prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — Vi har ju alla tagit del av att regeringenredan i vårpropositionen föreslår att skatten på alko-hol inte längre skall höjas i takt med inflationen, vil-ket kommer att leda till att alkoholen blir billigarerelativt sett. Samma sak gäller priset på cigaretter.Vad har detta med skolpolitik att göra? Jo, ompriset på de här varorna och prissättningen som ettåterhållande redskap utmanas genom omvärlden ochEU-medlemskapet, innebär ju detta en utmaning sommåste mötas med att prisinstrumentet understöds,motiveras och kompletteras med andra åtgärder. Härtror jag att skolans uppgift är absolut oundgänglig.Den gamla hederliga ANT-undervisningen i skolanbehöver fräschas upp och plockas fram igen. Det är jufaktiskt så att den är nästan obefintlig på många håll idag.Vi vet att den som kan skjuta upp alkoholdebutenbara löper mindre risk för skador senare ilivet. Under den förra mandatperioden var professorJerzy en av ledamöter.Jag kommer ihåg hur han med entusiasm i kammarenstalarstol och i olika diskussioner i riksdagssamman-hang påpekade att bara veckors uppskjutande av to-baksdebuten kunde innebära att sjukdomar senarela-des eller undveks. ANT-undervisningen har kommit ibakvatten och måste lyftas fram igen för att kunna gevåra ungdomar bättre kvalitet i sitt vuxna liv.Majoriteten anser att inte skalltrycka på med hjälp av ett tillkännnagivande till rege-ringen när det gäller en utvärdering av ANT-undervisning. Det hade varit ett sätt att skynda på enförändring. Jag tycker att det är tråkigt att vi har för-suttit den möjligheten.Sex- och samlevnadsundervisningen är oerhörtviktig - om vi bara tittar något längre än väggarna idenna sal. av alla ingångna äktenskap slutar iskilsmässa. Då vet vi att det är vanligaremed separation vid samboförhållanden. Vi vet att detär oerhörda kostnader - beräknat till ca 2 miljonerkronor per skilsmässa - och personligt lidande medförkortat liv och försämrad livskvalitet som gör attskilsmässorna borde förebyggas i stället för att efter-behandlas.Att förebygga skilsmässor, att stå upp för familjen,att skapa goda förutsättningar för stabila familjerskulle vara oerhört angeläget för skolan. Sex- ochsamlevnadsundervisningen har en uppgift att fostra,överföra värderingar, poängtera känslor, ansvarsta-gande för det uppväxande släktet och förbereda våraungdomar för ett liv med hög livskvalitet.Jag går vidare och säger några ord om de friståen-de skolorna. Här var regeringen snabb med att för-sämra villkoren för fristående skolor genom att för-ändra bidragssystemet som gör det svårare för dessaskolor att bedriva sin verksamhet långsiktigt ochtryggt.Då var det inte tal om att vänta för att systemethade varit i kraft . Det första steget i för-sämringen genomfördes . Vi kristdemokrater anser fortfa-rande att fristående skolor skall kunna drivas på sam-ma långsiktiga villkor som kommunala skolor. Deskall inte behöva känna sig som ett B-lag som egent-ligen inte är önskvärda utan lever på nåder.Möjligheten att få välja skola för sina barn, kom-munal eller fristående, som svarar mot de krav ochförväntningar som jag som förälder har på en braskola är grundläggande i ett demokratiskt samhälle.Socialdemokraterna har gjort allt för attinskränka den möjligheten på olika sätt. Men så harde fått ge sig en liten bit i taget. Återställarna när detgäller bidragssystemen, fastställandet av ett minstaantal elever, kommunernas utökade möjligheter attpåverka tillkomsten av nya friskolor m.m. är bevis förden brist på förståelse för hela friskoletanken sompräglar socialdemokratin.Nu hänvisar utskottsmajoriteten till att för kort tidhar gått för att genomföra några förändringar. Enhändelse som ser ut som en tanke är att både denkommitté som följer konsekvenserna av det nya re-sursfördelningssystemet och uppdrag attbelysa effekterna ur valfrihetssynpunkt när det gällerhur fristående skolor och kommuner tillgodoser beho-ven hos särskilt stödkrävande elever kommer att re-dovisas . Det är inte en fråga som Soci-aldemokraterna vill diskutera under valrörelsen. Frå-gan skjuts under mattan, och då känns det skönt attkunna hänvisa till utredningar.Fru talman! Jag står bakom alla reservationer ibetänkandet. För vinnande av tid yrkar jag bifall baratill reservation 5 under mom. 18.Anf. 148 () replik:Fru talman! Jag begärde replik därför att TuveSkånberg tog upp friskolefrågorna. Det är litet intres-sant att höra den beskrivning som vi nu får när vi vethur det blev. Enligt har flerfriskolor än ansökt om att få startaverksamhet. Vidare har de resurser som går tillfriskolorna ökat markant. Det finns mer pengar i bud-geten nu än med det tidigare förslaget. Det beror påatt friskolorna tidigare fick av vad skolorna ikommunerna fick. Enligt nu gällande lagstiftning harde samma rätt som de kommunala skolorna.Det finns ingenting som tyder på att all den svart-målning som skedde förut är någonting annat än enfalsk beskrivning av verkligheten. Utfallet visar attfriskolorna har fått den trygghet som Skånbergefterlyser. Det är angeläget att åtminstone hålla sig tillde fakta som vi nu känner till.Anf. 149 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Den tån måste ha varit litet öm. Härangriper jag Socialdemokraterna för generationer avnjugghet mot friskolorna. Upp reser sig inte en soci-aldemokrat utan för . Ur-säkta om jag trampade på en öm tå!Låt oss konstatera att man vid ett besök på enfriskola där man hör hur de själva beskriver sin verk-lighet, så finner man att den är mil från vad GunnarGoude beskriver.Det kan hända att man med glasögon och förutfat-tade meningar som rättfärdigar ett ställningstagande,som man kanske ångrar , kan se verklig-heten på det sätt som beskrev.Den bild av verkligheten jag får när jag besökerfriskolor är att de hade det betydligt bättre underfyrklöverregeringen och har blivit sämre behandladeunder den socialdemokratiska regeringen.Anf. 150 () replik:Fru talman! Det är svårt att veta vilken friskolaTuve Skånberg har besökt. Men för friskolorna ilandet är bilden helt annorlunda. Jag vet inte om TuveSkånberg inte följer med i vad Friskolornas riksför-bund rapporterar. De utför en kontinuerlig gransk-ning. Det pågår en granskning av hur bidragen ser ut.Bilden stämmer inte. Det beror på att budgeten fören friskola var sämre tidigare. De ekonomiska villko-ren har blivit bättre. Det som befarades när det gavsmöjligheter att starta nya friskolor har visat sig varatotalt felaktiga. Ungefär 110 fristående skolor har söktanslag och fått tillstånd. Jag tror att två av dem harfått avslag. Bilden är positiv.Skälet till att jag försvarar detta är att Miljöpartiettog en stor del i utformningen av förslaget och stodbakom det. Fristående skolor är för oss en hjärtefråga.Vi tror på mångfald i skolsystemet. Vi ser också resul-tatet av det arbetet. Det har gått ett stort steg framåtför fristående skolor. Även skullekunna tala om att det har blivit så. Det kan inte varanågon nackdel.Anf. 151 ():Fru talman! Först vill jag å vägnar beom ursäkt för att hon med mycket kort varsel lämnatåterbud till denna debatt. Därför ersätter jag henne.Jag tänker inte hålla ett anförande. Men jag tänkerbidra med två reflexioner då jag har lyssnat på kolle-gerna i denna sena afton.Den första reflexionen är att många har berört densvåra balansgången mellan det kommunala ansvaretoch den statliga styrningen. Var sätter vi gränsen? Närdet börjar gå illa, skall vi återta makten till riksdagenför att rätta till? Hur länge kan man vänta ut att kom-muner får göra misstag på vägen? När styr vi och närstyr vi inte? Egentligen kan vi med dessa problemförena oss i ett riksdagsparti.Jag och flera av er befinner oss då och då i full-mäktigeförsamlingarna i våra kommuner. Debatternadär är precis tvärtom. "skall inte de däruppe styraöver oss. Vi vet själva hur vi skall klara av det." Dåförenar man sig i ett kommunparti motriksdagspartiet.Det var den första reflexionen.Den andra reflexionen är: När kommer vi att fåmotioner som riktar sig mot oss, i det som också lig-ger i vårt arbete att följa upp och utvärdera det vi görhär i , när vi tittar på våra egna beslut ochhur vi har hanterat dem vidare?Fru talman! Det blev inget anförande, som sagtvar, utan endast två reflexioner. Med det vill jag yrkabifall till utskottets hemställan och avslag på reserva-tionerna.Anf. 152 ():Fru talman! Låt mig först säga att jag avser att ef-ter denna debatt kopiera snabbprotokollet, och särskiltUlf Melins inlägg om skolans resurser. Jag vill dåförsäkra att jag i varje skoldebatt som jagkommer att delta i skall ta upp det ställningstagandesom han har framfört som moderat representant. Jagtror inte att det kommer att gynna parti.Jag skall försöka fatta mig kort.Jag har motionerat om att en särskild skola skallinrättas där elever med funktionshinder och annatmodersmål än svenska skall kunna få god och kvalifi-cerad hemspråksundervisning. Den skolan skullelämpligast drivas som ett internat.Jag kommer fortsättningsvis att säga "hemspråk" istället för "modersmål", eftersom jag personligenanser att det var fel att byta begreppsanvändning. Dethär ordet kommer främst att användas av elever, ochdet är ett högtravande språkbruk för de flesta ungdo-mar i vårt samhälle som rimmar illa med den legitimi-tet man vill ge ämnet i övrigt. Dessutom tycker jag attdet är fel att lägga en tidig biologisk koppling tillspråkbruket. Det borde i stället vara angelägnare attbetona den sociala kopplingen.Utskottet har avstyrkt motionen med motiveringenatt det ankommer på kommunerna att erbjuda denformen av undervisning. Vi vet att hemspråkslärarna ofta är de första som får gå när skolan skär ned ilärarkåren. Hemspråkslärarna gör på många hållen enastående insats för att ge en kvalitativ undervis-ning på de få timmar de har tillgängliga för varje elev.I vissa skolor finns få utländska språk represente-rade bland eleverna, och i andra kan det röra sig omett tjugotal språk.Trots samordningen är det svårt att tillgodose ele-vernas rätt till hemspråk, särskilt om de har ett funk-tionshinder. Det är i många fall en övermäktig uppgiftför kommunerna.Ungdomar med funktionshinder som påverkarspråket, dvs. tal och skrift, t.ex. talsvårigheter, hörsel-skadade eller synskadade barn, är i behov av särskildkvalificerad undervisning.I gårdagens morgon-TV visades i en kanal ett in-slag med en mor som kämpade för att hennes son somhade Downs syndrom skulle få särskild hjälp avlogoped för att utveckla talförmågan. Det kan tyckasnågot extremt att motionera om rätten att lära sighemspråk i tal och skrift finns barn i samhälletsom inte ens har möjlighet att få lära sig ett språk pågrund av bristande resurser.Låt mig säga följande.Sverige har gått igenom en ekonomisk kris, ochden här mandatperioden har präglats av ett politisktbesparingsarbete som knappast gått någon politikereller annan medborgare obemärkt förbi. slår sigSocialdemokraterna för bröstet och säger att de hartagit ur svackan. Den socialdemokratiskavalparollen, dvs. vård, skola och omsorg, har om-sorgsfullt tjatats in på ett tidigt stadium i valrörelsen.Låt oss då visa att vi när vi pratar om vård, skolaoch omsorg också tar hänsyn till de elever som kanskehar det extra svårt, som har särskilda behov, somkommunen kanske inte kan möta på ett adekvat sätt.Självfallet skall sådana barn som nämndes i TV-inslaget också ha stöd och hjälp.Svenska medborgare talar betydligt flerspråk än svenska. Utan att inkräkta på det kommunalasjälvstyret eller kommunens uppgifter i övrigt, skullejag se det som mycket positivt om den här formen avskola som jag har motionerat om kan förverkligas.Det skulle innebära ett utmärkt tillfälle tillhemspråksundervisning under längre eller kortareperioder, som inriktade sig på att möta eleven utifrånelevens förutsättningar med väldigt höga ambitioner.Jag hoppas att det finns en politisk vilja i konkretbemärkelse bakom valflosklerna.Det andra område som jag skulle vilja nämna ärden del av en motion från som handlarom sex och samlevnad. Utskottet verkar ha missupp-fattat syftet med att bredda sex- och samlevnadsun-dervisningen, att döma av den motionsbeskrivningman har gjort. Det står där att motionärerna vill skall kunna prata om relationer och känslor i sex-och samlevnadsundervisningen. Det är självfallet intedet som avses.Det som avses är de ökade larmrapporter somkommer om ätstörningar, anorexi, förvrängda kropp-sideal, en lavinartad ökning av plastikoperationer, enallt större acceptans av sexualiserat våld och sexuali-serat förtryck, som t.ex. finns i pornografi. Ungdomarkonfronteras med makt, exploatering, myter ochvåld som är starkt kopplat till sexualiteten. Det ärdags att börja ta tag i de här mycket kontroversiellaämnena, som berör våra svenska ungdomar påett mycket konkret sätt.Jag har under detta år stått i talarsto-len och pratat om just unga kvinnors situation ochbehovet av att ta tag i dessa frågor på allvar i skolanfr.o.m. Det går inte längre att lunka på i sammatakt, utan vi måste bemöta denna situation med såmånga ätstörningar och så många problem.Det jag kallar ett ökat genusperspektiv i sex- ochsamlevnadsundervisningen skulle helt enkelt kunnaöversättas med att man borde få grundläggande kun-skaper i allmän feministisk teori i sex- och samlev-nadsundervisningen. Jag anser inte att det behöver ståi strid med varandra att jämställdhetsperspektivetskall genomsyra alla ämnen i skolan och att man tarupp det särskilt i just detta sammanhang, där det pas-sar så bra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 5 maj1997/98:706 av () till jordbruks-ministernKretsloppsprojekt i Dorotea1997/98:707 av () till inrikesmi-nisternÅldersgränser för unga1997/98:708 av () till miljöministernSophanteringen1997/98:709 av () till statsrådet för polisanmälan av våld i skolan1997/98:710 av () till socialministernFamiljerådgivningenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 12 maj.16 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 6 maj1997/98:675 av () till miljöministernMiljökostnaderna efter katastrofen i Tjernobyl1997/98:679 av () till kommunika-tionsministernKörkortsregler för handikappade1997/98:680 av () till socialminis-ternPrivatvården1997/98:684 av () till miljöministernKärnbränslehantering1997/98:690 av () till statsrådetThomas ÖstrosMarginalskatter på låga inkomster1997/98:691 av () till statsrådet förberedande sjöbefälsutbildningen1997/98:696 av () till socialminis-ternBrist på vårdpersonal1997/98:697 av () till socialminis-ternAnslag för vårdtjänstSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 12 maj.17 § Kammaren åtskildes kl. 22.16.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 4 § anf. 4 (delvis),av talmannen därefter t.o.m anf. 34 (delvis)av tredje vice talmannen därefter t.o.m voteringenkl. 13.36,av andre vice talmannen därefter t.o.m. voteringenkl. 15.32,av talmannen därefter till ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 136(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.