prot · GL0961 · 1998-02-04 00:00:00 — Här villvi framhålla att det är väsentligt att de funktionshind-rade får komma med i samhällsplaneringen på etttidigt stadium. Det blir billigare och effektivare attredan tidigt ta med de funktionshindrade och ta hän-syn till dem så att man inte behöver bygga om närsaker är färdigbyggda. Hur länge har vi inte tjatat omavfasade trottoarkanter, och hur harinte det blivit bortglömt i stadsplaneringen?Reservation nr 12 handlar om tysta områden. I enfolkpartimotion har vi velat lyfta fram frågan ombuller, som ju är ett försummat samhällsproblem.Detta beskrivs i reservation nr 12.Sedan vill jag också nämna reservation nr 15, somhandlar om kriminella mc-gäng. Man kanske först blirlitet förvånad över att detta tas upp i ett betänkandesom handlar om . Vi tycker dockatt myndigheterna måste använda sig av alla lagarsom finns för att stoppa de kriminella mc-gängensverksamhet och att man behöver anpassa lagstiftning-en till det. Vi känner ju alla till kampmot kriminaliteten inom mc-gängen, och det är viktigtatt vi för den kampen på alla fronter. Det är en viktigfråga för det demokratiska samhällets fortbestånd attinte släppa den här typen av kriminalitet för långt.Herr talman! Jag nöjer mig med de här kommenta-rerna. Mitt yrkande är alltså bifall till reservation nr 9om handelsändamålet i detaljplan. Jag står självfalletbakom även de övriga reservationerna, men jag anserinte att det är nödvändigt med votering i fråga omdem.Anf. 137 ():Herr talman! Flera av de reservationer som fogatstill betänkandet är delvis en upprepning av krav somframförts redan tidigare . Dethindrar dock inte att de med kraft förs fram på nytt.Det är viktiga krav, som är en förutsättning för ettekologiskt och socialt hållbart boende och bra boen-demiljöer.Planeringsfrågor och byggande är av traditionmanliga områden, medan kvinnor är de största bru-karna av bostäderna och deras närmiljöer. Tyvärrkommer inte kvinnors kunskaper och synpunkter tillsin rätt när det gäller planeringsfrågor och byggande.Detta måste naturligtvis ändras, inom flera områden.Ett sätt är att, som vill, göra det ob-ligatoriskt för kommunerna att upprätta boendeplane-ringsprogram och belysa dessa ur t.ex. ett jämställd-hetsperspektiv och ett kvinnoperspektiv. Kvinnor börockså på ett bättre sätt komma in i byggprocessen. Deobligatoriska byggsamråden skulle kunna vara etttillfälle för sådana synpunkter. Det förutsätter dock attbyggsamråden sker på ett tidigt stadium i byggproces-sen och att fler än kommunens byggnadsnämnd gestillfälle att yttra sig över byggnationen.När det gäller tillgänglighetsfrågorna har det hänten del positiva saker. Det avgörande beslutet saknasdock fortfarande, nämligen lagstiftningen om att en-kelt avhjälpta hinder för funktionshindrade i denbyggda miljön skall vara avhjälpta . utredning skulle det medföra stora kostna-der för kommunerna, och därför tvekar regeringen närdet gäller denna lagstiftning.Det utskottets majoritet inte beskriver är de andraslutsatser som utredaren kom fram till, nämligen attarbetskraftskostnaden från samhällssynpunkt i detnärmaste är noll eftersom arbetslösheten bland bygg-nadsarbetare är så hög. En annan slutsats var attom åtgärderna planeras och ingår i det normala peri-odiska underhållet blir det väsentligt billigare.Sedan finns det faktiskt valmöjligheter ibland.Socialdemokraterna och är tydligenberedda att satsa 7-8 miljarder på motorvägsbyggetSödra länken för att underlätta tillgängligheten förbilisterna på Stockholmsvägarna. Tillgängligheten förfunktionshindrade är tydligen inte lika viktig.Sverige har aktivt verkat för framtagandet av FN:sstandardregler. Dessa ratificerades i år 1995.I förordet uttrycks ansvaret för att samhället - rege-ringen, offentliga organ m.fl. - skall se till att visio-nen blir verklighet. ville isin skrivelse till utskottet fästa uppmärksam-heten på att det inte i första hand är fråga om omfat-tande, kostnadskrävande insatser utan om att avhjälpaenkelt åtgärdade hinder. Av regel nr 5 framgår attstaterna bör ta initiativ till åtgärder i den yttre och inremiljön för att undanröja hinder mot tillgänglighet.Regler och riktlinjer skall utvecklas samt lagstiftningövervägas för att säkra tillgängligheten i den byggdamiljön.Det är dags att leva upp till FN:s standardreglernu. Låt det vara ett löfte inför 2000-talet!En annan grupp som bör lyftas fram när det gällerplanering och byggande är barnen. Barnen har rätt tillinflytande enligt . De är goda ob-servatörer, miljöorienterade och medvetna om sinomgivning. De behöver någon som för deras talan iplan- och byggfrågor. Norrmännen har insett dettaoch gett varje kommun i uppdrag att utse en ansvarigtjänsteman i dessa frågor. Det här är också en åtgärdsom inte påverkar statsbudgeten, som ryms inomkonvergenskraven och som är lätt att genomföra. Menäven detta blockeras av företrädare för s och m.Vad är ni rädda för? Tror ni att bilarnas utrymmeskall minska om barnens bästa lyfts fram? Det är jutyvärr så att stadsplaneringen för det mesta tar störrehänsyn till biltrafiken än till de gamla, de funktions-hindrade och barnen. Att ta bättre hänsyn till barnenmedför automatiskt ett steg mot en ekologiskt ochsocialt hållbar stadsplan.När det gäller barnsäkerheten är det fortfarande såatt det som är byggt och inte ombyggt efter1976 inte omfattas av krav på barnsäkerhet. Olycks-fallen är enligt betydligt fler ihemmiljön än i trafiken. Tyvärr blir detta även enklassfråga. De flesta barnfamiljer bor i egnahem elleri bostadsrätt. Där är problemen inte lika stora när dett.ex. Men många ensamståendemed barn, liksom familjer hänvisade till miljonpro-gramsområdena - där det mesta byggdes -lever i sådana miljöer där barnsäkerheten är sämre.Skall det här behöva vara en klassfråga? Skall intealla barn värderas lika i ett sådant här sammanhang?Barnombudsmannen säger i ett uttalande frånseptember 1996: Jag ser ingen orsak till att barn sombor i äldre hus skall ha sämre skydd än kompisen sombor i ett nybyggt. Det stora antalet olycksfall i miljon-programmets hus tyder på att en ändring är nödvändigför att öka barnens skydd.Det är dags att leva upp till det nu.Herr talman! En rad förändringar har skett när detgäller byggprocessen. Lagar och regler har förenklats,och egenskapskrav har ersatt normer och direktiv.Byggherren ansvarar numera för byggprocessen istället för . Denna skall i förstahand kontrollera att byggherren följer de lagar ochregler som finns.Till sin hjälp skall byggherren utse en certifieradkontrollant som skall kontrollera att byggherren följerregelsystem och lagstiftning. Denna kontrollant kallaskvalitetsansvarig, vilket är olyckligt, eftersom det inteingår i uppgiften att vara den som ansvarar för kvali-tetsaspekterna. Det är ju byggherrens ansvar. Därförbör titeln kvalitetsansvarig bytas ut mot kontrol-lansvarig, även om det finns ett antal certifieradekvalitetsansvariga ute i landet. Det är inte ett godtag-bart skäl för att inte göra namnbytet.Kvalitetsfrågorna är mycket viktiga, och ett stortansvar vilar på byggherren. Efter det att bygglovgodkänts sköter byggherren själv hela byggprocessen.Ett byggsamråd med kommunens byggnadsnämndbehöver inte ske förrän senast före bygg-start. Vem går in och stoppar planeringsmissar i ettsådant läge? Det kan t.ex. vara handikappfrågor sominte lösts på ett tillfredsställande sätt. En sådan bygg-process kan visa sig vara mycket dyr , omåtgärder skall vidtas i efterskott och inte planerats påett bra sätt i förväg.På ett seminarium ordnat av , Arki-tekters , fälldes följande kommenta-rer om den nya byggprocessen:Eva , arkitekt: byggherrar ocharkitekter verkar tro att byggreglerna inte finns. Detgår att göra lägenheter bättre utan att det blir dyrare.Per Kallstenius, arkitekt: kan man bara in-gripa mot ett byggt resultat, inte mot ett projekt elleren ritning. Det är byggherren som skall se till att byggregler följs. Det är bindande föreskrifter,vilket branschen inte förstått. En byggherre som villavvika från bindande regler måste upplysa om detta isamråd med . Problemet är att detsker i ett sådant sent skede, förebyggstart.Hans-Erik , bostadschef på ,frågade: Har dagens system verkligen fått önskadekonsekvenser? Han svarade själv: Nej, jag har byttfot. Även om entreprenörerna talade om avregleringvar det inte så här vi ville ha det, att granskningenskulle komma på slutet.Hela systemet bör ses över. Vi kan börja här ochnu med att ge signalen att det behövs förändringar. Vikan börja med att se över begreppsförvirringen. Enkontrollansvarig skall naturligtvis kallas kontrol-lansvarig och inget annat.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tionerna 7 och 14 och står bakom övriga reservationerjag undertecknat.Anf. 138 PER ():Herr talman! Det här betänkandet blir litet av ettuppsamlingsheat i plan- och byggfrågor från allmännamotionstiden . De flesta motionerna tar uppfrågor vi behandlat tidigare och som vi framför alltkommer att behandla i samband med bostadsproposi-tionen, som skall ligga på bord senaste den19 mars. har avsiktligt avvaktat den pro-positionen och inte upprepat våra miljökrav vid bl.a.ny- och ombyggnad vad gäller vatten- och avlopps-frågorna, medborgarintressena, jämställdhetsaspek-terna, handelsetableringarna, m.m. Men eftersomandra partier tagit upp frågorna så att de hamnat härfår jag göra några kommentarer och även yrka bifalltill de förslag som inte bara är helt allmänt hållna utanklart går i riktning. Det är ganska själv-klart.Ett yrkande av som också finns medhär handlar om det vackra och det fula, det vi kallarför estetiken i tillvaron. Det är en viktig fråga, somjag återkommer till.Först vill jag poängtera vikten av att så mångahänsyn som möjligt tas vid samhällsplaneringen.Trots att samhället består av kvinnor harmännen klart dominerat planeringen av våra gemen-samma samhällsfrågor. Kvinnorna har negligerats,inte minst vad gäller trafikplaneringen och utform-ningen av våra bostäder. Det handlar inte längre ombara köket eller bostaden som arbetsplats, vilo- ochrekreationsplats, utan om själva utformningen avhusen, om bostadsområdet, infrastrukturen, om möj-ligheten till social samvaro, trivsel och trygghet. Jagstöder motion om en mer jämställdplanering och tror att en utredning skulle kunna for-mulera de förändringar som behövs för att stärka ensådan demokratisk process.Bifall till reservation nr 4!Självklart skall också funktionshindrade ha ett in-flytande över samhällsplaneringen. Samhället skallbyggas och förändras på ett sådant sätt att alla kanvara med, oavsett eventuella fysiska, mentala ellerhälsomässiga begränsningar. Vi skall alla kunna varadelaktiga och få möjlighet att påverka förändrings-processen. De funktionshindrades möjlighet måstestärkas och deras organisationer tillförsäkras inflytan-de i alla kommuner och i alla planfrågor. Också so-cialtjänsten har en viktig infallsvinkel som man måsteta vara på i planeringsarbetet för att inte vissa grupperskall hamna utanför eller helt glömmas bort. Härstöder jag motion, som tar upp de härkraven.Barnen är det viktigaste vi har i samhället. Vemställer inte upp på det? Barnen före betongen, skullejag vilja säga. Barnen före bilen. Barnen före, ja, sägvad som helst. Inte har vi precis planerat och byggt iförsta hand för barnen. Är höghusen till för dem? Ärvägtrafiken till för dem? Har våra bilars avgasrörplacerats på ett sätt som gynnar de små barnen? Varnågonstans finns de barnvänliga, barnsäkra kvaliteter-na i samhället?I stället har vi ordnat rastplatser för barnen i formav instängda gårdar och lekplatser. Våra hus har ibästa fall försetts med lås och stängsel och andrabegränsningar för att undvika olyckor. Men har viplanerat och byggt för barnen? Knappast.Det är dags att försöka anlägga ett barnvänligtperspektiv på planeringen. Det gäller inte bara ute-rummet, samhällets gröna lungor, orörda lekområden,utan också gifterna vi sprider i form av t.ex. bilavga-ser och de tiotusentals kemikalierna som finns somlösa konsumtionsvaror eller inbyggda i våra bostäder.Barnen är mer utsatta än någonsin, och vi alla ingår inågot slags fullskaleförsök vad gäller kemikalier,elektriska och magnetiska fält, m.m. Vem tar till varabarnens intressen? frågar jag mig.Jag har motionerat om barnkonsekvensbeskriv-ningar i alla offentliga utredningar. Detta bara för attjag vet att barnen ständigt kommer i kläm. Barnenssituation är allvarlig. Jag behöver bara nämna densnabbt växande allergi- och överkänslighetsförekoms-ten för att visa vad vi i detta fullskaleförsök utsätterdem för.I dag har, det vet vi alla, av barnen i lan-det någon form av allergi eller överkänslighet. IStockholm, den här staden, har 50-procentsgränsensprängts. Det måste finnas ett allvarligt systemfel somvi ännu inte har åtgärdat. Det är hög tid att vi tar itumed det.Barnen har rätt till inflytande enligt barnkonven-tionen, vilket vi har hört tidigare. Deras synpunkterbör bli synliga i planprocessen. I finns en sär-skild tjänsteman i byggnadsnämnderna med dettauppdrag, och en liknande lösning kunde vara en brastart på ett mer uttalat samhällsansvar för barnenssituation.Jag stöder motion i det här fallet,reservationerna nr 7 och 8.Jag vill slå ett slag för motionsyr-kande nr 42 i motionen Kr270 som handlar om nöd-vändigheten av att de estetiska värdena får störrebetydelse i kommunernas arbete med planering ochbyggande. Vi behöver glädjas åt det vackra och njutaav arkitekters och konstnärers förmåga att gestaltaoch formulera tidens uttryck, utan att därför begå våldpå det som skapats av tidigare generationer. Traditionoch förnyelse är ett slags naturlig och skön balans.Det vänliga och intressanta uterummet, hållplatsen, devackra husen - samhällets utseende är av stor betydel-se för vårt välbefinnande.I den behandlade kulturpropositionen sägsatt kvalitets- och skönhetsaspekter inte skall under-ställas kortsiktiga ekonomiska överväganden och attbyggandet bör förses med nya normer av ett slag somger möjligheter till avvägningar. vill haett tillägg i PBL som gör det möjligt för kommunernaatt stoppa fula husbyggen, liknande det som man har iNorge.Vi anser också att enprocentsmålet vad gäller es-tetisk utsmyckning - en rekommendation redan från1937 - skall krävas inte bara vid ny- och ombyggna-tion av offentliga lokaler utan även för hyreshus ochbostadsrätter och vid infrastruktursatsningar som väg-och brobyggen, dvs. för allt som har någon form avstatligt stöd.Vi borde alla sträva efter ett vackrare samhälle.Det kanske vi gör, men vi lyckas inte så bra. Vi serväldigt mycket av tomhet, ödslighet, främlingsskapoch plana husytor med svarta fyrkanter till ögon utanuttryck av glädje och kärlek.Jag yrkar bifall till reservation nr 11, mom. 13.Fru talman! vill jag säga några ord omoväsen, dvs. det ljud vi mår dåligt av - sådant bullersom vi lätt identifierar och sådant som vi är omedvet-na om.Behovet av bullerfria tysta områden är en viktigmiljöfråga. Vi har brist på tystnad i vårt samhälle.Ungdomarna låter ofta musikanläggningarnas ljudnivåmed råge överskrida vad känsliga öron tål. Vi hararbetsplatser som är ohälsosamma urhörselsynpunkt. Framför allt har storstädernas invåna-re tvingats leva ständigt omgivna av bakgrundsbullerpå omkring 75 dB.Enligt officiella källor utsätts upp till 3 ½ miljonermänniskor för buller som är kraftigare än vad som ärönskvärt ur medicinsk och hygienisk synvinkel. 1miljon är svårt störda. Många störningar härrör justfrån lågfrekventa ljud.Inte ens på landsbygden är det längre lätt att finnaden naturliga tystnaden med enbart vind och väder,vågor, prassel av löv och fågelkvitter och andra djursläten.Det finns inga bindande riktlinjer för buller frånvägtrafik, flyg, tåg eller andra liknande bullerskapare.Det är märkligt med tanke på den kunskap vi trots alltbesitter att vi inte tidigare lagt oss mer vinn om attvärna om den viktiga tystnaden.Jag stöder reservation nr 12, som vill utreda möj-ligheterna att genom PBL reglera tillgången till bul-lerfria miljöer.Anf. 139 ():Fru talman! tillkom efter ettomfattande utredningsarbete. Den trädde i kraft den1 och samordnades så med naturresurslagen,som trädde i kraft vid samma tillfälle. Genom PBLställs krav på kommunerna att upprätta en aktuellöversiktsplan som omfattar hela kommunen.PBL har ändrats och kompletterats vid ett antaltillfällen. Av ändringarna märks särskilt de som sked-de från . Utgångspunkten för deförändringarna var att den fysiska planeringen skallses som en integrerad del i en samlad miljöpolitik.Det framlagda förslaget till miljöbalk av-ser dessutom att ge miljöaspekterna en ännu störrebetydelse i den samhälleliga planeringen. Det handlarom att förstärka skyddsintresset, sätta upp tydliga måloch att förstärka också allmänhetens inflytande.I dagens betänkande trycker vi från Kristdemokra-ternas sida på tre områden där man ytterligare kanförstärka PBL. Det gäller miljöhänsynen i boendet,skydd av viktiga vattenresurser och åtgärder för attvärdefulla kultur- och arkitektoniska värden bättreskall beaktas och även bevaras till eftervärlden.Som vanligt hänvisar utskottsmajoriteten till pla-nerade och pågående arbeten på olika håll. Med vissvälvilja avslås motionsyrkandena.När det gäller miljöhänsyn i boendet trycker vi påatt allt samhällsbyggande måste präglas av varsamhetoch på vikten av att känsliga och betydelsefulla na-turmiljöer och ekosystem ges ett fullgott skydd. Vimenar vidare att avloppshanteringen måste effektivi-seras och återanvändningen av byggmaterial öka. Detmåste också ske förbättringar av inomhusmiljön.Frågan om hälsodeklarationer av bostäder måstedrivas på. Som underlag till beskrivningar av ettbyggnadsobjekts konsekvenser vad gäller ekologiskhållbarhet måste ett system utvecklas för miljö- ochhälsovärdering av byggmaterial och byggande.Som sagts pågår flera projekt som syftar till attöka miljöhänsynen i den fysiska planeringen och närdet gäller boende och byggande. Vi anser att ett hel-hetsgrepp måste tas vad gäller hela dennaproblematik. Här behöver vi skjuta på. Det måstehända saker snarast.Fru talman! Skydd av vattenresurser och ökadkunskap kring hanteringen av våra vattenresurser ären utomordentligt viktig fråga inte minst för vårakommuner. Bristen på vatten och föroreningar avvattenresurser är för övrigt ett globalt hot som vilartungt över hela mänskligheten.I ett globalt perspektiv är vi i vårt land ändå fort-farande lyckligt lottade när det gäller tillgången tillrent vatten. Det gäller att förvalta denna livsviktigaresurs på bästa möjliga sätt. Det handlar då om attvidga och fördjupa våra kunskaper på området, atthitta tydliga planeringsinstrument och ta ett helhets-grepp som garanterar en god vattenförsörjning ävenför kommande generationer.Det är här PBL kommer in, liksom översikts-planarbetet och detaljplanarbetet i våra kommuner. Enundersökning av visar att många av landetskommuner har stort behov av att stärka sin vattenför-sörjning. handlar det om att övergå från yt- tillgrundvattenförsörjning. Avsaknaden av alternativvattenförsörjning har blivit en obehaglig överraskningför de kommuner som tvingats överskrida sin budgetnär de hamnat i en akut vattenbristsituation. Kommu-nerna hängde helt enkelt inte med när det gällde vat-tentäktsfrågor bebyggelseex-pansion. I den första generationen översiktsplaner ibörjan av 90-talet var det ovanligt att man reserverademark- och vattenområden för framtida vattenförsörj-ning.Det finns också en konflikt mellan samhällets be-hov av materialförsörjning från isälvsavlagringar ochderas betydelse för en naturlig grundvattenbildning.Stora sand- och grusområden är låsta av vägar,bostads- och industriområden, flygfält och täktverk-samhet. Olika typer av deponier är ockå ett hot.Isälvsavlagringarna utgör ändliga resurser och har storbetydelse för landskapsbilden, för den biologiskamångfalden och för vattenförsörjningen.Kring hela denna viktiga problematik, som ocksåomfattar bekämpningsmedlens spridning i dricksvatt-net, krävs inte bara lagstiftning utan också ökad kun-skap och utbildning. Bristen på kunskap är allvarlig.Detta visar bl.a. en undersökning som Livsmedelsver-ket genomfört. Det står helt klart att det bör utgåföreskrifter från myndighetshåll som tydligt klargörvilken utbildning som krävs för personal som arbetarmed dricksvattenfrågor.Till sist vill jag säga att arkitektur och värdefullakulturmiljöer ger oss alla och vårt samhälle en identi-tet. Goda estetiska värden bidrar sannolikt även tillvårt psykiska välbefinnande och kan också leda tillminskad förstörelse, minskat klotter och minskadvandalisering. Hur vi människor mår är intimt för-knippat med den yttre miljö som vi lever i. Arkitektu-ren kan således utformas så att den bidrar till att skapalivslust.Värdefulla kulturmiljöer och byggnader som utgörprov på olika tiders arkitektur skall därför bevaras tilleftervärlden. Arkitekturen är ett uttryck för skiftandetiders livsmått och förhållanden som vi skall överlåtaåt kommande generationer.Från sida anser vi det nöd-vändigt att frågor om kvalitet och gestaltning ges enstörre tyngd i kommunernas arbete med planering,byggande och boende. Det är glädjande att dessafrågor nu mer och mer aktualiseras, bl.a. i det förslagtill arkitekturpolitiskt handlingsprogram som för-hoppningsvis kan bli en proposition.Även den bostadspolitiska utredningen har berörtfrågorna på ett positivt sätt. har likaså enarbetsgrupp. Den kulturpolitiska propositionen somkom pekar också på dessa värdeful-la värden.Fru talman! Det finns en hel del att säga kringPBL och betänkandet. Det finns några saker som vistöder från sida trots att vi intehar varit med och motionerat. Det gäller barnsäkerhetoch barns och ungdomars intresse vid planeringen.Det är Vänsterpartimotioner som vi fullt ut stöder.För övrigt, fru talman, står vi självfallet bakomalla våra yrkanden i motionerna. Jag nöjer mig härmed att yrka bifall till reservationerna 3 och 11.Anf. 140 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas motio-ner gällande , PBL. Motionernaär väckta under allmänna motionstiden. Utskottet görett tillkännagivande till regeringen angående tilläggs-avgift vid olovligt byggande. I övrigt avstyrks motio-nerna. De flesta känner vi igen från tidigare behand-ling i denna kammare.PBL kom - som någon tidigare här sade - till1987, efter många års utredande. Lagen har fungeratoch fungerar bra och är allmänt accepterad. Ävenefter 1987 har lagen utretts och justeringar har gjortspå ett flertal områden. ändrades lagen såatt ansvaret tydliggjordes och byggherren skall utse enkvalitetsansvarig vid varje projekt. Detta har ställt del problem på framför allt mindre projekt. Bover-ket har utvärderat dessa ändringar ochföreslagit en del förändringar. Frågorna är nu ute påremiss och kommer senare upp för ställningstagande iRegeringskansliet. Reglering av livsmedelsförsäljningi handelsplaner har återinförts.Centern trycker i en reservation på samordningmellan fysisk och ekonomisk planering. Utskottetdelar denna uppfattning. En mer allmän insikt omdetta håller på att växa fram. Det är inte bara denfysiska planeringen som styr samhällsutvecklingen.Även ekonomisk, infrastrukturell och regional plane-ring bidrar. Samordningen mellan dessa lagar måstestärkas. Vi tror att regeringen är väl medveten omdessa frågor och har uppmärksamheten riktad på dettautan att ger det tillkänna.Kristdemokraterna vill ha mer miljöhänsyn i bo-endet. Motionen är skriven innan förslaget om miljö-balk förelades . I föreslås nu attmiljöhänsyn skall genomsyra alla frågor. Reservatio-nen kan därför uppfattas som onödig.En reservation tar upp vattenförsörjningen. Detefterlyses en skärpning av lagstiftningen i enlighetmed förslag. Denna utred-ning bereds nu i . tarupp dessa frågor. Därför förstärks vattenförsörjnings-frågornas miljöaspekter. och kom-mun kan enligt miljöbalksförslaget inrätta vat-tenskyddsområde. Kommunerna får med detta och detansvar de har för vattenförsörjningsfrågorna i över-siktlig planering och i övrigt de redskap de behöverför att klara dessa frågor.