prot · GL0973 · 1998-03-03 00:00:00 — Det är ett avde farligaste grundämnena, ett grundämne som detfinns all anledning att fasa ut. Det räcker med det somryms i en tesked för att förgifta en medelstor svensksjö och göra fisken oätlig. Tungmetallen kvicksilverär ett ämne som definitivt inte har någonting i miljönatt göra och som därför bör fasas ut.Fortfarande kommer mer än hälften av det kvick-silver som sprids ut i naturen från amalgam, antingenfrån kvicksilverläckande slaskar eller avskiljare somfinns hos tandläkare eller från krematorier. Mångakrematorier har inte kvicksilverrening, trots att detfinns en mycket effektiv och bra reningsmetod sombinder kvicksilvret som kvicksilverselenid. Man hardiskuterat hur askan från döda människor skall hante-ras, men enligt uppgift finns det fortfarande mångakrematorier som inte har någon rening av kvicksilver.Något som är anmärkningsvärt och som skaparoro är att vi kan se en ökning av amalgaman-vändningen. använde vi ungefär1 kvicksilver i amalgam . har an-vändningen stigit till . Det är en storoch mycket oroväckande ökning. Det påstås - jag vetinte alls om det stämmer - att många tandläkare nuväljer det billigaste tandfyllningsmedlet och hävdaratt patienten inte har råd med något annat. Detta ärfullständigt oacceptabelt.Naturligtvis måste man i så fall se till att amalgambeläggs med en miljöavgift, så att det blir en vettigkostnadsrelation mellan de alternativa och såvitt vi vet betydligt miljövänligare tandfyllningsmedelsom finns och amalgam. Det som är ekologiskt lång-siktigt bäst måste bli ekonomiskt kortsiktigt lönsam-mast.Därför är min fråga: Avser miljöministern att setill att vi får en sådan miljöavgift på grundämnetkvicksilver att amalgamet blir så dyrt att använda attdet inte längre blir ekonomiskt lönsamt?Jag skulle också vilja veta litet grand om hur mil-jöministern ser på den avvecklingsplan som finns förkvicksilver, dels vad gäller amalgamet, där avveck-lingstakten i går åt fel håll - mot störreanvändning - dels vad gäller fritt kvicksilver.Jag diskuterade med justi-tieministern en interpellation om ett fall här i Stock-holm där en firma som tillverkar amalgam har slaskatrejält. Man har gjort en mycket dramatisk rensning avett avlopp och fått ut en enorm mängd kvicksilver iavloppssystemet. När man rensade de somlåg närmast firman fann man så små-ningom kvicksilver, dvs. ungefär motsvarandeen femtedel av det kvicksilver som används till amal-gam. Detta allvarliga miljöbrott har knappt ens lett tillåtal. Efter mycket om och men har ett åtal nu väckts,men fallet ses inte som ett grovt miljöbrott.Hur skall vi få samhället och rättsapparaten att in-se att kvicksilver är ett ämne vi skall vara restriktivamed och få åklagare att inse att ett utsläpp på 250 kgkvicksilver är ett enormt stort utsläpp? Vad avsermiljöministern att göra för att fasa ut kvicksilvret urmiljön och sjukvården?Anf. 93 vice talman ():Herr talman! Jag vill först tacka interpellanten föratt ha ställt frågan. Vi är några stycken som avlöservarandra för att orka jobba med frågan, eftersom dettycks vara så svårt att få gehör.Jag vill också referera till beslutet som har fattats iriksdagen. När vi fattar beslut i förväntar vioss att en regering verkställer besluten.Den regering som lade fram propositionen, där jagvar ansvarig minister för denna fråga, fick aldrigtillfälle att verkställa beslutet. Det kom en ny rege-ring. Då förväntande vi oss att den nya regeringen,med som miljöminister, skulle verkställabeslutet. Den regeringen förväntades också ta initia-tiv, puffa på de myndigheter som var inblandade ochfå socialministern med. Det hela hänger ihop.Jag upplever inte att det har funnits en styrka ochviljeinriktning. Någon viljeinriktning från regeringenssida har inte märkts. Den enda viljeinriktning jag harmärkt var när gav Forskningsrådsnämndeni uppdrag att se över frågan. Det är en tydlig viljein-riktning som sätter i gång processer.Att gömma sig bakom EU är att slå folk i huvudet.Vi har från parlamentets sida inte möjlighet att hakontroll på alla grupper som jobbar inom EU. Det ärsvårt för oss att följa frågan på det sättet.Myndigheter hävdar osant att amalgamet ej skadarhälsan. Det har framkommit vid seminarier att amalgam skadar hälsan.Professorer har fått fram det i forskningen. hartillverkarna förstått att de kan bli skadeståndsskyldi-ga. De har gått ut och märkt sina produkter med attamalgam kan skada vid graviditet.Jag har sett på hur har agerat.Strax efter det att beslutet fattades i kammaren fannsinte amalgam med i instruktioner och råd om att rensabort kvicksilver. Det gavs inte några råd gällandeamalgam. Jag vet inte hur det är . Tandläkarmot-tagningar har en skyldighet att se till att det går attfiltrera bort kvicksilvret.Det finns något som heter polluter pays principle.Det förvånar mig att den principen inte har använts idet här avseendet. Tillverkare borde ha ålagts attbetala de kostnader som samhället får i samband medkvicksilverutsläppen. Krematoriernas kostnader föratt rena borde täckas av en polluter pays principle.Kanske tandläkarna också skulle ha betalt avgifter dåderas praktiker gör att kommunerna har svårt medreningen av sitt vatten.Gudrun tog upp frågan om miljöavgifter.Det har också väckts motioner om det i . Jagtycker att det är konstigt att det inte har lagts framförslag på miljöavgift på kvicksilver. Det är kvicksilv-ret vi riktar in oss på. Man kunde tänka sig miljö-märkning av tandläkarmottagningar. Det finns sådantdet går att ta initiativ till för att baxa frågan vidare.Jag tycker att socialministern skulle engagera sig ochsvara på frågan. Det handlar ju dessutom om det and-ra direktivet.Anf. 94 Miljöminister ():Herr talman! Det här har hamnat i en besvärligsituation. Många av de frågor som ni har tagit upp ärsådant som berör socialministerns område. Skälet tillatt jag har svarat är just kopplingen till EU:s be-gränsningsdirektiv.Om EU-arbetet går det att kort säga följande. Ifråga om det medicinskt-tekniska innebär svaret attdet finns små möjligheter att agera inom EU. Det ärstörre möjligheter inom ramen för begränsningsdirek-tivet. Det är därför vi aktivt försöker driva på inomEU för att använda begränsningsdirektivet för attkomma åt kvicksilveranvändningen.Även om man alltid önskar att något hade gjortstidigare anser vi att det är bättre att kommissionen tarupp frågan än att den inte tas upp alls.Principiellt angående kvicksilveranvändningentycker jag att det är ett stort problem att vi kan se enökning på amalgamsidan när vi får enminskning på andra områden. Utan att idka minister-styre kan jag säga att det är anmärkningsvärt när olikamyndighetsrepresentanter motsäger ochregeringens uppfattning om att amalgamanvändningenabsolut måste minskas och avvecklas.Som miljöminister skall jag uttala mig om miljöef-fekterna och inte hälsoeffekterna. Men jag har svårtatt förstå att ett ämne som anses så oerhört miljöfar-ligt att vi vill ha en total avveckling är så farligt påalla ställen utom just i min mun. Det har jag svårt attbegripa. Det är viktigt att vi får en total kvicksil-veravveckling och även en total amalgamavveckling.Regeringen återkommer i miljöpropositionen tillriksdagen senare i vår med konkreta förslag i kvick-silverfrågorna.Anf. 95 ():Herr talman! Jag ställde frågan när jag fick redapå att det fanns skärpta regler i rörandekvicksilver, asbest och klorerade lösningsmedel, ochman konstaterade efter extra samtal att detta inte stredmot direktivet. Då är det anmärkningsvärt att man inteanvände sig av det försprånget utan tillät amalgamfö-respråkarna att säga att det inte finns något i direkti-vet. Då har dessa år förlorats.Varför har man gjort så, när man efter expertsam-tal har kunnat konstatera att just asbest, kvicksilveroch klorerade lösningsmedel var undantagna? Då skulle det i likhet med kvicksilvertillåtas att användas igen. Det gäller även de kloreradelösningsmedlen. Är det inte anmärkningsvärt?Riksförsäkringsverket har öppet sagt att det integår att avveckla amalgam, för det skulle leda till dyra-re tandvård för både stat och patient. Det är bedröv-ligt att ekonomiska skäl får styra och inte hälsomässi-ga skäl.Men det hela gällde begränsningsdirektivet. Jagvill gärna höra varför man efter expertsamtal fickundanta amalgam.Anf. 96 ():Herr talman! Jag skulle önska att miljöministernlättade litet grand på förlåten för vad som kommer attgälla för kvicksilver. Vi är många som har väntat påatt det skall ske någonting. Det är egentligen sorgligtatt det har dröjt så pass länge att vi inte hinner be-handla propositionen före valet.I många av dessa ämnen har regeringen kanskeavvaktat vad som skall ske inom EU. Men det är inteett skäl till att inte agera. När vi nu har en restriktivareanvändning av kvicksilver bör vi naturligtvis passa påatt fasa ut det och se till att det inte används den dagvi inte får behålla våra undantag. Jag är ju litet merskeptisk till EU än vad andra är här.Det är alltfler människor som börjar få ett erkän-nande i fråga om amalgamförgiftning. Jag håller medmiljöministern att det är märkligt att kvicksilver äroerhört farligt överallt utom i människors munnar.Alltfler börjar erkänna att användandet av amalgamhar varit helt olyckligt.Vi som befinner oss här och är ungefär 50 årgamla är egentligen den första generationen som harfått behålla våra egna tänder så långt upp i åldern medamalgamfyllningarna.Jag är övertygad om att den här problematikenytterligare kommer att accelerera. Våra amalgamfyll-ningar håller inte så hemskt länge till. De börjar attläcka ut ganska mycket.Jag skulle vilja ha ett litet mer konkret besked:Blir det någon miljöavgift på kvicksilver? Vilka kon-kreta åtgärder kommer man att vidta? Hur skall manfrån regeringens sida se till att få bort kvicksilvret?Tror miljöministern att vi kommer att få behålla debestämmelser vi har gällande kvicksilver ävenefter utgången av 1998?Anf. 97 vice talman ():Herr talman! Det är synd att inte Finansdeparte-mentet är duktigare på samhällsekonomiska kalkyler,för då skulle det lägga sig i en sådan här fråga. Omekonomiska skäl skulle styra besluten, såsom var inne på, skulle man för länge sedanha avvecklat amalgam. Då hade man sparat åtskilligamiljarder på minskad sjukskrivning, minskattryck på sjukvården, fått högre livskvalitet för männi-skor, färre självmord osv. Sådana ekonomiska kalky-ler har vi inte sett. Det har jag efterlyst många gångersom politiker sedan jag kom till . Det finnsför dålig kunskap om samhällsekonomi för att viegentligen skall fatta rätt beslut. Vi får väl ställa eninterpellation till socialministern.Man får avvika från av hälso-skäl. Kan man uppbringa hälsoskäl - det måste räckamed en trovärdig forskning - behöver man inte varaorolig. Man måste kunna göra det av miljöskäl. Det ärhelt klart att kvicksilver förstör ute i miljön. råkarvi vara biologiska varelser, så vi ingår i den miljön,men det verkar mellan varven som om vi inte gör det.Genom att det ändå finns hälsoskäl enligt det materialsom finns - om man inte vill förtränga fakta - kanman åberopa också det. Då kan man gå till RFV:ssammanställning och den rapportering som kommerså småningom.Jag tycker inte att det på något sätt egentligen be-höver vara några större bekymmer med EU. Iblandtycker jag att det är större bekymmer här hemma iSverige när det gäller vissa saker än nere i EU. Iblandär man mer logisk där än vad vi är här hemma. Härhar vi en del myndigheter som är som proppar i ut-vecklingen och som faktiskt åstadkommer enormtsvåra situationer för människor och framför allt enenormt stor ekonomisk belastning på samhället, någotsom vi ständigt lyfter fram som det som vi skall för-söka komma till rätta med, vi skall begränsa oss osv.Jag ser fram emot de förslag som skall komma tillriksdagen från miljöministern. Då utgår jag ifrån attdet finns någonting liknande en miljöavgift påkvicksilver som verkligen leder till en begränsningoch ett stopp för amalgamet.Anf. 98 Miljöminister ():Herr talman! Jag skall börja med om begräsningsregeln och de svenska över-gångsreglerna. De svenska övergångsreglerna gällerdär vi redan hade förbud, så kvicksilver omfattas inteav samma regler och samma garanti inom EU som deandra ämnen som tog upp.Vi kommer att driva kvicksilverfrågorna hårt iEU. Vi har inte hjälp av att vi har övergångsregler pådet här området, eftersom vi inte haft förbud motamalgam. Men vi kommer att driva frågan inom be-gränsningsdirektivet för att ändå den vägen få bortanvändningen av kvicksilver.Regeringen har agerat. Kvicksilveranvändningenhar kraftigt minskat, även om inte amalgam framförallt hos vuxna har minskat lika mycket som vi hadehoppats. De uppdrag som en gång ladefram kommer att redovisas enligt denredovisningstid som då bestämde. Viförsöker fullfölja de uppdrag som har lagt fram på det här området.Jag vill inte gå händelserna i förväg och avslöjavad som finns i miljöpropositionen. Däremot kan jagta upp en principiell fråga. Det är litet svårt att läggaavgifter på ett ämne som man faktiskt vill avveckla.Ibland blir det en valsituation. Ifall man vill ha ensnabb avveckling av ett ämne kan det ge fel signal omman lägger avgifter på det. Det kan tolkas som kommer att tillåta ämnet under flera år.Slutligen kan jag tala om att vi fickigenom frågan om kvicksilver på ett nytt internatio-nellt område. Det gäller protokollet om långvägalufttransporter som tar upp ett antal allvarliga miljö-föroreningar och där kvicksilver kommer att omfattasenligt ett beslut i förra veckan.Anf. 99 ():Herr talman! Jag har inte nämnt någonting omavgifter på kvicksilver, därför att jag tycker att detenda riktiga beslut vi nu kan fatta är att se till attkvicksilvret förbjuds i alla former och att den avveck-lingsplan som faktiskt parlamentet har antagit förredan ganska många år sedan verkställs.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1997/98:192 om F-skattsedelAnf. 100 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att vidta åtgärder som ger möj-lighet att utan onödig byråkrati snabbt erhålla F-skattsedel.Så sent som infördes nya regler iskattebetalningslagen (1997:483) i syfte att göra detlättare för den som startar näringsverksamhet att få enF-skattsedel. Enligt de nya bestämmelserna skall en F-skattsedel efter ansökan utfärdas för den som uppgersig bedriva eller ha för avsikt att bedriva näringsverk-samhet, såvida det inte finns skäl att anta att närings-verksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas.Ändringen innebär att det nu är skattemyndighetensom skall visa att näringsverksamhet inte bedrivs ellerkommer att bedrivas för att kunna vägra att utfärda enF-skattsedel i stället för som tidigare, då den somansökte om F-skattsedel skulle visa att han bedreveller kunde antas komma att bedriva näringsverksam-het för att få en F-skattsedel. skallalltså inte längre göra någon mer ingående prövningom F-skattsedel utfärdas eller inte, utan sökandensuppgift om att han har för avsikt att bedriva närings-verksamhet skall räcka för att han skall få en F-skattsedel.Skälet till att ändringen gjordes var att det kan va-ra svårt att avgöra om en nystartad verksamhet kanbetraktas som näringsverksamhet eller inte. Det avgö-rande är hur verksamheten faktiskt har bedrivits. Denbedömningen kan göras först i efterhand. Det är såle-des först och ofta inte förrän i sam-band med taxeringen som det går att konstatera omverksamheten har bedrivits under sådana former attden är att hänföra till näringsverksamhet. Det varalltså på grund av den osäkerhet som kan råda vidbedömningen av om en verksamhet är näringsverk-samhet eller inte och i syfte att underlätta för egenfö-retagare i ett inledande skede som reglerna för att fåF-skattsedel gjordes mer generösa.Som en grundläggande förutsättning för att en F-skattsedel skall utfärdas gäller dock fortfarande att detskall vara fråga om näringsverksamhet. I 21 § kom-munalskattelagen (1928:370) definieras begreppetnäringsverksamhet som yrkesmässig självständigtbedriven förvärvsverksamhet.Ett kvarvarande problem hänger samman med attdet i praxis slagits fast att vissa typer av verksamheterskall anses vara tjänst och inte näringsverksamhet. Såär det t.ex. med den yrkeskategori som nämner i sin interpellation som exempel därskattemyndigheten vägrat F-skattsedel, nämligenmusiker. Dessa anses som regel vara arbets- elleruppdragstagare trots att de kan ha ett stort antal upp-dragsgivare, kortvariga engagemang och själva hållermed instrument och scenkläder. Många musiker upp-fyller i princip kraven på näringsverksamhet, men pågrund av en gammal och väl etablerad praxis bedömsde sällan som näringsidkare.Det är domstolarnas praxis som har gjort att skat-temyndigheten regelmässigt hänför visst slag av verk-samhet till tjänst och inte till näringsverksamhet. Ivissa fall har denna praxis bildats rätt långt tillbaka itiden då näringslivet var utformat och fungerade påannat sätt än . Det finns därför skäl att tro attgällande praxis i vissa avseenden är föråldrad. har därför startat ett projekt som syfar tillatt kartlägga nuvarande praxis för olika yrkeskatego-rier och analysera grunderna för denna praxis. Verketkommer sedan att mot bakgrund av kartläggningenoch analysen föreslå åtgärder för att åstadkomma ettmer verklighetsanpassat och modernt regelverk. Arbe-tet skall redovisas . Jag avseratt på grundval av Riksskattever-kets utredningsarbete lägga fram de nya förslag somkan komma att behövas för att ytterligare underlättautfärdandet av F-skattsedlar.Anf. 101 ():Herr talman! Jag vill tacka skatteministern för sva-ret. Det står helt klart att många människor hade storaförhoppningar om att kunna få en F-skattsedel efteralla skriverier i pressen om förenklingar som harförelegat.Även statsrådet har i sitt svar talat om att ändring-en innebär att det nu är skattemyndigheten som skallvisa att näringsverksamhet inte bedrivs eller intekommer att bedrivas för att kunna vägra att utfärda enF-skattsedel.Herr statsråd! Som jag ser det mister våra ungdo-mar inspirationen att driva företag i landet när debemöts av myndigheterna med krångel och osäkerhetom vad som skall klassas som näringsverksamhet.Mig veterligen är musik i det här landet tillhöran-de de större näringsverksamheterna. Vad som kanutläsas av svaret på min interpellation som positivt äratt man ytterligare skall analysera och verklighetsan-passa regelverket för att människor skall kunna få enF-skattsedel.Herr talman! Min uppfattning är att man här iSveriges riksdag skall stifta lagar som innehåller klaraoch bestämda regler, så att våra myndigheter utantvekan vet vad som gäller och inte går efter gammalpraxis.Jag vill därför fråga statsrådet: Om en man eller enkvinna bedriver musikalisk verksamhet som sitt yrkeoch med en anställd musikant, är då inte detta attbetrakta som näringsverksamhet?Anf. 102 Statsrådet ():Herr talman! Det skall vara mycket enkelt attstarta företag i . Vi är som samhälle och eko-nomi beroende av att människor vill starta företag, harentreprenörsanda och vill driva sina idéer och därmedockså ser till att vår ekonomi fungerar väl. Det råderinget tvivel om att vi har ett system i som ärrelativt väl anpassat till företagande jämfört med hurdet är i många andra länder.I en OECD-undersökning som presenterades allde-les har man tittat på hur svårt det är att startaföretag i jämfört med andra länder. Man komfram till att det är relativt enkelt i . Det hand-lar mycket om att vi har en ganska obyråkratiskt sys-tem som vi skall vara rädda om. Vi har effektiva för-valtningar som ger service till medborgarna på bästasätt.Sedan är det klart att när tider förändras kan detfinnas gammal praxis kvar som inte riktigt är anpas-sad till de nya tiderna. I samband med budgetproposi-tionen tog regeringen initiativ för att via två vägarunderlätta för att få F-skattsedel.Den ena vägen var att se till att stiftadeen lag - enligt det som jag refererade - som gör detväsentligt lättare att få en F-skattsedel sombevisbördan för att man bedriver näringsverksamhetändras. Som företagare behöver man inte bevisa dettautan det är skattemyndigheten som skall kunna visaatt man inte bedriver näringsverksamhet.Den andra vägen är att RSV självt har sett över sinpraxis och hur man där hanterar begreppet närings-verksamhet. RSV lägger fram sina förslag till föränd-ringar . Efter att ha tagit del avdessa förslag är jag beredd att lägga fram egna förslagom det krävs ytterligare lagändringar.Att få F-skattsedel skall vara enkelt. Det råderinga tvivel om det. Vi skall ha ett så lågt trappstegsom möjligt för att kunna bli egenföretagare. Trapp-steget är tillräckligt stort av andra skäl, t.ex. att maninte kommer från en företagarkultur, att man tyckeratt det känns väldigt riskabelt och riskfyllt. Idémässigtoch motivationsmässigt behövs det uppmuntran tillegenföretagare genom att man talar om att de gör enväldigt viktig insats.Ett missförstånd är att det skulle vara väldigtmånga som inte får F-skattsedel. Så är det ju inte. Detär ytterst få av dem som söker F-skattsedel som i daginte får det, men det är ett tillräckligt allvarligt pro-blem för att det skall finnas skäl att föreslå föränd-ringar. Det skall inte vara någon som förhindras attstarta en näringsverksamhet av det skälet.Anf. 103 ():Herr talman! Statsrådet talade om att det skall varaenkelt att få en F-skattsedel. Jag delar helt den upp-fattningen. Det är precis det som vi behöver. Det kanvara krångel för ungdomar att komma till myndighe-terna när myndigheterna själva inte vet exakt vad somgäller. Då måste väl statsrådet förstå att dessa ungdo-mar står på sig och kämpar vidare. Mångaviker redan när de kommit till myndigheten, och detär inte meningen.Vad landet behöver - och där delar jag statsrådetsuppfattning - är många företagare. Får vi i gång före-tagen kommer det att generera arbetstillfällen. Somsmålänning från vet jag att där nerekämpar man och slåss för just småbrukarverksamhe-ten.Det är min förhoppning att statsrådet fortsätt-ningsvis gör så som han hade svarat på interpellatio-nen, dvs. arbetar för att det här ytterligare kommer attunderlättas, och jag kommer naturligtvis att följa uppdenna fråga. Är det på det sättet är jag den förste atttycka att det är bra. Vad behöver är fler ar-betstillfällen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen meddelade att följandefaktapromemorior om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Rapport från kommissionen om tillämpningen av detnationella stödet till jordbruket 1995KOM (97) 742Angående ändring av rådets förordning (EEG)nr 404/93 om den gemensamma organisationen avmarknaden för bananer KOM (98) 4Rapport från kommissionen till rådet och Europapar-lamentet om åtgärder som vidtagits i enlighet medrådets direktiv /676/EEG om skydd mot attvatten förorenas av nitrater från jordbruketKOM (98) 1615 § Återkallelse av proposition, m.m.Regeringen hade genom skrivelse 1997/98:143återkallat visst förslag i propositionen 1996/97:160Långsiktigt hållbara trafiklösningar i ochGöteborg.Förste vice talmannen meddelade att han avskrivitdetta förslag samt de med anledning av propositionenväckta motionerna T90, T92 yrk. 1, T93 yrk. 1 ochT95 yrk.