prot · GL0958 · 1998-01-29 00:00:00 — I alla andra sammanhang är vi rädda för att förmycket makt samlas på för få händer, och detta ärhuvudinvändningen mot den ägarkoncentration somvi kan se på en marknad som ligger demokratin sånära.Ägarkoncentrationsutredningen har också fått vidadirektiv för att snabbt kunna komma med förslag omlagstiftning eller andra förändringar som kan bidra tillatt motverka denna utveckling. Ägarkoncentrationsut-redningen behöver alltså inte begränsa sig till grund-lagsförändrande förslag. Utredningen är oförhindradatt mycket snabbt komma med andra förslag som kanröra t.ex. konkurrenslagstiftningen eller andra regel-förändringar som kan motverka den utveckling som viser just nu.I dag har regeringen beslutat om en lagrådsremissför närradion som underlättar för närradion att vara ettkraftfullt inslag i den lokala demokratidebatten. Jagtror att det är mycket viktigt. Man brukar bortse frånnärradions betydelse. De som sysslar med närradio tarsedan med sig kunskap i mer professionella medie-sammanhang.Den digitala utvecklingen gör att vi får ett utrym-me och därmed en möjlighet till både ägarmångfaldoch reell yttrandefrihet. Också detta är mycket viktigt,liksom public service-satsningen.Återigen: Jag tar gärna emot idéer om hur mankan underlätta för de svaga tidningsföretagen att blibättre på den nya tekniken som inte längre handlar omtidningsteknik utan om att gå in även i andra medier.Anf. 149 ():Fru talman! Reklam är en handelsvara. Det är intedemokrati. För att kunna fungera opinionsmässigtmåste man alltså bedriva handel med reklam. Det ärden konkreta verklighet som tidningar befinner sig i.Detta vet ju jag som också har jobbat med tidningarunder på marknadsföringssidan. Det handlarom att ha sambandet mellan upplaga ochannonsförsäljning klart för sig. Det är detta som ärgrunden för de stora tidningarnas utveckling. De har iregel inte vuxit sig starka därför att de opinionsmäs-sigt har företrätt en majoritet av svenska folket utande har vuxit sig starka för att de har varit duktiga påatt sälja reklam och utgivits i områden där reklam-förutsättningarna har varit goda.Presstödet är inte ett mål utan ett medel för attkunna ge fler möjlighet att sprida opinion och att deltai den demokratiska processen. Jag tror inte att manskall se kopplingen på det sätt som serden. Man måste ha klart för sig att det handlar om litetolika saker. Dessutom är det viktigt att komma ihågatt vi befinner oss i en utveckling som går snabbt. Detgör att även de som ser starka ut på det här om-rådet mycket väl kan bli kraftigt försva-gade beroende på att de inte följer med i utveckling-en.Anf. 150 ():Fru talman! Det är ingen tillfällighet att somligatidningar växer sig starkare. I ett samhälle där läsarna,medborgarna, har ett fritt val köper de t.ex. meraStomatol i stället för någonting annat som de intetycker är lika bra. Det fria valet av tidning och avandra produkter är det som är gemensamt för allaländer som har fått en god levnadsstandardshöjninggenom decennier - ja, rentav genom århundraden.Det är ju väldigt lätt att peka på tidningar som harsvårigheter. Det borde faktiskt inte vara så svårt attockså se skälen till detta. Det är faktiskt en fråga omatt läsarna, publiken, allmänheten, marknaden harmöjlighet att välja mellan olika produkter, säg tvåtidningar. Då är det inte så att den tidning som harvarit och som är stor och s.k. mäktig - jag tror förres-ten inte att det finns några mäktiga dagstidningar -har en given tätplats. Det finns väldigt många exem-pel, t.o.m. i lilla , på hur den mindre dagstid-ningen har gått om och mer eller mindre konkurreratut den större. Det finns exempel på detta i ,och fler platser. Det beror på att så länge vihar en fri marknad, en marknadsekonomi, i -och det hoppas jag att vi skall fortsätta ha - är detläsarnas fria val som avgör, och läsarna lägger intepengar på att köpa politiska pamfletter utan på detman vill ha.Anf. 151 Kulturminister ():Fru talman! Jag skall inte polemisera i det här av-slutande inlägget. Men jag kan ändå inte låta bli attsäga följande.Låt oss ta exemplet med att läsarna väljer, för attreplikera på , och ta exemplet . Vi konstaterade just attdet faktiskt är väldigt många människor som väljerSvenska i . Tidningen ökar sinupplaga, men man klarar sig inte utan presstöd, ochman klarar sig just nu inte utan mycket kraftfullaneddragningar och rationaliseringar därför att maninte har annonsintäkterna. Man har inte den starkamarknadsposition som har. Så ser detut i övriga landet också.De som var först på bollen, de som grejade dendär lukrativaste och billigaste annonsmarknaden,lever många av dem fortfarande ganska gott, medanandra tidningar, de som kom som andre man ellerandra kvinna på bollen, har det svårt. De får färreannonser, och de får betala mer för att distribuera sintidning. Det är därför vi måste ha ett presstöd.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1997/98:106 omSveriges beredskapAnf. 152 Kulturminister ():Fru talman! har frågat försvars-ministern vad han avser göra för att Radioskall kunna uppfylla sin viktiga beredskapsfunktionsom gäller i såväl fred som i krig. Arbetet inom rege-ringen är så fördelat att det är jag som skall svara påinterpellationen.Interpellationen har föranletts av sändningsavbrot-tet i kanaler P 3 och P 4 på tretton-dagens kväll. Jag delar uppfattningatt våra public service-företag har en mycket viktigberedskapsuppgift när det gäller att i ett krislägesnabbt kunna nå och informera allmänheten i Sverige.Låt mig redan inledningsvis säga att det självklart ärolyckligt att radions sändningar kan tystna på det sättsom nu skett. Som svar på interpella-tion vill jag kort redogöra för vilka regler och an-svarsförhållanden som gäller i dessa frågor.Riksdagen fattade beslut medanledning av regeringens proposition om radio ochTV under höjd beredskap och vid svåra påfrestningarpå samhället i fred (prop. 1996/97:158, bet.1996/97:KU3, rskr. 1996/97:18). att den fredstida strukturen på radio- och TV-området skall bibehållas så långt möjligt även underhöjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhäl-let i fred. Vidare innebär beslutet att en hög säkerhetoch uthållighet i distributionen av radio och TV skalleftersträvas såväl under normala förhållanden somannars och att public service-företagen , och skall ha en beredskap för verk-samheten under sådana situationer. Företagens plane-ring i dessa hänseenden skall ske efter samråd medStyrelsen för psykologiskt försvar (SPF) samt , som har ansvar för den huvudsakliga distri-butionen av radio och TV i . SPF skall fungerasom samrådsorgan i frågor om beredskap för radio-och TV-företag och även följa utvecklingen av bered-skapsfrågor på massmedieområdet. Public service-företagen skall, liksom , lämna sinaberedskapsplaner till regeringen och SPF. Även andraradio- och TV-företag som så önskar kan få stöd ochrådgivning vid beredskapsplanering i samarbete medSPF.I den nu nämnda propositionen anger regeringenvidare att utgångspunkten för ett säkert och uthålligtdistributionssystem bör vara de krav som regeringenställer på enskilda programföretag om den tekniskasäkerheten och kvaliteten i sändningarna. Det är sedanprogramföretagens ansvar att på sina leverantörer avtjänster för utsändning och programinsamling m.m.ställa de krav som är nödvändiga för att uppfylla desäkerhets- och beredskapskrav som företagen åläggsav regeringen. I sändningstillståndfinns krav på att hålla en hög teknisk kvalitet påsändningarna. Vidare skall sändningarna ske med sågod säkerhet att eventuella sändningsavbrott blir såkorta som möjligt. Det ankommer i sin tur på SverigesRadio att ställa de krav på och övrigaleverantörer av tjänster som är nödvändiga för attupprätthålla en hög säkerhet i sändningarna. Sedantidigare finns också ett krav i sändningstillståndet attSveriges Radio kostnadsfritt skall sända meddelandensom är av vikt för allmänheten om en myndighetbegär det.Möjligheten att nå ut till allmänheten med särskiltviktiga varningsmeddelanden och ett eventuellt kärn-kraftslarm fanns, enligt och ,även för det aktuella sändningsavbrottet.Sammanfattningsvis kan jag konstatera att pro-gramföretagen är självständiga aktiebolag som utövarsin sändningsrätt i enlighet med de regler som gäller iradio- och TV-lagen och i företagens sändningstill-stånd samt anslagsvillkor. Beredskapsfrågor är en deli de krav som statsmakterna ställer på allmänradionoch allmäntelevisionen. pågår under-sökningar inom såväl som Teracomom orsakerna till det inträffade sändningsav-brottet. Jag utgår från att och Teracomkommer att vidta de åtgärder som därvid kan visa sigvara nödvändiga.Anf. 153 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för ett innehålls-rikt svar. Det är ju ganska självklart att något så uniktoch farofyllt som ett så långt sändnings-stopp i den svenska etern blir föremål för en litenriksdagsdebatt, åtminstone i interpellationens form.Det här är ju i första hand en beredskapsfunktionsom vi diskuterar. Skvalradion klarar man sig förvissoutan, det till skillnad från en dagstidning.Vi har inte råd att undvara ett larmsystem som om-fattar i stort sett hela riket, i synnerhet inte under fleratimmar. Egentligen är , som är ett riktmär-ke för säkerheten i sändningsverksamheten, ett maxi-mum. Men blev det desto mer. Det var ju inteförutsett att den ena olyckan skulle hamna ovanpå denandra och att detta skulle leda så till den grad av tyst-nad i luften.Jag läser i en PM att kretskortsfelet var åtgärdatefter . Men under den tiden hannsändarstationer efter släckas ned, efter-som de inte matades med radiosignaler. Det var dessa,någon eller några, sändarstationer som sedan inte gicki gång förrän , och det var inteförutsett i beredskapsplaneringen.Det här blev naturligtvis uppmärksammat, och jagkan tänka mig att det också kommer att bli till stornytta i beredskapsplaneringen. Vi hänger ju upp det,skall vi säga, reguljära larmsystemet i vårt land på dehär två radiokanalerna. De skall fungera dygnet runt.Det blev ju följden av det vi kallar Palmemordet, somskedde när den riksradiokanal som manhade räknat med i en larmsituation inte längre var utei luften. Det blev alltså en ändring efter det förödandemordet.Nu vill jag bara fråga statsrådet: statsrådettagit del av larm och begäran om attdet genom det här styrsystemet, styrsystem,skall kunna bli en sådan beredskap att sådana härsituationer inte vidare kan inträffa? RadiosVD, , har gått ut i en larmrapportering.Anf. 154 Kulturminister ():Fru talman! Som ett direkt svar på fråga vill jag säga att jag har tagit del av både detmaterial som har tagit fram och detmaterial som har tagit fram efter den härhändelsen. och är ju dess-utom, vilket är viktigt att understryka, helt överens omvad det var som orsakade det här olyckliga avbrottet -som jag ser lika allvarligt på som det gäller sändningsavbrottets längd vill jagbara för tydlighets skull säga att det endast var vid ettfåtal sändare vid de 54 stationerna som sändnings-stoppet blev långt. Mediantiden för P 3-avbrottet var . För P 4-avbrottet var det 40minuter. Men det är ingen ursäkt. Det är alldeles förlång tid ändå.Man kan säga att genom att sändningsavbrotteninträffade, har det konstaterats att det fanns brister isåväl utrustning som i Teracomssystem för reservåtgärder. Det senare har enligt bola-get, alltså , bl.a. sin förklaring i att tillräckligomsorg inte i förväg har ägnats åt kvalitetssäkring isamband med den omläggning från analog till digitalteknik som genomförs. Det är en självklarhet förTeracom att nu åtgärda detta, uppger bolaget självt.Det är alltså inte tekniken i sig som har brister, utandet handlar om kvalitetssäkring i samband med tek-nikskiftet.Anf. 155 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för komplette-rande svar. Jag är alldeles övertygad om att inte minststatsrådet känner sig, och är, engagerad i den härproblematiken. gäller det att man också inomSveriges Radio förstår att göra det bästa av de resur-ser man har - och de är ju väldigt omfattande.Egentligen är det ganska skrämmande att radionunder fredstid plötsligt tystnar. Samma sak har manmed fasa upplevt i länder som har drabbats av krig.Men här i var det ett eller annat tekniskt för-biseende.När vi nu har alla dessa tekniska uppfinningar somständigt borde förbättra tekniken, så borde ocksåsäkerheten förbättras. Men ibland kan man funderaöver om det möjligen är så att ju mer sofistikeradtekniken är, desto större är risken för att det skall blit.ex. ett sådant här väldigt obehagligt sändningsav-brott. För det är obehagligt. Man känner sig faktisktutlämnad. Även om det här inte ökar risken för olikahändelser, så är det i alla fall något som den som harupplevt tystnaden i etern sällan eller aldrigglömmer. Vi behöver radion som komplement tilldagstidningarna.Anf. 156 Kulturminister ():Fru talman! och jag har ju ett ge-mensamt förflutet i Styrelsen för psykologiskt försvar,så vi tillhör verkligen dem som värnar om att de härsystemen skall fungera. Jag håller med om att manibland kan känna en oro inför de mer sofistikeradetekniska systemen och de väldigt stora effekter det fårom det är något som för inte fungerarsom det skall.Sveriges Radio mycket väl medvetna om allvaret isituationen. De klarade ju sina egna problem på tvåminuter. Sedan var det ju Teracomdelen som varproblemet. Men hade ett viktigt meddelande behövtsändas ut, om det hade inträffat något annat där småtekniska problem kan få vittgående, katastrofala kon-sekvenser - t.ex. ett eventuellt kärnkraftslarm - såhade P 1 och P 2 kunnat utnyttjas. Det är i alla fallSveriges Radios bedömning. Men det är återigeningen ursäkt. Självklart måste detta fungera.Anf. 157 ():Fru talman! Jag vill bara tillägga att vi säkert påmånga håll i landet - och från statsrådets sida ocksåförstår jag - är väldigt angelägna om att också den härdelen av samhällets viktigare funktioner skall fungeraoklanderligt. vet vi också att det kan inträffa ma-lörer. När tystnade sedanvisade det sig att det var en spik i en bräda som orsa-kade denna tystnad. Det är ju en, kan man säga, öron-bedövande tystnad som uppstår när radio eller rent avTV upphör.Jag är säker på att man kommer att vidta alla deåtgärder som är möjliga inom ramen för ganska storaresurser och att man också på flera håll kommer att bliuppmärksam på vad som kan inträffa om det vill sigilla. Det kan t.ex. vara fråga om en spik i en bräda i enkabel. I detta fall var det något annat. Jag tackar stats-rådet för ett engagerat svar.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1997/98:127 omföräldrastyrelserAnf. 158 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att kompletteraförsöksverksamheten med föräldrastyrelser till attäven omfatta arbetet med att fördela elever i olikaundervisningsgrupper.Det är viktigt att skolan öppnar sig för föräldrarsberättigade krav på inflytande. Föräldrarna är en vik-tig men förhållandevis outnyttjad kraft i skolan. För-äldrar har ofta erfarenheter och kunskaper som kanbidra till skolutvecklingen. De kan bidra till att ut-veckla den pedagogiska miljön för eleverna. Omföräldrarna skall kunna göra detta är det viktigt att dehar inflytande just för att de är föräldrar och att infly-tandet gäller sådant som de själva anser vara viktigt.Det är mötet mellan föräldrarna och skolpersonalen,mellan två olika perspektiv, som kan ge upphov tillutveckling.Fr.o.m. /97 finns det möjlighet att in-om och särskolan som försöksverksam-het inrätta en lokal styrelse där föräldrar är i majoritet.Försöksperioden omfattar . Intresset har varitstort, och har 90 skolor anmält till Skolverketatt de deltar i försöket.Regeringen har i en särskild förordning bl.a. an-givit de uppgifter som får läggas på en lokal styrelse.Utgångspunkten vid valet av arbetsuppgifter var attfrågor som var viktiga för skolan skulle kunna be-handlas av den lokala styrelsen. Till en lokal styrelseskulle dock inte få överlåtas sådana uppgifter somleder till att rektor inte kan utöva sin ledningsfunk-tion. En annan begränsning som gjordes var att såda-na uppgifter som innebär myndighetsutövning ellersom på annat sätt berör enskilds rätt inte heller skullefå överlåtas till den lokala styrelsen.Jag välkomnar en debatt om hur de lokala styrel-serna kan utvecklas och fungera bättre. Många frågorbehöver diskuteras. En sådan är avvägningen mellanstyrelsens berättigade krav på viktiga arbetsuppgifteroch den enskildes rätt till säkerhet vid behandling avindividuella elevfrågor.För mig är det viktigt att invänta ut-värdering, som kommer att föreligga vid försöksperi-odens slut, innan jag tar ställning till den fortsattaverksamheten. Jag är därför inte nu beredd att gå inoch föreslå ändringar i försöksverksamheten.Anf. 159 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Förstskall jag säga att när jag framställde den här interpel-lationen kände jag inte till att det skulle hållas enextra debatt om skolan, vilken ägde rum i går. I denberördes delvis det som jag har tagit upp i interpella-tionen.Fru talman! Skälet till att jag framställde dennainterpellation var att många känner en frustration överdet som sker och som det har talats mycket om underde . Då söker man instrument för attkomma till rätta med problemen. Då ser man försöks-verksamheten med föräldrastyrelser - vilken jag iallra högsta grad bejakar och tycker är alldeles ut-märkt - som ett instrument. Då knyter man också antill det som statsrådet tar upp i sitt svar, nämligen attföräldrarna, styrelserna, måste få vara med om sakersom de verkligen uppfattar som viktiga.Jag har märkt att det även finns om inte frustrationså i alla fall en oro över att skolledningen - rektor - imånga fall inte har känt nya elever som kommer tillden aktuella skolan från andra skolor. Jag har stött pånågra sådana exempel. Skolledningen har inte känt tillbakgrunden och andra saker på samma sätt som för-äldrarna helt naturligt gör. Detta kan ha lett till attklasser, arbetsgrupper, har skapats som, åtminstoneutifrån, kan tyckas ha en ensidig sammansättning påolika sätt. Skolministern menar att integrationsfrågoroch annat kan komma att störas av detta.Då kan man tänka att det i detta sammanhangfinns ett utrymme för föräldrar att bättre ta del i dettaarbete. Det är då, om tillåter att jagsäger det, man stöter på det litet byråkratiska förhåll-ningssättet. Jag kan se i svaret att det inte får bli pådet sättet att uppgifter som kan hämma rektor i hansyrkesutövning eller ledningsfunktion får överlåtas tillföräldrastyrelserna. Det får inte bli någon myndig-hetsutövningsinskränkning.Men det är ju just i fråga om detta som inflytandetkanske ligger, nämligen att man "nallar" litet på dessamoment, att man litet grand ger sig in på dessa områ-den för att föräldrarna skall känna att de har fått infly-tande över det som verkligen är viktigt. Då är det oftadet som har att göra med dessa ledningsfunktioner,denna myndighetsutövning. Det är när det gäller dettasom jag skulle vilja efterlysa litet mer generositet isvaret från statsrådet, särskilt om man kopplar det tillden tidsperiod som vi talar om. Skeendet är mycketsnabbt på detta område. Det är mycket som förändras.Och vi upprörs kanske i ökad utsträckning över att detförekommer våldsmoment och att det förekommer endiskussion om kvaliteten som relaterar till dennamyndighetsutövning. Då tycker jag att det är litetavlägset när är slut. Då befinner vioss från . Och så länge tycker jag inte att vikan vänta på att få dessa förändringar som ligger ilinje med vad föräldrarna vill göra.Fru talman! Då kommer det sista momentet in.Föräldrarna har ju som statsrådet säger berättigadekrav att ställa på delaktighet. Men jag tycker också attsamhället genom att lägga ut sådana här uppgifter,sådant här inflytande, på något sätt också skall så attsäga tvinga på föräldrarna delaktigheten och ansvaret.Jag tycker att det skall gå litet fortare än denna utvär-dering anvisar.Anf. 160 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att jag och engagemanget i fråga om hur man skall få för-äldrar att bli mer delaktiga i skolan och få ett störreinflytande. Om vi ser på hur det har sett ut på skolans område har föräldrar många gångerinte känt sig välkomna i skolan, och det har före-kommit att de har uppfattat det ungefärsom att de måste ha en pedagogisk utbildning elleråtminstone ha gått en kurs innan de får vara med ochha inflytande.Med denna försöksverksamhet har vi gjort en tyd-lig markering - föräldrar har ett berättigat krav påinflytande. Och vi har lämnat ganska stora friheterunder denna försöksverksamhet. Men vi har slagit fasten sak, nämligen att föräldrar skall vara i majoritet istyrelserna. Detta har inte varit okontroversiellt.Många har tyckt att det har varit att gå väl långt attkräva majoritet av föräldrar. För mig har det varitviktigt, eftersom det är en viktig markering av föräld-rarnas betydelse och föräldrarnas förmåga att ta an-svar i skolan. Jag har velat göra denna markering,eftersom jag tror att den kanske viktigaste formen förinflytande trots allt inte är att sitta i en lokal styrelseutan att ha om inte den dagliga kontakten så åtminsto-ne regelbunden kontakt mellan hem och skola. Efterden diskussion som har kommit i gång i i princip allaskolor efter att denna försöksverksamhet har startattror jag att det inte finns någon skola i därdenna fråga inte har varit uppe till diskussion, dvs.hur man skall arbeta med föräldrainflytande efter detatt förslaget om försöksverksamhet hade gått igenom.Även om inte alla valde att ta ett så stort steg somatt gå in i försöksverksamheten, så tror jag att detfaktum att det nu finns en möjlighet till dessa lokalastyrelser med föräldramajoritet och det faktum attalltfler skolor går in i det kommer att påverka relatio-nen mellan hem och skola för alla de föräldrar sominte sitter som representanter i den lokala styrelsen,vilket ju ändå är de flesta. Det är klart att det finns enganska vida spridd farhåga att förldrarepresentanternai den lokala styrelsen inte är tillräckligt förankrade ihela föräldrakollektivet. Och hur skall man kunnaföreträda alla föräldrars intressen?Jag tycker inte att dessa farhågor skall förhindraförsöksverksamheten. Men jag kan också se att detkan finnas sådana risker. Därför är det viktigt att alltinflytande från föräldrars sida till skolan inte bör gåvia representation i lokala styrelser, utan lika viktigt,eller än viktigare, är den regelbundna kontakten mel-lan lärare och föräldrar och mellan föräldrar och rek-tor. Många av de frågor som här tarupp och som handlar om ett enskilt barns lämpligaplacering i skolan tillsammans med kompisar, i enlämplig social miljö och tillsammans med lärare sombarnet fungerar bra tillsammans med, kanske i förstahand är frågor som det är viktigt att föräldrarna har ettstort inflytande över. Men den viktigaste vägen kan-ske inte är att gå via en representant i föräldrastyrel-sen för att få det inflytandet. Vi kanske hellre skallförsöka skapa en större lyhördhet ute på skolorna idessa frågor för föräldrarnas krav och synpunkter. Dethoppas jag blir en viktig, och kanske den viktigaste,bieffekten av denna försöksverksamhet och att frågorom föräldrainflytande tas på större allvar ute på sko-lorna. Jag tycker att man redan kan se en sådan ten-dens.Anf. 161 ():Fru talman! Jag tror att det är så. Men tar stats-rådet upp en ny fråga som jag tycker är viktig. säger nu att det viktiga är att få den dagligakontakten mellan föräldrar, lärare, elever och skol-ledning. Har statsrådet någon idé om hur det skallkunna ske parallellt med denna försöksverksamhet?Jag håller gärna med om att det är på det sättet.Å andra sidan tycker jag att det måste finnas någotorgan, någon funktion, som ändå förmår samla ochkanalisera ett engagemang och en opinion från föräld-rarna i en del frågor.