prot · GM0927 · 1998-12-02 00:00:00 — Den här budgeten är det förstasteget i ett uthålligt samarbete för hela mandatperio-den - eller hur finansministern? Det är så vi skallgöra. Det skall vi klara. Och vi har redan nått en bitpå väg.Så sent som stod jag i denna kammare ochkritiserade Socialdemokraterna för att målet om atthalvera den öppna arbetslösheten var för begränsat.Då fick jag beröm och stöd av borgerlig press ocht.o.m. Och vad ser vi nu? har vii den här budgeten ett konkret förslag om målsättningför ökad sysselsättning. Det är bra. Det borde vi varaglada för i alla partier.I den här budgeten kan vi konstatera att Sverigeinte längre måste låna. Staten kan i stället amortera.Vi i Vänstern noterar det med glädje. Det var ju våraröster som lade grunden till budgetsane-ringen och gjorde merparten av denna. Sedan gick detför långt med sänkt a-kassa, sänkt sjukförsäkring ochför hårda sparkrav på kommunerna. Men i den härbudgeten är vi åter på rätt väg.Nivåerna i a-kassa och sjukförsäkring är återställ-da. Kommunerna får mer än1996. 2001 höjs nivån till 22 miljarder. Så långt affärstidning rätt som skrev innan valet att Pers-son följer Schyman.Allt i budgeten är inte bra. Man kan inte få allt -inte ens av rösterna. Men trots det tar viansvar för helheten. Vi säger inte: Det där är dåligtmen det där är vårt. Vi tar ansvar för helheten. Men vikan ju med särskild glädje notera en del saker.I valet kritiserade Vänstern slopandet av värns-katten. Vi sade att det är orimligt att sänka skattenmed och bara göra det för demsom tjänar lite bättre. föreslår regeringen att ocksåde som tjänar mindre skall få drygt 3 miljarder i sänktskatt. Utan oss i Vänstern är jag rädd att skattesänk-ningen bara hade gällt dem som tjänar lite bättre.Hade det varit bättre? Vad säger ni i ? Jagvet att de som tjänar lite tycker att den lösning sommajoriteten står för är mer rättvis.Vi kan nu notera en extra skattesänkning för hy-resgäster. Jag tror personligen att det hade varit bättreatt bara rikta in de här slantarna till krisårgångarna.Men visst ger den här generella sänkningen möjlighettill lägre hyror än annars. Är denna möjlighet tilllägre hyror bra eller dålig? Vad säger ni i ?Jag vet vad hyresgästerna tycker.Kommunerna får en extra miljard 1999 och ytter-ligare två miljarder . Visst stärker det vården ochäldreomsorgen. Eller vad tycker ni kristdemokrater?Jag vet vad patienterna, personalen och de äldre påsjukhemmen tycker.I budgeten utlovas förslag för kompetensutveck-ling i arbetslivet som träder i kraft den 1 januari 2000.Detta är något som arbetsmarknadens parter längekrävt. Det här är förslag för tillväxt i näringslivet, iindustrin. Jag är inte så säker på att det här löftet hadefunnits utan Vänsterns medverkan. Är det här löftetbra eller dåligt? Vad säger ?I budgeten finns flera förslag för en rättvisare lö-nesättning mellan män och kvinnor. Är det här steg åträtt håll? Det bör alla borgerliga partier svara på i denhär debatten. Kanske tycker någon av er rent av attdet här är för lite. Men kom då med och driv på till-sammans med oss! Sitt inte tysta i de här borgerligareservaten där ni befinner er.I budgeten finns satsningar på ett mer ekologisktSverige, på miljöomställning. Det finns pengar tillnaturskydd och marksanering. Vi har ett arbete pågång för gröna nyckeltal, miljöjusterade nationalrä-kenskaper. Det är ju så att vägen till en uthållig till-växt just går genom satsningar på utbildning, kom-petenshöjning, forskning och en produktion som ärmiljöanpassad. Det är en politik som ger utrymme förmindre företag att växa i framtidsbranscher där ar-betsmarknadens parter vet att de arbetar under stabilaoch rättvisa villkor. Det är en väg till uthållig tillväxtsom bygger på den produktiva rättvisans princip.Mot det här alternativet står ni i den borgerligaoppositionen. Två partier har valt att liera sig medModeraterna. Kvar står en isolerad Center och möjli-gen de väljare som är på spaning efter den mitt somflytt.Ni säger att budgetens förslag är otillräckliga. Vadskall man då kalla ert alternativ? Det finns en reser-vation från den moderatledda alliansen. Det vänli-gaste man kan säga om den reservationen är att denliknar en önskelista. Den innehåller trevliga saker.Det gör alla önskelistor. Ni pratar länge om alla godaskattesänkningar, men ni säger väldigt lite om hur deskall finansieras. När ni talar om betalning-en som om er skattesänkarfest, då kan vi börja föra enmer konstruktiv debatt.Men tills ni lärt er det blir era recept i bästa fallbara blå löftesballonger. I sämsta fall, om väljarnagivit er mandat eller om vi i Vänstern släppt fram er,hade det blivit något mycket värre. Det hade blivitofinansierade skattesänkningar, ökade klyftor mellanmän och kvinnor och mindre satsningar på gemensamvård och omsorg. Det hade blivit mer av privata lös-ningar för dem som har och mindre av gemensamvälfärd. Men det hotet har väljarna röjt undan.Väljarna, fru talman, föredrar uppenbarligen ock-så det här som jag nu håller upp - ett litet rött paketmed gröna snören - framför blå löften, blå ballonger.Väljarna vill ha mer av den produktiva rättvisan ochmindre av marknadens makt och monopol.Och det är inte bara här i som sådana häralternativ formas. Det här är också den politiskaverkligheten i , i och i Tyskland.Därför har vi formulerat krav för ett vänsterns samar-bete i . Tyvärr har vi inte med oss Socialde-mokraterna. Det är lite märkligt eftersom de iblandanklagar oss för att inte inse att det behövs mer sam-arbete i . Vad vi föreslår är ett ökat mellan-statligt samarbete för ökad sysselsättning, ett samar-bete där fler i arbete är det överordnade målet. Jagyrkar bifall till reservation nr 10.Vi driver ju på för ett alternativ till EMU-anpassningen. Vi i Vänstern menar att harbättre möjlighet att hävda rätten till arbete och socialtrygghet utanför EMU. Andra, som statsministern,säger att de är genuint osäkra medan högern vill gåmed för marknadens skull.Men EMU handlar ju, fru talman, inte bara omekonomi. Det kanske inte ens främst handlar omekonomi. Frågan handlar ytterst om vår nationellasuveränitet. Ingen nation kan agera oberoende av sinomvärld. Det leder bara till och Nordkorea.Det är spår som förskräcker. Men ett land kan juhävda sin suveränitet, rätten att fatta egna beslut.Genom hela historien har suveräna stater utmärktsav vissa särdrag. Tre av de kanske viktigaste har variträtten att sluta förbund med andra stater, rätten atthålla här och rätten att prägla mynt, alltså ge ut peng-ar. I EMU försvinner en av dessa rättigheter, rätten attge ut egna pengar. Och rätt att sluta avtalmed andra stater är ju svårt sargad redan genom vårtmedlemskap i talman! Suveräniteten är ingen garanti förframgång lika lite som frihet är en garanti för väl-stånd. Men alternativen är sämre. En europeisk unionmed gemensam valuta leder med nödvändighet till engemensam finans- och skattepolitik - kanske inteomedelbart men . Den europeiska förbunds-staten blir den naturliga konsekvensen av EMU.Ett svenskt deltagande i den här valutaunionenmåste avgöras i en folkomröstning. Något annat voreett brott både mot historia och mot Sverigesframtid. Vi anser att en folkomröstning borde hållasredan i samband med vårens val till EU-parlamentet.Men för att förenkla voteringarna och för att kunnamanifestera största möjliga bredd väljer vi att biträdareservation 7 från i voteringen om kon-traproposition. Vi menar att alla ledamöter och partiersom vill ha en folkomröstning borde kunna sluta uppbakom oss och i den voteringen.Fru talman! Är då allt gott och väl när vi har anta-git denna budget? Nej, det är det inte. Vi vet att detfinns oroväckande tecken på en försvagad industri-uppgång. Men det är ändå skillnad mellan dennaförsvagade uppgång och det tidiga 90-talet, då vihade en accelererande nedgång under . Detär en väldig skillnad.Om konjunkturen försvagas kraftigt, måste vi hakraft att motverka nedgången. Detta har arbetsmark-nadsutskottet insett. Det skriver: "Utskottet kan där-för inte utesluta att de av regeringen föreslagna ra-marna för utgiftsområde 13 och 14 kan behöva juste-ras upp." Vi måste ha den beredskapen. Men om viskall kunna ha resurser till det kan vi inte samtidigtlova ut miljard efter miljard till försvarets svarta hål.Det kan vi inte ha råd med.I budgeten finns en politik för arbete och starkastatsfinanser, med tydliga mål för ökad sysselsättning,överskott och amorteringar. Men budgeten sägerockså att dessa mål gäller vid den tillväxt som kalky-lerades proposition. Om tillväxten av kon-junkturmässiga skäl väsentligt skall avvika, skallmotsvarande avvikelse från målen tolereras.Vad betyder detta? Ja, helt enkelt att om syssel-sättningen blir sämre, får vi mindre inkomster. Dåmåste vi överväga att dra ned på amorteringarna föratt klara jobben. Vi har redovisat denna precisering iett särskilt yttrande. Jag tror inte att någon här ikammaren vill eller i vart fall vågar hävda någonannan mening.De tre partierna bakom budgeten har inte klarat attfinansiera allt vad vi vill i budgeten. Vi har gemen-samt klarat att höja pensioner och satt ett datum förhöjda barn- och studiebidrag. Men andra välbehövli-ga satsningar har fått stå tillbaka. Ett parti, Socialde-mokraterna, fick ge avkall på sitt vallöfte om max-taxor i barnomsorgen. Vi i Vänstern har fått ge avkallpå många av våra krav.Detta är resultatet av prioriteringar som utgår frånkrav på överskott och fastställda tak. Denna nyastramare budgetprocess har en nästan enhällig riksdagställt sig bakom. Av partierna är det väl bara Vänster-partiet som har protesterat mot en del inslag i budget-processen.Jag är beredd att erkänna att den nya budgetord-ningen har många förtjänster, särskilt när det gälleratt ta ned stora underskott. Men tekniken att fastställautgiftstak framåt skapar också problem.Översatt till en hushållsbudget innebär den att famil-jen skall lägga fast sina utgifter framåt. Blirsedan inkomsterna större än väntat, kan familjen baraspara eller amortera, vilket är samma sak. En löne-höjning för en sådan här familj kan aldrig leda till ettnytt kök, en nyare bil eller något roligt för barnen, förtaket ligger fast.Skulle familjer tillämpa utgiftstak - attskilja inkomster från utgifter - skulle den inhemskakonsumtionsökning som vi just nu ser och som ledertill ökad efterfrågan på arbetskraft förbytas i en rejällågkonjunktur. Sådana här tak kan göra det svårt iframtiden, också vid goda konjunkturer med ökadeinkomster för samhället, att finansiera angelägnareformer.Ett sådant exempel är maxtaxan i barnomsorgen.En sådan reform rätt finansierad är vi positiva till,men hur skall man få in den under redan satta tak?Vad skall bort i stället? Ökade inkomster är ingetgodkänt svar så länge vi inte har höjt taken. Att klaradet med minskade utgifter för försvaret eller för ar-betslösheten kan vara en lösning, men ännu enklare ärnog att få fler i arbete, så att vi vågar bygga ut folk-hemmet och höja taken, som vi amorterarned på statens skulder.Det är den här lösningen som vi i Vänstern före-språkar, att driva en politik för fler i arbete. Det sättervi allra främst. Det är därför som vi har valt att varamed om att ta fram den här budgeten och inleda ettlångsiktigt samarbete med två andra partier: för eko-nomins, jobbens, rättvisans, jämställdhetens och mil-jöns skull. Det är den uppgift som vi skall klara underden här mandatperioden. Sysselsättningen skall upp,och rättvisan skall öka.(Applåder)Anf. 4 BO () replik:Fru talman! Det är ju bra att ochSocialdemokraterna nu har följt det moderata försla-get om att höja pensionerna. Det är tråkigt att Väns-terpartiet har brutit sitt löfte att återställa änkepensio-nerna.Man kan kommentera det som också genom att säga: Hade vi , dåspekulationsekonomin florerade, vilket ledde tillkrisen , haft en gemensam valuta,med de krav som ställs på låg inflation och stabilitet,hade vi inte haft den krisen eller i vart fall inte entillnärmelsevis så djup kris. Det är ett stort skäl till attvi skall ha den stabilitet som eurosamarbetet innebär.Jag skulle vilja fråga två saker.För det första: Ni skall ju regera medsocialdemokraterna. När nu avvecklas -helt felaktigt, som vi ser det - vad är nästa steg? Vil-ka krav ställer ni på regeringen?För det andra: sade själv från ta-larstolen att ni vill ha en successivt allt större offent-lig sektor, med höjda utgiftstak. Det innebär att ni villpermanenta en modell med höga skatter och en storoffentlig sektor som gör att människorna blir beroen-de och utlämnade. Det ni vill enligt era program ochenligt vad ni sade i valrörelsen är att ta bort enskildaalternativ i sjukvården och i vården i största allmän-het, såsom äldreomsorg och barnomsorg. Hur kom-mer ni att gentemot regeringen driva kravet på bortta-gande av alla enskilda initiativ i vård och omsorg ochför den delen också i skola?Anf. 5 () replik:Fru talman! Vad gäller en allt större offentligsektor vill jag säga: När det tillkommer två anställa,kanske i privata tjänster eller i exportindustrin, får viråd med ytterligare en anställd i kommunen. Ni moderater vill bara att de priva-tanställdas antal skall få öka medan de offentligan-ställda skall bli färre.Bo Lundgren! Jag talade i mitt anförande om no-tan för era betalningar. Var inte bara den generösevärden, som lovar ut alla godbitar vid smörgåsbordet!Hur skall ni finansiera det här? Ni har nämnt partistödoch presstöd. Det låter lite käckt, som någonting somman ändå kan ta bort. Det ger en finansiering med400 , men ni skall sänka skatten med30 miljarder och sedan med 60 miljarder ochmed 86 miljarder. Presstöd och partistöd kan ge ca300-400 miljoner. Det är den finansiering som ni villtala om.Det andra, att ni vill överlåta allt till de privataförsäkringsbolagen, talar ni inte om. Det gäller trafik-försäkring, arbetsskadeförsäkring och läkemedelsför-säkring, som förmånstagarna skall få betala. Maktenskall flyttas från de trista politikerna till direktions-rummen i , och de andra försäk-ringsbolagen. Tala om era finansieringar! Tala ommedaljens baksida! Det rekommenderar jag BoLundgren.Anf. 6 BO () replik:Fru talman! Det stora problemet med och hans politik är att han bara ser att maktenkan ligga i styrelserum eller i politiska församlingar.Det som jag och mitt parti vill är att makten skall varahos människorna. Det är det väsentliga.Finansieringen av skattesänkningar innebär, somjag sade, att vi växlar lägre skatt mot mindre av bi-drag och subventioner just till dem som får lägreskatt. Det är den huvudsakliga och stora finansiering-en.Tillbaka till det som inte villprata om: Vi föreslår inte att man skall ha en massaprivata försäkringar på sjukvårdsområdet. Vi föreslåratt de politiker som inte har kunnat administrera enbra vård ersätts med en försäkringslösning, där perso-nalen med sin kunskap och kompetens tillsammansmed patienterna kan se till att vården blir bättre.Stick inte under stol med att ni har gått ut i valetoch sagt att ni vill ta bort enskilda alternativ som kanhjälpa till att göra det bättre i vården, i omsorgen ochi skolan. Ge alltså ett klart besked:Hur skall ni gentemot regeringen driva kravet på attta bort alla de möjligheter till alternativ som finnsoch som borde bli fler inom ramen för ett system därde enskilda människorna får inflytande, inte vare sigpolitikerna eller de som sitter i styrelserummen.Jag tycker också att kunde svarapå frågan hur ni skall gå vidare när det gäller denenligt vår uppfattning både miljömässigt och på annatsätt fullständigt förödande kärnkraftsavvecklingen.Vad kommer efter ? Ni skall ju bestämmatillsammans med i fyra år.Anf. 7 () replik:Fru talman! Efter kommer ett uthålligtenergisystem, där vi sparar och hushållar. Ni villpermanenta för evigt. Alternativt får ni ettväldigt abrupt slut när ni skall stänga tolv aggregatsamtidigt.Här sägs att vi vill förhindra enskilda initiativ ivården. Det var oerhört felaktigt sagt. tasdet enskilda initiativ på vårdavdelningar, i daghemoch i skolor, där enskilda anställda gör ett strålandejobb. Är de inte människor, ? Det är intenågra anonyma politiker som arbetar på sjukhusenoch på daghemmen i , där jag lever. Där tasenskilda initiativ . Men vi vill inte att det härskall få styras av marknadens spel och av mono-polkrafterna, utan gemensamt.Ni vill säger att ni vill finansiera trafikförsäkring-en. Ni skall spara in 4 miljarder genom att man självskall få betala trafikförsäkringen. Detta skall träda ikraft den 1 januari 1999.Ni moderater satsar i och får en utväxling med en nysnabb försäkringsrehabilitering som ger 7 miljarderkronor. Vi kan se vilken utväxling har:Man satsar och får tillbaka7 miljarder kronor ! Det är otroligt att niinte satsar 400 miljoner och får tillbaka 14 miljarderkronor! Detta är ju ett perpetuum mobile med skatte-sänkningar som finansierar sig själva. Det är ingensvensk som tror på det; det är bara blå ballonger!Därför föredrar svenska folket även små röda paketmed gröna snören. Det är handfast och konkret, ochdet ger arbete och rättvisa.Ni moderater kan inte leka och tro att allt blir bramed en massa stora jättekäcka skattesänkningar. Deär jättebra för jobbens skull, det tror jag också, men nihar ju ingen finansiering mer än vaga löften. Hade niföreslagit att detta skulle träda i kraft hade nikanske hunnit få in era försäkringssystem, men till1999 fungerar det ju inte! Det här är den värsta for-men av blåpopulism! Usch!(Applåder)Anf. 8 ():Fru talman! Den förra - ja, vad skall man kalla det- ordväxlingen var intressant. Det hade varit väldigtintressant om något hade kommente-rat kongressbeslut om att förbjudaeller avveckla friskolorna. Det kanske kommer i nästainlägg.Fru talman! budgetförslag tarsikte på att öka sysselsättningen så kraftfullt att väl-färden kan tryggas för alla. Massarbetslösheten kostarca , förutom naturligtvisförlorad självkänsla och framtidstro hos dem somdrabbas. Vad som krävs är en offensiv tillväxtpolitikför nya jobb, framför allt genom bättre villkor förföretagande. Vi kristdemokrater vill skapa ett så braföretagsklimat att landets företagare vågar börja satsaoch vågar börja nyanställa igen. Det här vill vi åstad-komma genom regelförändringar, förenklingar, mins-kad byråkrati och stabila villkor i kombination medstrukturella åtgärder som förbättrar ekonomins funk-tionssätt. Men det krävs också mindre skattebelast-ning på arbete, sparande och företagande om detverkligen skall hända något. Det räcker inte med enav åtgärderna. Det krävs ett helt batteri av åtgärdersom tillsammans skall skapa förtroende och fram-tidstro hos både arbetsgivare och arbetstagare. Närdetta sker, när förtroendet mellan politiker och före-tagare kan börja återupprättas så att de nya jobben tarfart, då får också råd med en bättre och tryg-gare vård och omsorg. Då kan arbetslöshetsmiljarder-na i stället användas till mer angelägna behov. Ettsådant akut behov är att det skall finnas tillräckligtmed sängar, vårdplatser och läkare på våra sjukhus.Nuvarande katastrofala situation inom delar av vår-den är en skam för den regering som haft maktensedan hösten 1994, och som fick makten efter löftenatt avbryta ett besparingsprogram på det här områdetsom den förra regeringen hade satt i gång! Vårt målär att det skall tillkomma 20 000 nya sjukhusplatserpå svenska sjukhus under de kommande tio åren.Fru talman! Genom omprioriteringar och bespa-ringar i de offentliga finanserna kan kristdemokrater-na genomföra en skattepolitik där alla får behålla merav sin egen lön. Men skattelindring handlar faktisktinte bara om ekonomi. För oss handlar det om attmyndigförklara medborgarna. Vi tror att individeroch familjer själva har förutsättningar att bättre än detpolitiska systemet bestämma över en större del av sinegen inkomst. Det civila samhället måste få störreutrymme i . Det behövs inte bara en ekono-misk tillväxt. Vi behöver också ett tillväxtklimat förmedborgaranda, för ökat ansvar i frivilliga nätverkoch frivilliga organisationer i samhället. Därför vill vikristdemokrater ge ökade förutsättningar för person-ligt ansvarstagande, som den etiska dimen-sionen stärks. Mer enskilt ansvar bör gå hand i handmed en starkare etisk förankring i samhället. Det blirett bättre, tryggare och friare samhälle än när statenoch kommunen skall vara huvudansvariga för våraliv.Detta leder oss till att svenska hushåll och familjerbehöver få uppleva en frihets- och valfrihetsrevolu-tion. Vi tror nämligen att det blir en kreati-vitetsinjektion som i sig också ger ökad tillväxt ochnya jobb. Därmed skapas mer gemensamma resurserför en värdig vård och en bättre omsorg för de verk-ligt svaga grupper i samhället som kommer ikläm i det orimliga högskattesamhället.Jag tycker att det är tragiskt att ett modernt landsom på väg in skall hämmas -alltså även ekonomiskt - av att sitta fast i så mycketstatligt och kommunalt förmynderi när det gällervalet av barnomsorg, val av skola, val av äldreboendeoch val av sjukvård. Men den socialdemokratiskaregeringen sitter tyvärr fast i ett kollektivistiskt tän-kande som senast manifesterades i den nuvarandesocialministerns bannbullor riktade mot en ökadmångfald av vårdgivare inom sjukvården. Jag trorinte att vyerna heller särskilt påtagligt kommer attvidgas i riktning mot valfrihet och mångfald i säll-skap med den sönderfallande utgiftsalliansen medVänstern och Miljöpartiet.Kristdemokraternas politik och budgetalternativ äralltså inriktade på att ge förutsättningar för nya jobboch för tryggare vård, kombinerat med en valfrihets-revolution med en etisk dimension.Regeringens budgetförslag svarar alltså inte pålånga vägar upp mot de utmaningar står inför.Finansutskottets socialdemokratiska majoritet be-kräftar på ett närmast pinsamt sätt att budgeten i fleraavseenden är ett alternativ byggt på lösan sand. Det ärfullständigt unikt att en svensk regering ett par veckorefter att den lagt fram sitt viktigaste ekonomisk-politiska dokument måste medge att de förutsättning-ar som den är grundad på inte håller, trots att var-ningssignalerna varit många och tydliga. De betydligtsämre konjunkturutsikter som kunde förutses redan isomras borde ha fått större genomslag i budgeten ochden ekonomiska politik som den är grundad på, mendetta har regeringen uppenbarligen valt att blunda för.Följden av en svagare ekonomisk utveckling blirlägre sysselsättning och högre arbetslöshet. Varslenom avskedanden inom industrin ökar nu mycketsnabbt. senast är det som varslar tusentalsmedarbetare. Mellan oktober 1997 och oktober 1998ökade varslen om uppsägning med . Hit-tills har arbetslösheten i stor utsträckning minskatgenom att människor förts bort ut statistiken. Det ärockså anmärkningsvärt att över 700 000 personer,av arbetskraften, helt eller delvis står utan-för arbetsmarknaden när nu står på toppen aven högkonjunktur. finns det, trots dennamassarbetslöshet, uppenbara överhettningsproblem iekonomin som bekräftar de strukturella problemeninte minst på arbetsmarknaden.Men det värsta av allt, fru talman, är ändå att trotsdetta allvarliga läge så föreslår inte regeringen någraåtgärder för att få fart på tillväxt och sysselsättning.Som vanligt skall de konkreta förslagen komma inästa proposition. Så har det hetat . Ideo-logisk vånda, oenighet inom regeringen om t.ex.synen på skatterabatt på hushållstjänster och inteminst allt segare förhandlingar inom den till-växtskeptiska utgiftsalliansen är antagligen de effek-tivaste bromskrafterna mot att det skall hända någon-ting med de konkreta förslagen. har och faktiskt också Ekonomistyrningsverketvarnat för att statsbudgetens utgifter kan gåigenom utgiftstaket med flera miljarder. Ovanpå dettacirkulerar nu rykten och uppgifter om att regeringenär på väg att göra upp med om att i onödanbetala ut ett större antal miljarder för att man väljer ensnabbavveckling av framför en långsiktigthållbar omställning av energisystemet.På vilket sätt utgör detta ett led i en genomtänktnäringspolitik? Är verkligen snabbstängningen enrimlig resursanvändning? Varifrån skall miljardernatas?