prot · GL09113 · 1998-05-27 00:00:00 — Detta sker regelmässigt.Men det sker regelmässigt av en anledning, och det äratt självständigt kommer till ståndpunkten attdetta är till men för landets intressen. Det är det ingensom kan ha några principiella invändningar emot. Såär systemet uppbyggt. Regeringen driver utrikespoli-tiken. Regeringen har rätt att självständigt göra enbedömning av om ett frisläppande av ett materialskulle påverka landets intressen i internationella fo-rum eller i relation till andra länder.Men saken kommer ju i ett annat läge när dettahemligstämplande av material och användande avsekretessmöjligheten som finns i tryckfrihetsförord-ningen föranleds direkt av påtryckningar från ett annatland.Regeringen har i strikt formell mening törhändarätt att falla undan för sådana påtryckningar. Den harju rätt att tillämpa sekretesslagen. Men den fråga somKU borde ha prövat och som jag tycker att majorite-ten har lyssnat alltför dåligt på är: Hur skall iett sådant här fall värna den svenska grundlagensgrundprincip, nämligen offentlighetsprincipen? Sekre-tessmöjligheterna, bl.a. utrikessekretessen, är ju ensorts undantag från huvudregeln att handlingar i lan-det skall vara offentliga.Skall kunna pressas till undantag, där detsvenska beslutet inte tillkommer på grundval av densvenska regeringens egen ursprungliga analys avärendets natur utan efter lobbying från ett annat landsföreträdare och till slut också utländsk myndighet?Frågan är kanske komplicerad, och vi har i utskot-tet kommit fram till helt olika slutsatser. Hävdandetav vår trovärdighet, av vår nation, vaktslåendet omvår suveränitet, gör att vi säger att vi tolkar våra lagarinklusive offentlighetsprincipen efter eget huvud.Inget annat land skall lägga sig i hur vi tolkar våroffentlighetsprincip.En minoritet i utskottet har kommit fram till dennaståndpunkt, medan majoriteten menar att det barahandlar om att regeringen har rätt att tillämpa sekre-tesslagen och att man inte kan göra någon annan be-dömning än den som regeringen har gjort. Det finns idetta ärende dock en ytterst allvarlig problematik,som rör frågan om landets självständighet.Herr talman! Den här frågan gäller alltså egentli-gen inte vilket land som har utsatt för på-tryckning. Det är egentligen ovidkommande. Frågangäller inte heller från vem detta material, som förstförklarats som offentligt material och sedan blir hem-ligstämplat, härrör, utan det handlar om den princi-piella frågan hur regeringen har agerat för att slå vaktom den svenska grundlagens principer.Jag menar att regeringen här på ett allvarligt sätthar brustit. Den har fallit till föga för påtryckningarutifrån och ändrat ett ursprungligt, helt grundlagsen-ligt beslut att offentligförklara visst inlämnat material.Regeringen har sedan fallit undan för påtryckningarutifrån och givit efter, satt in en undantagsparagrafoch hemligstämplat materialet. Det är denna princip-fråga som den här anmälan avser. Den har inte någotatt göra med vilken typ av material det är eller frånvilket land påtryckningarna har kommit.Det gäller dock verkligen trovärdighet,att vi menar allvar med att slå vakt om den grundlagsom vi har och de viktiga och något unika utgångs-punkter som vi har i offentlighetsprincipen.Därför yrkar jag bifall till reservationen på den härpunkten.Anf. 101 ():Herr talman! Vi hade en liten diskussion i fråganom scientologibibeln redan i dagens inledningsrunda.Några timmar har förflutit, och debatten går ettvarv till. Jag tycker också att frågan är värd en sådanganska grundlig belysning.Jag tycker att anförande innebaren bra genomgång av sakfrågan. Jag behöver därförinte göra en grundläggande genomgång. Jag vill baragå tillbaka till vad som ursprungligen hänt i den härfrågan. Regeringen har tillämpat svensk grundlag ochoffentlighetsprincip på precis samma sätt som allamyndigheter som har fått det här materialet och låtitdet vara offentligt.Det som sedan hänt är att man råkar ut för på-tryckningar från ett land som inte är vilket land somhelst. säger att det inte spelar någonroll det här handlar om, men jag tror inte att det ärriktigt så enkelt. Om det hade gällt t.ex. ellerännu hellre tror jag inte att det hade varitriktigt samma sak. Då hade regeringen inte backat,men den här gången gjorde regeringen det.Man kan anta att regeringen var rädd för att ame-rikanska påtryckningar kan få allvarliga konsekvenserför , om det blir en ytterligare eskalering. Menjag tror också att regeringen kraftigt har överreagerat.Det handlar i sak om en amerikansk sekt, som om pengar. Den kan därför utöva påtryckningaroch har råd att i stor utsträckning köpa advokater somkan tala för dess sak.Jag tror att regeringen och konstitutionsutskottethar tänkt fel. Man värnar inte den svenska grundlageneller som nation genom att agera strykhund.Då får man inte respekt internationellt och värnar inteden svenska offentlighetsprincipen och grundlagen.Jag menar att det här är en väldigt allvarlig frågamed tanke på att vi i har haft en känsla avenighet om att offentlighetsprincipen är viktig, nå-gonting som vi kan vara stolta över och som vi börvärna och arbeta för internationellt. Den grundenfaller undan när regeringen plötsligt och efter ganskaenkla påtryckningar utan tunga sakskäl ändrar sintillämpning av offentlighetsprincip och tryckfrihets-förordning.Jag tycker också att nästa steg i den här historienär väldigt tråkigt. Det gäller regeringens argument föratt hemligstämpla på detta mycket märkliga sätt. KUväljer att fortsätta på samma väg, hemligstämplarregeringens argument och inför tystnadsplikt för attdet inte skall gå att föra en ordentlig och genomlysan-de saklig debatt.Jag tycker att den diskussion som vi har haft ikonstitutionsutskottet har varit väldigt bristfällig. Vihar inte tagit fram något ordentligt material som i sakstyrker att här skulle vara fråga om en akut konfliktmellan å ena sidan offentlighetsprincipen och å andrasidan upphovsrätten. Det har förts diskussioner därman har argumenterat å ena sidan si, å andra sidan så.En del ledamöter har tyckt på det ena sättet, och någrahar tyckt på det andra sättet. Det har funnits enmycket svag saklig grund för att agera som om det härvore en fråga av högsta prioritet för rikets säkerhet.KU har överreagerat när man har jobbat vidaremed frågan. Detta visas oerhört tydligt när man påförfrågan från journalister t.o.m. under slutbehand-lingen av ärendet väljer att hemligstämpla materialsom man själv offentliggör i betänkandet.Det visar vilken darrighet som hela frågan har be-rörts av och att KU litet grand har tappat greppet omsituationen.Nu har ytterligare journalister frågat efter sammamaterial, och har vi offentliggjort det som förnågon vecka sedan var hemligstämplat. Det är bara enillustration över hur knackigt frågan har behandlatsoch hur litet saken egentligen har stått i centrum pågrund av regeringens, enligt min bedömning, pin-samma agerande. Den vill inte ha ut i offentlighetenhur man har agerat strykhund internationellt.Jag yrkar bifall till reservation nr 5.Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag tycker att gör enviktig nyansering som jag gärna vill reagera på. Hansäger att det har viss betydelse vilket land det är.Förmodligen har alldeles rätt i det.Jag sade att det inte hade någon betydelse utifrånanmälans synpunkt därför att det i debatten har an-förts att anmälan skulle vara något uttryck för enallmän antiamerikansk hållning eller liknande. Så ärinte fallet. Däremot är den litet principlösa hållningenfrån den när det gäller att hävdaden svenska grundlagen naturligtvis beroende avvilket land det är.Det har , herr talman, alldeles rätt i.Det visar att det är den nakna makten som här har fåtttala. Stormakten har om inte slagit näven i bordet såmed lillfingret petat litet i bordsskivan, och då harSverige reagerat på ett sätt där man frångår grundla-gens principer. Det är utomordentligt allvarligt. Påden punkten är och jag helt eniga.Anf. 103 () replik:Herr talman! Det är bra om vi är eniga här. Jagglömde tidigare att säga att det är en huvuduppgift förkonstitutionsutskottet att värna den öppenhet somgaranteras i våra grundlagar. Det är här som jag tyck-er att KU:s betänkande är en skam för riks-dag.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag delar uppfattningnär det gäller att KU skall värna öppenhet. Det harvarit ett litet stycke i den handling som fortfarande ärsekretessbelagd eftersom den kan visa, som utskottetsordförande tidigare sade, förhandlingsposi-tion. Där anser jag i sak att sådana positioner inte börskrivas eventuell motpart på näsan. I övrigt tycker jagatt ärendet kunde varit betydligt öppnare och sköttsunder betydligt större öppenhet än vad man har haft.Jag delar i sak ståndpunkter.Anf. 105 ():Herr talman! Jag vill först tacka alla kamrater förgott samarbete och intressanta meningsutbyten. Dethar varit en rolig tid för mig som KU-ledamot. Tackäven till ett mycket duktigt kansli.Herr talman! Ett e-brev som kommit mig till han-da ställer följande fråga: Är det sant att regeringenkommer att lägga ett förslag till inskränkningar avoffentlighetsprincipen för att tillgodose en obskyrgrupp i och att den socialdemokratiska riks-dagsgruppen stöder detta? Enligt Kalla Fakta i TV 4är det så. Jag är så upprörd att jag knappt kan skriva.Skall en svensk regering göra avkall på en medbor-garrätt som vi haft ?Jag känner det därför angeläget att få utreda vadscientologiärendet egentligen handlar om. Om all-männa handlingars offentlighet sägs i 2 kap. 1 § tryck-frihetsförordningen: Till främjande av ett fritt me-ningsutbyte och en allsidig upplysning skall varjesvensk medborgare ha rätt att ta del av allmännahandlingar. I nästa paragraf sägs: Rätten att få ta delav allmänna handlingar får begränsas om det är påkal-lat med hänsyn till rikets förhållande till annan stateller mellanfolklig organisation.Begränsningen måste anges i vanlig lag, i dettafall 2 kap. 1 § sekretesslagen. Sekretess skall gälla fören uppgift om den kan antas störa mellan-folkliga förbindelser eller på annat sätt skada landet.Överenskommelse med annan stat ingås av regeringenenligt regeringsformen. Regeringen sköter alltså re-geringspolitiken. Den har tillämpat gällande rätt ochstött sig på TF och sekretesslagen, på mycket godagrunder - det kunde KU, som hade tillgång till detsekretessbelagda materialet, konstatera.Den reservation som v och mp avgivit slår ocksåfast att regeringen inte bara har rätt utan även skyl-dighet att tillämpa TF när det kan vara aktuellt. Dåutgår jag ifrån att de också menar 2 kap. 2 § som talarom när man får inskränka tryckfriheten. När det äraktuellt bestämmer således regeringen själv som an-svarig för statens affärer med utlandet.Sedan vänder de på klacken och ondgör sig överatt man inte lämnar ut allmän handling som om un-dantag icke existerade. De säger också att regeringenhar frångått sin tidigare bedömning att lämna uthandlingen, och det är riktigt. Regeringen har ändratsig. Att man först lämnade ut handlingen är lätt attförstå.Alla former av trosuppfattningar jag känner till ärmåna om att sprida sitt budskap och få så många an-hängare som möjligt. Missionsbefallningen i Bibelnspelar här en roll när det gäller de flesta kristna kyr-kor. Scientologikyrkan hävdar att dess skrift är upp-hovsrättsskyddad. Scientologerna bestämmer självavem som skall få ta del av innehållet och vad det skallkosta - en ansenlig summa pengar, om jag är rättunderrättad. Att inte regeringstjänstemän till att börjamed hade kännedom om just detta problem i Sciento-logikyrkan är inte speciellt konstigt.Det är riktigt att talat om för den svenska re-geringen att genom att lämna ut scientologimaterialetbryter man mot internationella konventioner, och , som man förpliktat sigatt uppfylla på immaterialrättsområdet. Vi ser det somsjälvklart att uppfyller de förpliktelser somman åtagit sig. Det råkar i detta fall handla om Scien-tologikyrkan men kunde lika väl ha handlat om vilketannat upphovsrättsligt skyddat verk som helst, ettopublicerat manuskript eller något annat i den rikt-ningen.Det är fel att påstå att regeringens handlande stri-der mot offentlighetsprincipen och regeringsformen.Regeringen skall iaktta rikets sannskyldiga nytta, somdet heter med en ålderdomlig formulering. Det anseren majoritet att den har gjort i detta fall.Att lagstiftningen är snårig och kan orsaka miss-förstånd är också sant. Naturligtvis kan ett TV-program i ämnet sätta myror i huvudet på människor.Vad som är komplicerat är att myndigheter, i detta fallriksdag och regering, är självständiga gentemot var-andra och kan fatta olika beslut. lämnar uthandlingen för läsning i till dess att Rege-ringsrätten, om den har en annan uppfattning i frågan,meddelar dom.Enligt nuvarande ordning skall allmänna hand-lingar, oavsett om de är upphovsrättsskyddade ellerinte, lämnas ut såvida utrikessekretess inte tillämpas.Det innebär att ett utländskt verk kan ha ett bättreskydd än ett svenskt. Den ursprungliga avsikten medatt lämna ut offentliga handlingar från en myndighetvar att handlingen på något sätt skulle ha med denberörda myndighetens agerande gentemot den enskil-de att göra. Men en handling, vilken som helst, sominte berör myndighetens kompetensområde blir mednuvarande ordning tillgänglig och omfattas av offent-lighetsprincipen. Det ter sig något egendomligt ochkan komma i konflikt med upphovsrättslagen. Inne-börden i den är att upphovsrättsinnehavaren förfogaröver sitt verk och själv bestämmer om och när detskall göras offentligt.Regeringen gör därför en översyn av bestämmel-serna om allmänna handlingars offentlighet. En sär-skild kommitté skall undersöka om det finns behov avatt se över det lämpliga i att tillhandahålla en allmänhandling som omfattas av upphovsrätt.Herr talman! Jag yrkar på godkännande av utskot-tets anmälan.(forts. )Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att pågående ärende samt återstående ärendenpå dagens föredragningslista fick avgöras vid mor-gondagens arbetsplenum.6 § (forts.) Granskning av statsrådens tjäns-teutövning och regeringsärendenas handläggning(forts. KU25)Anf. 106 () replik:Herr talman! utgår från attSverige om vi skulle hävda offentlighetsprincipenskulle bryta mot internationella avtal och upphovs-rättsliga regler. Detta är något som många juridiskaexperter starkt ifrågasätter och betvivlar. Jag anser,herr talman, att på något sätt köper denamerikanska ståndpunkten gentemot utomor-dentligt billigt och egentligen helt obesett.De upphovsrättsliga avtalen säger att utländskamedborgare skall likabehandlas med svenska i dessaavseenden. Det är precis vad som gällde i det ur-sprungliga regeringsbeslutet, medan det andra, genomatt regeringen faller undan för påtryckningar,faktiskt ger utländska medborgares upphovsrätt ettstarkare skydd än vad som gäller för svenska medbor-gare. Därmed har de facto frångått de inter-nationella konventioner som vi har skrivit under.Den här utredningen kan leda till något utomor-dentligt tragiskt, nämligen att lobbying från en sekt iUSA gör att den gamla svenska upphovsrätten riske-rar urgröpas genom ett förment motsatsförhållandemellan upphovsrätt och offentlighetsprincip.Anf. 107 () re-plik:Herr talman! bör ta sig en fundera-re på innebörden av vår svenska offentlighetsprincip.Själva grundmeningen i den är ju att en handling somrör en myndighet och en enskild person skall varaoffentlig, så att man skall kunna se hur en myndighethar behandlat ett enskilt ärende. Anledningen till attvi har en offentlighetsprincip är ju att myndighets-utövningen i det här landet skall vara öppen och of-fentlig, så att alla medborgare skall kunna ta del avden.I det här fallet vill jag påstå - vilket också rege-ringen har uppmärksammat - att man på sätt och visåker snålskjuts på offentlighetsprincipen genom att tillmyndigheten och myndigheten regeringenlämna in ett verk som är upphovsrättsskyddat i sitthemland. Då uppstår alltså komplikationer. Regering-en räknar med att komplikationer också kan uppståom man lämnar in ett svenskt upphovsrättsskyddatverk till en myndighet och det blir en offentlig hand-ling. Enligt upphovsrätten har då inte upphovsrättsin-nehavaren rätt till de inkomster han skulle kunna fågenom sitt verk.Man måste verkligen fundera över vad som menasmed svensk offentlighetsprincip, penetrera den fråganriktigt ordentligt, innan man kastar ur sig att det är enskam för riksdag att vi har gått med på rege-ringens agerande i det här fallet. Dessutom har rege-ringen alltid rätt att sekretessbelägga en handling omdet kan skada landets intresse - det behöver för denskull inte handla om rikets säkerhet, som pratar om. Den rätten har regeringen, och denrätten har regeringen tagit sig.Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag trodde att jag hade gjort störreintryck på än att hon skall behövablanda ihop mig med . Jag får väl levamed min besvikelse på den punkten. Det är inte jagsom har använt de där jättestarka ordvalörerna - jaghushållar med dem, kanske något mer än nämndeEriksson, även om jag icke desto mindre i grundenhar samma inställning.Visst skall man begrunda detta. Huvudmeningenmed offentlighetsprincipen är precis den CatarinaRönnung nämner, herr talman. Detta har vi ju också iutskottet haft tillfälle att diskutera, och på den punk-ten är vi överens.Likväl är det så, att om vi skall utreda och göranågot av detta skall vi göra det av egen vilja, egeninsikt, och icke därför att vi skall vara någon stor-makt, vilken det än må vara, till lags. Det är detta somprincipfrågan gäller. Har vi ett lagrum skall det för-svaras. Det handlar om vår nationella oavhängighetoch inget mindre. Vi skall inte ledas när vi tillämparundantagsbestämmelser, som sekretessbestämmelser-na trots allt är.Anf. 109 () re-plik:Herr talman! senaste påståendegör att debatten glider i väg väldigt. utsätts vi förpåtryckningar av , nu går vi i en stormakts led-band, nu har vi tappat vår egen självständiga förmågaatt göra bedömningar. Så är ju inte fallet. Det naturli-ga umgänget alla länder emellan är ett diplomatisktumgänge, där länderna påpekar vissa saker för var-andra.Det är naturligtvis också en hederssak att Sverigesom ett avtalsingående land håller de avtal som manhar föresatt sig att hålla. Det är väl inte något egen-domligt eller konstigt. Man behöver väl inte tycka utsätts för påtryckningar från för att manhar blivit uppmärksammad på att man bryter motinternationellt ingångna konventioner.Det i sin tur kan leda till ytterligare förvecklingar iframtiden, om inte är en pålitlig konventions-partner. råkar det här gälla Scientologikyrkan,men det kan ju innebära att tappar mark i sitthandelsutbyte . Varför skall man riskeradet? Det är ju så dumt.Här har offentlighetsprincipen lyfts fram som denstora ursäkten för att skall agera självständigt,men just inlämnandet av detta verk till en myndighet,det som regeringen nu skall utreda, åker ju litet grandsnålskjuts på offentlighetsprincipen.När två lagar kolliderar med varandra - offentlig-hetsprincipen och upphovsrätten - är det naturligtvisväldigt intressant att få utrett hur det skall förhålla sigi framtiden. På så vis kan vi undvika att det blir ettsådant mischmasch som det nu är, vilket kan leda tillsådana förvecklingar att människor inte begriper vaddet handlar om.Anf. 110 () replik:Herr talman! säger tvärsäkertatt bryter mot . Jag menaratt vi i KU inte har sett någon utredning som visar attdet är på det sättet. Det här är regeringens argument,kan man anföra. Skall vi då köpa det? Jag tycker att vimåste göra en självständig bedömning. Det vi harkommit fram till har inte visat att bryter motBernkonventionen.Även om det skulle vara så, och även om detskulle vara så att för att uppfylla internatio-nella konventioner borde ha hemligstämplat det härmaterialet från början, är inte det samma sak som attsäga att regeringen har gjort rätt i det här fallet. Vimåste ju agera på ett sätt som sätter svenska medbor-gare i samma situation som utländska medborgare.Skall vi tillämpa en svensk grundlag på ett annat sättän vi gjorde från början här skall vi ju först ändrareglerna, ändra den svenska grundlagen. Om nu rege-ringen har gått med på internationella konventionersom bryter mot svensk grundlag skall ju det rättas tillinnan man börjar tillämpa grundlagarna på ett annatsätt.Jag tycker att Rönnung och KU:s majoritet ger re-geringen rätt att göra precis som den vill med till-lämpningen av svensk grundlag. Om någon råkartycka annorlunda räcker det som argument för attstrunta i tryckfrihetsförordning och annat. Detta äringen rimlig hållning i längden.Anf. 111 () re-plik:Herr talman! debatterar som om of-fentlighetsprincipen gällde oinskränkt. Detta är fel.Det står i grundlagen att man får inskränka offentlig-hetsprincipen om något är till skada för landet och omdet sammanfaller med att sekretesslagen säger sammasak. Det finns redan en sådan bestämmelse, och denbestämmelsen har regeringen använt sig av.Dessutom är det enligt regeringsformen regering-en som skall göra självständiga bedömningar av hurlandet skall agera i sina utrikeskontakter för att i allalägen gagna så mycket som möjligt. Detta kanvara väldigt subtila bedömningar. Regeringen gördock en sådan bedömning - självständigt, enligt re-geringsformen - och har rätt att göra det. I det härfallet har man stött sig på den inskränkning i offent-lighetsprincipen som tillåts om den sanktioneras avutrikessekretessen.Regeringen har konstitutionellt agerat helt korrekt.Om sedan inte är nöjd med den be-dömning som regeringen har gjort utan tror att vi ärutsatta för enorma påtryckningar, är strykhundar förUSA och allt vad han drar till med är ju det hanspolitiska bedömning, som jag för övrigt inte delar.Anf. 112 () replik:Herr talman! Nej, jag har märkt att inte riktigt delar min uppfattning på alla punkter.Catarina Rönnung inledde sitt anförande med attsäga att hon hade fått e-post där man undrade om detverkligen var riktigt att regeringen funderade på attinskränka offentlighetsprincipen på grund av detta.Det här skriver vi om i vårt betänkande på s. 88. Den16 april beslutade regeringen att tillkalla en kommittéför att kolla om man skulle behöva inskränka offent-lighetsprincipen, bl.a. med utgångspunkt i det här medScientologikyrkan, som ju egentligen är bakgrunden.Till syvende och sist är slutpunkten i den här frå-gan att regeringens agerande inte har lett till att vivärnar eller skyddar svensk grundlag och svenskoffentlighetsprincip. I stället har det lett till att vifaktiskt begränsar dem. Därför är det oerhört svårt attse vilka svenska intressen som regeringen egentligenvärnar. Rönnung säger att vi bryter mot internationellrätt, men vad är det vi värnar? Är det inte tvärtom såatt regeringen offrar offentlighetsprincipen för att fåen bättre behandling av , som i sin turhoppas få den här sekten på sin sida?Anf. 113 () re-plik:Herr talman! Jag vill bara erinra att det inte är regeringen som ändrar någragrundlagar. Det är som slutligen skall be-döma om man skall ändra i grundlagen, renodla of-fentlighetsprincipen och möjligtvis komma till slutsat-sen att ett offentlighetsskyddat verk, utländskt ellersvenskt, som råkar lämnas in till en myndighet må-hända inte skall omfattas av offentlighetsprincipen.Detta skall ta ställning till, kanske i tvåomgångar med val emellan. Det är alltså inte rege-ringen som avgör detta.Anf. 114 ():Herr talman! Det ärende som debatteras hand-lar inte om den s.k. scientologibibeln. Det handlar inteheller om scientologirörelsen som sådan eller om vadvi tycker om den rörelsen. När vi analyserar och be-dömer regeringens beslut om utrikessekretess har vien skyldighet att se bakom hörnet, att se till följdef-fekter, att se till konsekvenser. Nödvändigheten avdetta gör sig särskilt starkt gällande när det som idetta fall ingår kontroversiella ingredienser. Det är dåvår förmåga att tänka klart, att göra de rätta priorite-ringarna och att göra en intellektuellt hederlig analysställs på sin spets.Kan vi låta bli att ryckas med av ovidkommandehänsyn?