärliga området. Cent-rumbildningarnas roll är viktig, men de måste komp-letteras med andra aktörer. Inom speciellt musikom-rådet finns många som aktivt verkar för att sammanfö-ra konstnärer och arrangörer, och jag har också stöttpå en virtuell organisation, , därkonstnärer av olika slag kan presentera sig på Internetoch visa sin konstnärliga verksamhet. Personaluthyr-ningsbranschen är en av snabbast växandeoch skulle säkert också kunna göra en insats inomkulturområdet.Herr talman! Slutligen vill jag kort beröra de fyramoderata reservationer som jag inte avser att yrkabifall till.Reservation nr 22 handlar om att momslagstift-ningen inom kulturområdet inte är rättvis, att vissaförsäljningsformer missgynnas. För att kunna ge flerkonstnärer möjlighet att basera sin försörjning påersättning för utfört konstnärligt arbete är det viktigtatt samma regler gäller oberoende av försäljnings-form.I reservation nr 23 begär vi ett tillkännagivandeom att kravet på momsdeposition vid tullhantering isamband med temporär import av konst måste upp-hävas. Vi vill att snabbt ändrarföreskrifterna så att konst från länder utanför EU skallkunna visas för en svensk publik utan den belastningpå utställarens likviditet som momsdepositionen inne-bär. Regeringen har även i den nu behandlade pro-positionen uttryckt sin vilja att verka för ökat interna-tionellt kulturutbyte, men orden stämmer dåligt medhandlingen på denna punkt.Reservationerna 24 och 25 handlar om en av Sve-riges snabbast växande exportbranscher, nämligenmusikindustrin. Två åtgärder efterlyses, dels att ges i uppdrag att lyfta fram musikföretagen isamband med olika utlandssatsningar, dels att desvenska beskickningarnas uppdrag att underlätta ochfrämja svensk export i större utsträckning inriktas motmusikindustrin.Herr talman! Jag har inget ytterligare yrkande.Anf. 202 ():Herr talman! En av de viktigaste målsättningarna ikulturpolitiken är att så många människor som möjligtdels skall vara delaktiga i kulturlivet, dels skall nås avett så omfattande kulturutbud som möjligt. Det är viöverens om. är det angeläget att de utövan-de konstnärerna i så stor utsträckning som möjligtskall kunna leva på sin konst. Som vi i Centerpartietser det handlar det om att bredda marknaden förkonstnärliga produkter. Det må vara bildkonst, musik,teater eller annat.Den proposition som ligger bakom detta betän-kande har den inriktningen. Jag ser det som förstasteget i en process för att minska bidragsberoendet viaarbetsmarknadsmedel och möjliggöra för konstnäreratt leva på sin produktion. Då har jag slagit fast att vitycker att inriktningen i denna proposition i allt vä-sentligt är bra.Ändå har vi ett antal reservationer. Först ochfrämst vill vi gå längre, och vi föreslår att ytterligaremedel skall kunna överföras från Arbetsmarknadsver-ket till kultursektorn för att ge det här förslaget störrekraft. Vi kommer att precisera detta inför budgeten ihöst, men det handlar om en i sammanhanget blygsamöverföring av - samma beloppsom en av de utredningar som föregick propositionenföreslog. Med tanke på att ca 1,3 miljarder av arbets-marknadsmedel går till kultursektorn är det en margi-nell summa. Ändå orkade regeringen inte med attgenomföra ens det, vilket jag beklagar. Vi vet attAMS är en stor motståndare till en sådan åtgärd, menför oss - och det bör vara så för alla andra - är detviktigaste att åstadkomma riktiga arbeten i stället förbidrag och att få människor att göra en verksamhetsom kommer andra till del. Det är en självklarhet.Kultursektorn kommer aldrig att vara helt eko-nomiskt självbärande - vi skall nog inse att vi inte nårdit. Men kulturen har så många andra fantastiskabiverkningar i form av ökad kreativitet, skaparlust,välbefinnande, företagslokalisering, turism och övrigupplevelseindustri, och därmed också arbetstillfällen,att det inte är svårt att motivera samhällssatsningar påkultur. Genom att också få människor att betala biljet-ter, deltagaravgifter osv. blir sysselsättningseffektenav satsade kronor på kultur i många fall större än detsatsade beloppet. Därför menar vi att det är fullt mo-tiverat att ta ett större grepp när det gäller arbets-marknadsmedlen redan nu.Vi tog inte ett större grepp än 50 miljoner, därföratt vi inser också att det är en process och att manmåste göra det successivt. Men det lilla tycker jag attvi borde ha kunnat komma överens om.Till vill jag säga att jag kan delamycket av det som säger om småföre-tagspolitik och även om avdragsrätt för företag ochinstitutioner när det gäller inköp av konst. Det är enganska intressant tanke. Men jag anser inte att detsom föreslås i deras reservation är tillräckligt ellerlöser de akuta problem som finns . Jag är överty-gad om att det inte är tillräckligt att åtgärda småföre-tagspolitiken för att klara konstnärernas situation.När det gäller de projekt som föreslås i proposi-tionen menar vi att det är angeläget att de får en för-delning ute i hela landet, så att den koncentrationsef-fekt som finns inom kultursektorn och de starka kraf-ter som drar människor till stora centrer, dvs. storstä-derna, i någon mån kan hejdas. Det framgår av vårreservation nr 3. Det är viktigt att slå fast det.Sedan har vi en reservation tillsammans medVänsterpartiet som gäller stödet till fria teater- ochdansgrupper. Vi menar att stödet till dessa gruppersom turnerar skall delas upp i ett verksamhetsbidragoch ett turnéstöd. Det kan tyckas vara byråkratisktoch krångligt, men faktum är att bristen på en sådanuppdelning i stället leder till stort krångel för grup-perna och för arrangörerna. Eftersom det är svårt attavgöra omfattningen av turnéverksamheten när mansätter upp en produktion blir det också svårt att sättapriser för föreställningarna. Det är anledningen tillvårt yrkande. Men eftersom vi inte tycks få majoritetför detta förslag får vi i stället se hur försöksverksam-heten nu utfaller och hur det fungerar just på det härområdet. Vi tycker också att de fria teatergruppernaskall få del av stödet till nyskriven svensk dramatik iså måtto att de skall kunna få bidrag till beställningarav sådan.Sedan kommer jag till en reservation som vi hartillsammans med . Bakgrunden är försla-get i propositionen om statligt stöd för arbetsförmed-ling inom de olika centrumbildningarna. Den konst-närliga arbetsmarknadsutredningen har visat att manmed små resurser på ett mycket bra sätt lyckats för-medla konstnärers arbete. Vi tycker alltså att förslagetär bra, att man ger dem större möjligheter. Resursernatill den här verksamheten är inte särskilt stora, ochdessutom handlar det om att under en mycket kortförsöksperiod, , bygga upp verk-samheten ute i landet, så att man får en regionalspridning.Redan med nuvarande förslag finns det en risk attdet blir litet hackmat av förslaget på grund av bristan-de resurser. Ändå har utskottsmajoriteten tillstyrkt enmotion där man vill bredda verksamheten ytterligaretill studieförbunden och folkparkernas förmedlings-verksamhet. Jag kan inte gå med på något sådant i dethär läget, med den här korta försöksperioden ochdessa begränsade resurser, även om jag också i högstagrad värnar om folkbildningen. Men jag kan inte låtabli att tycka att det luktar litet valfläsk i den socialde-mokratiskt anknutna rörelsen. Jag vet inte vad somligger bakom att man tillstyrker den här motionen.Vi reserverar oss till förmån för regeringens pro-position mot Socialdemokraterna och övriga partier iutskottet. Jag yrkar bifall till reservation nr 15.Vi har också en reservation där flera partier ärmed, och den handlar om förslagsrätt till m.m. var inne påden frågan, och jag skall inte utveckla den så mycket.Det handlar mycket om att det är viktigt att det finnsen bredd när det gäller fördelningen av resurser tillkonstnärer för inköp över huvud taget, när det gällerallt stöd som går till konstnärerna.På det viset undanröjer man alla misstankar omjäv och sådant. Det är oerhört viktigt att det finns enbredd i dessa styrelser. Det är lätt för var och en attinse att man lätt hamnar i en liten krets där alla kännervarandra. Det kan vara svårt för nya människor attgöra sig gällande. Så detta är en mycket viktig reser-vation.Sedan har vi en reservation tillsammans medVänsterpartiet om amatörkultur. Jag skall inte utveck-la den mera, men självfallet står jag bakom den reser-vationen också.Vidare vill jag bara nämna litet grand om våra sär-skilda yttranden. Vi har ett yrkande i en motion omöversyn av stödet till bild- och formkonstnärer. Dettaanknyter litet grand till reservation nr 20. Vi vill attdet skall tillsättas en utredning. Men en sådan har jualldeles gjorts, så vi kommer i stället attmycket noga följa utvecklingen av hur stödet fördelas,om det sker på ett rättvist sätt i framtiden.Vidare när det gäller försöksverksamheten ochden tredje anställningsformen och försöksperioden förarbetsförmedlingar vid centrumbildning är det frågaom en så som . Vi haringen reservation i den frågan, men det är klart att detär en mycket . Det är svårt att dra säkraslutsatser av värdet av denna försöksverksamhet efteren så pass . Men det är viktigt att följa verk-samheten och vid behov förlänga tidsperioden, omman ser att man inte kan dra några säkra slutsatser.Herr talman! Jag står självfallet bakom alla vårareservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifallbara till reservationerna nr 19 och nr 15.Anf. 203 ():Värderade talman! Jag skall ägna mig något åt re-servation nr 20, som är den enda punkt där jag deltarsom reservant. I övrigt yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet.Reservation nr 20 gäller vissa organisationers för-slagsrätt till . Regeringenhar föreslagit att några namngivna organisationer mereller mindre skall ha rätt att föreslå vilka ledamötersom skall ingå i , och dåutses också dessa personer. Jag tycker att regeringenensam skall ha rätt att tillsätta Konstnärsnämndensstyrelse. Visserligen skall man kunna rådgöra ochinhämta synpunkter från ett flertal organisationer,men själva avgörandet skall ligga hos regeringen.Som majoriteten har föreslagit får vissa organisationernu rätt att placera personer på dessa styrelseposter.Det tycker vi är fel. Jag yrkar alltså bifall till reserva-tion nr 20.Ett flertal gånger har behandlat motio-ner som syftat till att få till stånd ett rådgivningscent-rum för yrkesdansare. Tanken har varit att dansareskarriär, som slutar redan , skall kunnaöverföras till något annat område, och då behöverdansarna professionell hjälp för att hitta sådana möj-ligheter att ägna sig åt annan verksamhet. Då har nogmotionärernas syfte ofta varit att man skulle få tillstånd ett centrum med egna resurser. har utskottetenats om att försöka stimulera regeringen att uppdraåt något arbetsförmedlingskontor att åta sig dettaansvar. Då tror vi att det kan bli ett resultat somkommer att uppskattas av dansarna, så att alla yrkes-dansare runt om i vet om att de kan söka sigtill ett visst arbetsförmedlingskontor där det finnskompetens och intresse för att ägna kraft åt att hjälpadansaren.En motion, Kr12, som har väckts av socialdemo-kraten , har fått en förnämlig be-handling av utskottet. Den har nämligen tillstyrkts ochfår ett tillkännagivande till regeringen till följd. Detgäller stöd till Arkivet för ljud och bild, , ochStiftelsen . Dessa organisationer har redanstöd för produktion av experimentell film och video-konst. Men när produktionen väl är gjord och man ärglad och stolt över sin framgång då finns det interesurser att informera om detta. Det blir därför inteden spridning som man hade hoppats.Nu har ett enigt kulturutskott talat om för rege-ringen att vi vill att man skall ge tillräckligt stöd föratt denna verksamhet skall kunna fortsätta. Det gör vimed stor glädje, inte minst med hänvisning till att vårvärderade kulturminister vid en tidigare debatt här ikammaren konstaterade att varje gång som riskdagengör en ändring i regeringens förslag blir det till detbättre. Därför hade det varit roligt att kunna glädjakulturministern med detta. Men eftersom hon inte ärhär kan jag inte säga det direkt till henne. Men vi harfått försäkringar från om att manlusläser våra protokoll. Då vet jag ju att detta upp-muntrande förslag från kulturutskottet kommer att nådepartementet.Anf. 204 ():Herr talman! Konstnärernas villkor behöver för-bättras. delar regeringens uppfattningatt konstnärernas försörjning måste baseras på utförtarbete, vilket också övriga talare här har hållit medom.Därför måste vi komma till rätta med de struktu-rella problemen och med den överetablering avkonstnärer som finns på arbetsmarknaden. Det ärtydligt att det finns en motsättning mellan arbets-marknadspolitikens mål om ambitionen om antaletsysselsatta och kulturpolitikens mål om mångfald,förnyelse, oberoende ställning och kvalitet inom kul-turlivet.Propositionens stödåtgärder är lovvärda. De ärockså ett steg i rätt riktning. Arbetsmarknadsutskottetoch kulturutskottet har också haft en gemensam hea-ring om utredningen åt konstnärer som liggertill grund för propositionen. Det är definitivt ett steg irätt riktning, anser jag.Kulturarbetaren står aldrig sysslolös. Däremot ären kulturarbetare ofta inkomstlös på grund av attefterfrågan på hans eller hennes verk stadigt harminskat med den försämrade ekonomi som finns isamhället i stort och den depression som också finnspå grund av arbetslöshet och maktlöshet hos vårainvånare.Dåliga ekonomiska förutsättningar i kommuner,stat och landsting har ju försämrat den offentligaupphandlingen av kultur. En av de viktigaste insatser-na för en levande kultur, för demokrati och för konst-närerna som grupp är just att förbättra främst kommu-nernas ekonomi. Det ger ju möjligheter för skolor,förskolor, äldrevård m.fl. att satsa på kultur ochfrämja individen och samhället i stort. Forskning harvisat att vi mår bra av kultur.Kultur är en källa till att söka en identitet. Kulturstimulerar den demokratiska utvecklingen och germöjlighet för fler att uttrycka sig och använda sinyttrandefrihet oavsett vilken kommunikationsmetodsom man använder. Tal, skrift, bild, rörelse, lukt,smak - allt kan användas för att uttrycka sig ochkommunicera.Inom kulturen ställs frågan: Varför ser samhälletut som det gör? Hur och varför? Om vi ser kan viförstå. Vi kan också göra någonting åt problemen. Den stora utmaningen är därför att seoch att handla.Det som genomsyrar politiken är i stort settbudgetnedskärningar, krav på större individuellt,lokalt deltagande och ansvar som vi påver-kas av marknadens krafter och måste ta hänsyn tilldem.För att förändra detta mönster kan vi användakultur som ett verktyg, en drivkraft i utvecklingen iintegrationen mot ett mer rättvist och demokratisktsamhälle med en rättvisare fördelning när det gällertid, makt, resurser och ekonomi.Kultur skänker tanken flykt, ger röst åt hoppet ochkraft att förändra. Det tror jag att alla som värnarkulturen i grunden är rätt så överens om.Den här propositionen, liksom en del andra pro-positioner som har kommit , är ut-formade på det viset att regeringen återkommer ibudgeten med de skarpa förslagen om hur pengarna idetalj skall fördelas mellan olika verksamhetsområ-den. Vi får hoppas att ramen blir större än planeratoch inte i enlighet med den hotbild som finns. Det ären hotbild som med en borgerlig regering kan göraramen på kulturområdet mindre. Det skulle innebäraatt satsningar på just kulturområdet skulle kunnafrysas inne.Vänsterpartiet har en ram på kulturområdet som är250 miljoner större än nuvarande regerings ram. Vihar en ram som är drygt 700 miljoner större än detparti som har minst utrymme till kultur, ,så höger eller vänster spelar faktiskt roll i valet omman skall satsa på kultur eller inte.Vänsterpartiet har till betänkandet fogat nio reser-vationer. Alla innebär givetvis förbättringar. Jag hop-pas att regeringen också tar till sig alla de förslag somvi har lagt fram.Innan jag går in på dem vill jag först bara nämnanågot om småföretagarpolitik. Det ärmed anledning av att också tog upp justden frågan.Många kulturarbetare är just småföretagare.Vänsterpartiet vill förenkla för småföretagare i derasyrkesutövning. Vi har därför i andra sammanhang lagtfram följande förslag.Företag med max tio anställda behöver inte betalasjuklön. Vi vill förändra utlåningspolicyn hos banker-na för att underlätta lån för småföretagare. Vi villinföra ett statligt räntestöd vid investeringar för före-tag med mindre än 50 anställda. Vi vill stärka detkvinnliga företagandet genom ett nationellt resur-scentrum för kvinnligt företagande. Vi vill öka efter-frågan på varor och tjänster genom att förbättra kom-munernas och landstingens ekonomier. Inga egenav-gifter på de första intjänade skallman behöva betala. Vi vill slopa arbetsgivarinträdetför företag med mindre än fem anställda. Vi vill gene-rellt ha lägre arbetsgivaravgifter. Man kan säga attVänsterpartiets småföretagarpolitik värnar ocksåkulturarbetarna.Herr talman! I reservation 5 lyfter vi fram biblio-tekens roll som utställningslokal. Vi anser att det ärviktigt att biblioteken arbetar med att nå nya publik-grupper. Ett sätt att göra det är att använda bibliote-ken som utställningslokal. Många bibliotek har redani dag utställningslokaler.