prot · GL0958 · 1998-01-29 00:00:00 — Vimåste alltså öka våra insatser i syfte att ge människorstörre förutsättningar att välja ett boende utifrån vadsom långsiktigt är bäst för dem själva och för derasbarn. Det kan ofta vara i andra områden. fårman ha respekt för de svårigheter som människor kanha om de känner sig utlämnande och inte har någonkontakt med de människor som man normalt kännersamhörighet med. Detta är ett mänskligt bekymmer,men också ett samhälleligt bekymmer. Men vi skallanstränga oss till det yttersta.Anf. 64 ():Herr talman! Det är viktigt att vi inte får ett uppde-lat samhälle. Väldigt många av dem som kommer tillvårt land kommer faktiskt från landsorten. Alla kom-mer ju inte från storstäder. Man kan se på det helaockså från den synpunkten.Det handlar väldigt mycket om information ochförebilder. De som kommer hit måste få goda exem-pel på människor som lyckas och som det går bra för.Den typen av information kan bidra väldigt mycketliksom om man visar på olika möjligheter att flytta uttill landsorten.Anf. 65 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar upp-fattning. Frågan är bara hur vi skall åstadkommadetta. Vi bildar nu en ny myndig-het. Ett av de tunga syftena är att denna myndighetskall skapa de bästa förutsättningarna för en bra start iSverige. I den verksamheten ingår just att försöka attge människor och familjer så god information sommöjligt om var de bästa förutsättningarna finns för attde skall kunna komma in i samhället, och inte baravara insläppta i samhället över gränsen.YttrandefrihetenAnf. 66 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern med anledning av att det den senastetiden har kommit flera larmrapporter om inskränk-ningar i meddelarfrihet och yttrandefrihet, vilketoroar mig väldigt mycket. Det handlar ändå om ett parav de grundläggande demokratiska ordningarna i vårtland. I när vi behöver mer debatt och mer ana-lys än någonsin för att klara framtiden och för attstärka den demokratiska ordningen har både Yrkesin-spektionen och JO lämnat flera rapporter om in-skränkningar av yttrandefriheten och tydliga tenden-ser till munkavlar runt om i kommuner och landsting.Jag skulle vilja fråga statsministern: Vad tänkerregeringen vidta för åtgärder för att komma till rättamed de här tendenserna?Anf. 67 Statsminister ():Herr talman! Jag är inte riktigt säker på vilka ex-empel som åsyftas i frågan. Rent allmänt är det juingen tvekan om vilken uppfattning vi har i den härkammaren, rakt över från höger vill vänster. Dessagrundlagsfästa rättigheter står vi naturligtvis alla fulltut bakom.Någon ny lagstiftning ser jag inte framför mig.Däremot finns det anledning att föra en öppen ochkritisk debatt, peka på vikten av att meddelarfrihetenupprätthålls i ett öppet samhälle och på att det är ettsådant område där vi faktiskt når varandra över parti-gränserna.Anf. 68 ():Herr talman! Exempel finns, och jag kan överläm-na det till statsministern efteråt. Det har förekommiten lång debatt i tidningar. Kommun Aktuellt har t.ex.i det senaste numret ett stort reportage om vad somhänder runt om i kommunerna. Det finns också rap-porter från anställda i kommuner och landsting somkänner att man inte vågar tala om brister därför är rädd för att förlora sitt jobb. Man är rädd föratt kritisera verksamheten.Jag förstår ju av statsministerns inlägg att hantycker att de här grundläggande principerna är viktiga.Men jag skulle ändå vilja fråga statsministern om detdå inte vore lämpligt att regeringen gjorde någon formav klart ställningstagande och någon manifestation fördemokratin, så att detta slogs fast klart och tydligt.Anf. 69 Statsminister ():Herr talman! På den punkten saknas ju verkligeninte uttalanden, manifestationer och tydlighet. Egent-ligen är väl frågan i sig ett uttryck för att vi på det härområdet har en samfälld uppfattning i den här kamma-ren.Om det nu är så att man i någon kommun har be-gått den här typen av överträdelse är det i sig så an-märkningsvärt i att det i praktiken blir före-mål för en diskussion i riksdag. Det sägernågonting om vad detta handlar om och om hur vi iSverige ser på detta. Här har vi alla anledning atthjälpas åt med opinionsbildning.Jag tror nog trots allt att detta är ett undantag somär mycket sällsynt. Skulle den bedömningen visa sigvara fel har vi alla anledning att fundera på vad somskall göras, därför att i värderingar är vi i detta avse-ende alla lika.Försvarsmaktens anslagsförbrukningAnf. 70 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillförsvarsministern.Försvarsministern och jag har ju kring årsskiftethaft förmånen att få umgås när det gäller den dishar-moni som råder mellan mål och medel inom Försvar-smakten. Jag tänker inte återkomma så exakt till dettaden här gången.Nu vet vi att försvarsministern skall få underlagfrån överbefälhavaren i mitten på , om jaghar fattat det rätt. Jag förstår att det som har skettmåste vara genant och att Försvarsdepartementet inteupptäckte att det var ett bristfälligt underlag. Dåkommer mina frågor: På vilket sätt förbereder man signu i Försvarsdepartementet för att inte återigen bliförd bakom ljuset eller lurad, och hur tänker för-svarsministern göra för att vi skall känna förtroendeför det material som lämnas?Anf. 71 Försvarsminister ():Herr talman! Självfallet kommer vi att granska detsiffermaterial och de bedömningar som ligger i detkommande förslaget ytterligare noga. Jag räknar ock-så med att vi, när vi presenterar de delar av förslagetsom berör ställningstagande, skall kunnaredovisa hur den här situationen har uppkommit. Jaghoppas att vi därigenom också skall kunna redovisaen större tydlighet när det gäller orsakerna till dettaoch i vilka program inom Försvarsmaktens ekonomisom besluten har fattats om att åta sig större uppgifterän vad det finns resurser anvisade för.Regeringen kommer också att lägga fram en pro-position för , där vi skall redovisaförslag om hur vi skall få ett bättre anslagssystem ochdärmed också en bättre styrning från ochregeringen över myndigheten an-slagsförbrukning.Anf. 72 ():Herr talman! Jag blev kanske inte fullkomligt klaröver tekniken, men jag hoppas att försvarsministerntar detta på allvar.Jag vill inte säga att vi har fattat ett långsiktigt för-svarsbeslut , men vi har i alla fall haft en pro-position på bordet , då vi har reparerat detsenast fattade beslutet. Det har blivit en oändlig följe-tong som egentligen inte har varit trevlig för vare sigförsvarsministern, eller naturligtvisför oss som sitter i änden av repet. Vi framstår intesom särskilt trovärdiga figurer på grund av att under-laget inte har varit bra. Jag är övertygad om att för-svarsministern och jag är fullkomligt eniga på denpunkten.Jag skulle sätta stort värde på om det kunde läggasfram ett sådant material att vi förtroendefullt kundeföra debatt om det och se varandra i ögonen.Anf. 73 Försvarsminister ():Herr talman! Jag uppskattar inriktningen och to-nen i senaste inlägg, och jag arbetarprecis med den inriktningen.Våldet i vårdenAnf. 74 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministerMargot . Det gäller våldet i vården.Det skrivs ganska ofta om att vårdpersonal utsättsför våld, både av patienter inom åldringsvården, oftasenildementa, och även på akutmottagningar. Iblandkan man uppleva att personal inte orkar arbeta kvar,och det kan vara svårt att rekrytera nya medarbetare.Jag undrar om socialministern har funderat över dehär frågorna och om det är några åtgärder på gång.Anf. 75 Socialminister ():Herr talman! I första hand är det naturligtvis ettansvar för sjukvårdshuvudmännen och arbetsgivarnaatt se till att skydda personalen på allra bästa sätt.Jag skall helt uppriktigt svara att det inte är en frå-ga som har varit uppe så mycket i de diskussionersom vi har haft med , så att denhar lyfts upp på en nationell nivå där man har sagt attdet behövs speciella insatser. Jag tror att detta är ettproblem som man tampas med i den dagliga verksam-heten. Men om det behövs ytterligare hjälp och stödoch i det fall det handlar om personaltäthet och annatär det ju sådant som vi försöker rätta till genom att viökar statsbidraget och därmed förhoppningsvis möj-ligheterna för landsting och kommuner att se till attdet finns tillräcklig bemanning. Det är väldigt viktigtatt man inte förtiger eller försöker skyla över proble-met utan att man orkar tala om det. Här gäller det iförsta hand att man tar sitt ansvar som arbetsgivareoch sjukvårdshuvudman.Anf. 76 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaret.Jag tror att de här frågorna kan bli ytterligare ak-tuella i och med diskussionen om behovet av att re-krytera ganska mycket ny personal eftersom det vän-tas bli ganska stora pensionsavgångar. Kanske kanockså biträdande arbetsmarknadsministern ta del av de här frågorna, för det är ju ocksåett arbetsmiljöproblem som kan behöva ses över yt-terligare för att undvika personalproblem.Anf. 77 Socialminister ():Herr talman! Jag har kanske inte så mycket attlägga till. Det är naturligtvis helt riktigt att problemetskall uppmärksammas. I möjligaste mån bör manockså se till att rusta personalen för problemet. Jaghar mött problemet på ett område, nämligen inomhemtjänsten där många nu får möta t.ex. väldigtmånga psykiskt sjuka personer. Personalen säger attdet är viktigt att få bättre kunskaper och verktygen föratt klara av sitt jobb. Det är inte så mycket våld somhar varit utgångspunkten, men det finns naturligtvisen tveksamhet och rädsla om man inte har fått dekunskaper och alla de verktyg som kan behövas för attklara sitt jobb. Samma sak gäller här, att man i ut-bildning och när det gäller bemanning tar hänsyn tillproblemen.Företagsetablering i SandvikenAnf. 78 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.När lade ned sin i tillverkning i blevdet en livlig debatt här i kammaren. Men när vi harmöjlighet att få hit 1 000 nya jobb, kanske ännu fler ien andra etapp, då är det tyst. Jag tänker på Sandvi-kens kommuns fantastiska jobb för att få den ameri-kanska datachipstillverkaren att förlägga en nyfabrik till och . Det här krävernaturligtvis en stor och viktig statlig insats. Jag vet attförhandlingar pågår, men de drar ut . Detta ärnågot som oroar politiker och andra invånare i - och även övriga gästrikebor. Min fråga tillstatsministern blir helt enkelt: Vad håller ni på med?Och varför drar det ut med förhandlingarna?Anf. 79 Statsminister ():Herr talman! Om jag skall stå här i ta-larstol och redovisa hur förhandlingar drivs med ettamerikanskt bolag, så är jag rädd för att får litet problem med att klara sysselsättningen isitt län. Det är inte det läget just . är det faktiskten slutfas av det här långa projektet. Vi gör allt vi kanför att inom de ramar vi har när det gäller möjlighetenatt stödja företagsetableringar ge ett handtag tillSandvikens kommun - och kanske också Hoforskommun - för att de skall kunna fullfölja överens-kommelsen med Atmel. Jag hoppas att det går i lås,men förhandlingar är förhandlingar. De skall slutföraspå samma sätt som de har inletts på.Anf. 80 ():Herr talman! Det förekommer många turer i dethär sammanhanget. Jag känner till en hel rad av dem.Men det man nog faktiskt måste bestämma sig för ärom man vill ha en fabrik för tillverkning av datachipshär i . Jag tror att det vore väldigt bra om vivar överens om det. Då får det inte handla så mycketom stödområdesprinciper och annat. Vi vet ju hur dethär fungerar inom EU. Det finns, mer eller mindre,olika stödformer som är sanktionerade inom systemet.Jag hoppas att det här är ett äkta intresse och att mantar det väldigt seriöst och allvarligt. Det finns andrasom står på tur och vill vara med i det här, bl.a. Fin-land.Anf. 81 Statsminister ():Herr talman! Det är seriöst och det är allvarligt.Det är ett engagemang - inte minst från min sida -som sträcker sig i tiden i just denhär frågan. Men seriositeten och allvaret utgår från attvi följer gällande lagstiftning. Det gäller för Sverige.Det gäller för . Det gäller för . Detär inom dessa ramar vad gäller regelverk som vi haratt hålla oss. Allt annat är icke-seriöst.Samverkan mellan polisen och marinenAnf. 82 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillförsvarsministern. Jag undrar om det pågår någondiskussion eller om det görs några övervägandeninom Försvarsdepartementet vad gäller dess myndig-heters befogenheter. Anledningen är vissa utspel isamband med i ochen stort uppslagen artikel i det nummer av Svenskpolis som kom . Det gäller att marinen och poli-sen avser att gå till sjöss och sköta gränsövervakning-en - såvitt jag förstår utan några som helst kontaktermed , som är den myndighet som uppgiften enligt beslut. Pågår detnågra sådana här överväganden eller vad är det somhänder?Anf. 83 Försvarsminister ():Herr talman! Jag känner inte till denna artikel. Jagkänner inte heller till att det har pågått någon sådanorganiserad verksamhet. Allra minst förekommer detnågot uppdrag - specificerat eller ospecificerat - frånregeringen i denna riktning. Om det i samband medFörsvarsmaktens förslag till regeringen för att kommatill rätta med underskotten lanseras sådana här saker,så får vi bedöma det i den situation som då kan upp-komma.Anf. 84 ():Herr talman! Jag skall gärna lämna över den härartikeln till försvarsministern. Rubriken lyder: Mari-nen och polisen i unikt samarbete. Flottan kan hjälpapolisen att övervaka kusten.Kustbevakningen är den myndighet som i samar-bete med andra myndigheter - med marinen, medpolisen, med tullen - har till uppdrag att övervakaSveriges sjögränser. är inte tillfrå-gad i sammanhanget. Den är över huvud taget intenämnd. Som ledamot av styrelseråkar jag ha reda på att så är fallet.Anf. 85 ():Herr talman! En sak är ju om myndigheter kom-mer med förslag till hur man skall kunna öka sin sam-verkan. Det kan ju vara konstruktiva förslag. Det kanockså vara så att ekonomiska problem, budget-problem, driver fram nya tankar. Men om det finnsnågot av den här arten i de förslag som kommer, såkommer jag självfallet att se till att kustbevakningenoch andra berörda myndigheter och organisationerges tillfälle att yttra sig och ha synpunkter på detta.Självfallet är det en förutsättning för eventuella ställ-ningstaganden i någon riktning.AmalgamAnf. 86 ():Herr talman! Jag vill vända mig till socialministerMargot . Det är ju så att regering och riks-dag har ställt sig bakom att amalgam som tandvårds-fyllning skall avvecklas. Enligt den avvecklingsplansom skall gälla skall det vara avvecklat till juli 1995när det gäller barn och till 1997 när det gäller vuxna.Både och Kemikalieinspektionenskulle lämna rapporter vad gäller amalgam ochkvicksilver. Men trots att detta förbud finns, fungerarinte avvecklingsplanen. Min fråga är hur socialminis-tern tänker agera för att förbudet efterlevs enligt denhär avvecklingsplanen.Anf. 87 Socialminister ():Herr talman! Det finns anledning för oss att be-handla den här frågan i samband med att vi skall läg-ga fram en proposition om en ny tandvårdsförsäkring.Karin , som har utrett den här saken, har ocksåtagit upp frågan om amalgamet. Vi bereder den härfrågan just nu i syfte att lägga fram en propositionunder våren. Då kan vi ta upp den här frågan. Exakthur man kan lösa den kan jag inte säga för dagen.Men i samband med propositionen kommer amalgam-frågan upp.Anf. 88 ():Herr talman! Amalgamanvändningen har ju de se-naste två åren ökat från till 1 200kilo . Detta beror mycket på att den nya taxe-höjningen subventionerar amalgamet så att det blirbilligare att sätta in amalgam än att sätta in kompo-sitmaterial. Det har naturligtvis drabbat sådana somhar dålig ekonomi. Man börjar sätta in amalgam istället. Jag undrar hur man kommer att göra med dettaså att man inte subventionerar amalgamet framförbl.a. 89 Socialminister ():Herr talman! Det är inte en helt korrekt beskriv-ning. Det man ser är att patienterna i ökad utsträck-ning väljer billigare behandlingar. Det är inte så subventionerar amalgamet. Men det tar längre tidatt sätta in plastmaterial. Det är det som gör att manoftare väljer amalgamet. Sedan är det ju så att finnskomplikationer också med de nya materialen, medplasten. Den orsakar jättestora arbetsmiljöproblemoch skador hos tandläkare och annan personal i tand-vården.Men det är som sagt inte realistiskt att tänka signågon förändring i hela det här systemet innan vilägger fram propositionen om en ny tandvårdsförsäk-ring som ju skall gälla fr.o.m. nästa årsskifte.ÖstersjösamarbetetAnf. 90 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till statsminis-tern. Jag tänkte ta upp Österjöfrågorna, som ju blirallt viktigare. Det sker en positiv utveckling på mångaområden när det gäller Östersjöfrågorna. Inte minstjag, som kommer från sydöstra , märker hurdet nya läget också ger oss nya möjligheter till ut-veckling och kontakter. Det gäller inte bara i fråga omnya marknader och handel. Det gäller också på detdemokratiska området; mellan partier, mellan kom-muner och mellan regioner.Förra veckan fick ju toppmötet i sin efter-följare genom toppmötet i . Min fråga till stats-ministern gäller hur statsministern bedömer resultatetav toppmötet i . 91 Statsminister ():Herr talman! Tack för frågan! Det finns anledningatt informera om . Vi lägger ut en rapport omRigamötet på Internet, så det finns också tillgängligtdär. Mitt intryck är att Östersjösamarbetet i den formsom toppmötena representerar nu har blivit litet avvardag. Det är naturligt, och det är rimligt och rätt, attträffas.Den historiska karaktären på Rigamötet går verk-ligen inte att bortse från. Att vara med när Lettlandspresident tar emot premiärminister och närLettlands president hälsar på det återförenade Tysk-lands kansler är ett historiskt stort ögonblick. Att detsedan sker som vi i regionen har en snabbutveckling av gemensam handel, gemensamt mellan-folkligt utbyte och kulturellt utbyte gör naturligtvisinte saken sämre.Anf. 92 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret och säga attjag tycker att det känns bra med den utveckling somär på gång. Det är naturligtvis viktigt att dessa kontak-ter utvecklas på alla områden.Hur ser statsministern på behovet, önskvärdhetenoch nödvändigheten av nya toppmöten framöver?Såvitt jag förstår kan man inte läsa ut hur planen ärtänkt för detta. Men jag tror att det också behövs somviktiga inslag i denna positiva utveckling framöver.Anf. 93 Statsminister ():Herr talman! Jag delar den uppfattningen. Jag trorinte att någon ifrågasätter den. Däremot är det inteavgjort hur ofta dessa möten skall ske.Vi fick från svensk sida uppgiften att samla han-delsministrarna i regionen för att se vad vi kan göraför att undanröja hinder för handel och ekonomisktutbyte, framför allt inriktat på de små och medelstoraföretagen. Det är bra. Vi skall veta att vi förra årethade mycket stora ökningstal i den svenska exportentill . Jag var i går i , i SanktPetersburgsområdet, och kunde då på plats berätta attvi hade en ökning av exporten till . Det är liknande tal som gäller för andraländer kring Östersjön.Detta är regioner som kommer att växa till eko-nomiskt, vilket kommer att betyda väldigt mycket förSverige. En av förutsättningarna är att helatiden är med, så att vi inte bygger in en ny spänningutan kan fortsätta att arbeta i den säkerhetspolitisktmycket förmånliga miljö som samarbetet just nu be-drivs i. Jag fäster stor vikt men också väldigt storaförhoppningar vid detta samarbete.MjölkkvoternaAnf. 94 ():Herr talman! Låt mig börja med att instämma iuppskattningen av den manifestation som ägde rumhär till åminnelse av förintelsen och dess offer.Min fråga gäller emellertid något helt annat, ochden är riktad till jordbruksministern och gäller eländetmed mjölkkvoterna. Det är ju ett elände att vi har ennationell total mjölkkvot. Det eländet har förstärktsav att vi har en administrativ prisbildning på dessamjölkkvoter. Några av oss varnade för detta redan närdet infördes av Socialdemokraterna och , ochjag tror att även var med på det. Vi sadeatt det skulle leda till felinvesteringar, orättvisor, osv.Nu har vi en mängd mjölkbönder i som villproducera mjölk men som inte kan göra det. Vi har ettantal mjölkbönder i som skulle vilja gåur näringen men som inte kan göra det.Vad tänker jordbruksministern göra åt detta elän-de?Anf. 95 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig först säga att det naturligtvisär den övergripande ambitionen att förändra EU:sjordbrukspolitik så att vi inte behöver dras med dettakvotsystem.Låt mig sedan säga att det nog kan finnas fleraolika vägar att hantera den obalans som har upp-stått inom ramen för vårt kvotsystem. Föra året hadevi en indelning av landet i tre regioner. Mellan de tvånorra regionerna fanns också denna obalans. Detfanns alltså bönder längst norrut som ville köpa kvo-ter, men kvoterna i den regionen räckte inte till. Ochdet fanns bönder i nästa region som ville sälja kvoter,men det fanns ingen där som ville köpa. Den föränd-ring som vi gjorde då var att vi förenklade regionsys-temet och därmed upphävde gränsen mellan dessa tvåregioner. Vi möjliggjorde därmed en förflyttning avmjölkproduktionen.Om vi skall göra på samma sätt nu är jag inte be-redd att svara på . Det har också att göra med detsom har lagt fast, nämligen att vi i det poli-tiska arbetet med frågor om rör mjölkproduktionenskall ta hänsyn till hur fördelningen över hela landetser ut. Det är klart att i belysningen av det skall viförsöka hantera även detta problem.Anf. 96 ():Herr talman! Det finns några andra intressenter ifråga om detta också, t.ex. konsumenterna. Dettaleder ju till högre kostnader för mjölkproduktionen,stora orättvisor, stora förmögenhetsomfördelningarsom är ganska slumpartade och felinvesteringar - endel har investerat i för stora besättningar och för storabyggnader, medan andra har gjort motsatsen.Jag tycker att det är mycket otillfredsställande attjordbruksministern inte kan ange en klar riktning iliberaliserande riktning, så att vi försöker kommaifrån de självvalda inskränkningarna i prisbildningenoch möjliggör en strategi för prissättning på mjölk-kvoter.Anf. 97 Jordbruksminister ():Herr talman! Alla dessa problem finns förvisso.Men de har ingenting att göra med den fråga somriksdagsledamoten ställde, eftersom detta rimligeninte kan vara i konsumenternas intresse. Konsumen-terna bor ju faktiskt företrädesvis längre söderut ilandet. Det är därför inte rimligen i konsumenternasintresse som det är angeläget att förskjuta mjölkpro-duktionen ytterligare norrut, utan det är betingat avproducenternas intresse att producera mjölken i norrsnarare än i söder.Att i denna krångliga administrativa fråga blandain konsumentintresset och det mer långsiktiga pers-pektivet tycker jag nog inte är riktigt korrekt. Svaretpå den senare frågan är fortfarande att vad vi bör göraoch gör - och i fråga om detta hoppas vi få stöd frånriksdagens samtliga partier - är att arbeta för en radi-kal reform av EU:s jordbrukspolitik. Det kommer attgagna inte bara utan hela unionens alla kon-sumenter.Utflyttning av företagens huvudkontorAnf. 98 ():Herr talman! Min fråga riktas till statsministern.NUTEK har gjort en undersökning bland Sverigesföretagsledare om hur de ser på möjligheten att fort-satt verka i . Var femte företagsledare blandSveriges 500 största företag tror inte att huvudkonto-ret kommer att ligga kvar i . Somskäl anges dels den höga skattenivån på individer,dels svårigheten att få kompetent personal. Dessa tvåfrågor hänger ju samman, eftersom de höga skatternadriver ut den kompetenta personalen ur Sverige.Min fråga är: Delar statsministern min oro, ochvad avser regeringen att göra för att motverka den härutvecklingen?Anf. 99 Statsminister ():Herr talman! Jag har tagit del av utredningen. Föratt uttrycka mig försiktigt kan jag säga att den är nå-got sammansatt. Samma företagsledare uttryckervåldsamt optimistiska tongångar om utvecklingen förverksamheten i när det gäller produktion,sysselsättning, vinstutveckling och marknadsandelar.Det går kraftigt åt rätt håll. Jag tror att det i sin tur ärbaserat på att de nu naturligtvis skördar frukterna avdet svåra som vi har gjort.