prot · GL0962 · 1998-02-05 00:00:00 — Först vill jag säga till att den privata sysselsättningen har ökat med50 000 sedan valet - det är sant. Men å andrasidan, , har ju sysselsättningentotalt sett minskat med över 500 000. Dethär är bra men långt ifrån tillräckligt. Visst är vi över-ens om det.Och visst är det så att sysselsättningen har sjunkitunder många av de år då vi nu har haft en socialde-mokratisk regering. Det är mycket allvarligt. Det härbehöver vi göra något åt. Då kan vi också sanerastatens finanser och få ned räntorna. Det bör AndersSundström tala nogsamt med sin finansminister om.Nu har vi tyvärr gjort så att vi, i angelägenheten attsanera statens finanser, bromsat sysselsättningsök-ningen.Jag har också några ord till interpellanten, som jagfår tacka för att han har ställt den här värdefulla inter-pellationen. Visst är det sant att det vore bra medskattesänkningar för många företag, är den förste att erkänna det. Men ni i Folkpartietkan inte med trovärdighet kräva detta när ni har lagtfram ett så dåligt budgetförslag.Jag rekommenderar återigen alla riksdagsledamö-ter som hör på denna debatt, de som läser debatten, dejournalister och andra som kanske kontrollerar snabb-protokollet: Läs finansutskottets betänkande s. 103-104. Läs dessa två sidor! Så länge inte harrättat till de fel som finns angivna på dessa två sidor,så kan inte med trovärdighet driva krav påskattesänkningar eftersom man inte har en samman-hållen budgetpolitik. Då kan man inte driva de härkraven med någon som helst trovärdighet. Det ärtyvärr så. Jag håller med om att det ärviktiga krav att sänka skatten för en del mindre före-tag. Men man måste också finansiera detta på någotsätt.Det har dock vi i Vänstern gjort, . Varför avfärda alla förslag om sänkta skatterför mindre företag? Det finns faktiskt problem medskatteuttaget i tjänstesektorn. Det är oavvisligen så.Varför inte fundera på detta?Vi skall ha en kommande debatt om skatteväxling,grön skatteväxling. Vi kan då tänka på en röd skatte-växling. En del av storindustrin går uppenbarligenbra. erkänner jag att jag är litet populistisk, mendet har ju även statsministern tillåtit sig att vara ifråga om och hans fallskärmskarusell.Om vi är litet fallskärmsjägare så kan vi få in en delslantar. Det här drabbar mig och statsrådet också omvi tar bort vårt grundavdrag. Visst har vi råd med det!Då skulle vi kunna använda dessa pengar till attsänka en del skatter för egenföretagare. Vi skullekunna låta dem slippa egenavgifterna. Vi har före-slagit upp till 50 000, . Det är väl en braidé? Kan tänka sig att finansiera dettamed att han och jag inte får något grundavdrag? Dåkan vi ge detta till egenföretagarna och stimuleramindre, växande företag. Det vore väl bra fördel-ningspolitik och tillväxtpolitik, ?Det är så vi måste driva frågorna. Vi måste ha ensammanhållen budgetpolitik och inte bara säga: Ge,ge, ge! Vi måste också se till att finansiera saker ochting. Det är bristen med ; att ni inte har ensammanhållen politik.Någon taletid har jag ännu kvar. Tänk som nä-ringsminister, , på detta med sys-selsättningen. Jag sade i den förra debatten och jagsäger det även till denna minister. 1996-2000 skallsysselsättningen stiga med totalt 120 000 personer.Den sjönk och finns det en prognos omatt det skall stiga. Men det är bara en prognos. Hurskall man hinna hämta in dessa 120 000? Kommerinte dessa jobb så kommer också budgetpolitiken,finanspolitiken, att hotas.Ni måste lägga om kurs, ni socialdemokrater. Nihar misslyckats med sysselsättningspolitiken på grundav att ni har överdrivit en annan punkt. Ni skulle hanöjt er med det som vi sade: Ett saneringsmål på 114miljarder. En bro för mycket har skadat sysselsätt-ningen.Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med två synpunkter tillElver . Den första gäller tjänste- och service-sektorn i vårt land. är ett av de länder i värl-den som har den största tjänste- och servicesektorn.Den har den egenheten att den till väldigt stor delbetalas via skattsedeln. Men det är väldigt fina tjäns-ter som utförs i form av barnomsorg, äldreomsorg,sjukvård och utbildning. Men det är faktiskt en avvärldens största tjänstesektorer.Jag kan inte se att just dessa jobb inte skulle räk-nas till tjänstesektorn. Det är klart att man kan väljaatt via skattsedeln genomföra andra prioriterade insat-ser i tjänstesektorn. Då kan man minska anslagen tillvård, omsorg och utbildning för att öka andra tjänste-verksamheter. Det är naturligtvis en omfördelningsom man kan hålla på med. Men jag tycker att manskall komma ihåg att vi har en stor tjänstesektor justdärför att vi har höga skatter som betalar denna tjäns-tesektor. Och det är tjänster som verkligen efterfrågas.Jag gillar alltså tjänstesektorn. Men jag vill priori-tera skattepengar till det som behövs mest. Just nubehövs pengarna bäst i tjänstesektorn för att klara degamlas situation, våra barns situation och våra ung-domars utbildning.Den andra frågan handlar om attityder och värde-ringar. Där vill jag gärna ge rätt. Dethandlar väldigt mycket om vilka attityder och värde-ringar som vi skickar ut i samhället när det gäller attvåga ta ett kliv in och bli företagare, entreprenör.Då vill jag säga att jag tycker att det är litet olyck-ligt, , att beskriva det som så oerhörtsvårt att bli egen företagare. Det är tre kontakter somman måste ta med samhället för att starta företag. Detär till , dit man måstelämna in en blankett. Det är egentligen vad det ärfråga om. Det är också till och tillden lokala skattemyndigheten. Det är de tre åtagande-na man måste göra.Men det stora steget gäller ju: Har jag en affärsidésom bär? Har jag kunder som är beredda att efterfrågamina tjänster? Har jag en finansiär, en bank, som ärberedd att ställa upp och stödja mig? Har jag självför-troendet att ta detta steg?Det handlar om värderingar och attityder. Det ärklart att det inte blir lättare för dem när de lyssnar tillElver , som visar en stor bunt papper ochsäger: Det här är ett orimligt steg! Det är trots allt28 000 som tar detta steg. För dem har inteblanketterna, de här tre blanketterna, varit det svåras-te. Det svåraste har varit att klara kunderna, leveran-törerna, finansiärerna och det egna självförtroendet.Sedan vill jag säga några ord till , , det är värre än så. Det försvannen halv miljon jobb. Men utöver detta var det faktiskt300 000 jobb i offentlig sektor som betalades medlånade pengar. Det var 300 000 jobb med lånadepengar. Det var lärare, sköterskor, vårdbiträden ochdagispersonal.Nu har vi budgetsanerat. Det är sant att det harblivit 70 000 färre i offentlig sektor. Men det är230 000 av de 300 000 som gick på lånade pengarsom nu får lön på egna pengar. Fortsätter vi den ut-vecklingen, och kanske också lyckas åstadkommaen tillväxt i den privata sektorn, så kommer det att seganska bra ut framåt . Så jag tycker att vi hargjort ett ganska väl avvägt och klokt arbete.Anf. 29 ():Fru talman! Jag vill säga litet om sysselsättningen.Anders säger att det har blivit några tiotu-sental sedan valet . Problemet är väl att vi i ochför sig fick en bra nettoökning när det gäller syssel-sättningen i fråga om nya arbetsplatser både 1994 och1995. Men har det gått åt andra hållet. Ochdet som är besvärande är ju att detta har skett i en godkonjunktur.Näringsministern säger att vi har en stor tjänste-sektor. Det kan vara riktigt. Men det är ingen tvekanom att de flesta, inklusive tunga socialdemokratiskaföreträdare nu senast i , säger atttjänstesektorn måste få en expansion och att vi måstehitta en modell för att klara detta.Sedan tycker inte om att jagbeskriver problemen genom att visa den här tjockaluntan, för det skulle avskräcka några. Det var själv-fallet inte men avsikt. Men jag tror ändå att vi måstevisa på den verklighet företagarna lever med.Vi har dessutom fått ett fenomen, som jag antyddei mitt förra inlägg, nämligen att kommunerna börjar tastora pengar för sin medverkan. Jag nämnde här iförrgår för arbetsmarknadsministern att ett halvtim-mes presidiebesök av en byggnadsnämnd kostar upp-emot för ett nystartat företag. Det kan intevara rimligt när man från hela samhällets sida sägeratt man vill främja detta.Den stora satsningen på utbildning är bra. Men detfinns naturligtvis en kluvenhet i detta därför att kvali-teten blir eftersatt. Det är inte heller någon tvekan omatt utbildningen också skall tjäna syftet att pressa nedarbetslöshetstalen. Jag tror att vi behöver lättnader föratt komma i gång.Näringsministern säger att ett gott näringsklimatinnebär konsekventa långsiktiga spelregler. Det är jujust det som vi har saknat. När det gäller a-kassan,som jag väl känner, har regeringen lagt fram tio pro-positioner under mindre än med förändringar.Det innebär ungefär en i kvartalet. Tala om kvar-talspolitik.Jag är bekymrad över att näringsministern tyckeratt tempot med är nöjaktigt -att det kan komma ett besked som sedan skallleda till resultat. Jag tror att vi måste höja tempotbetydligt.Sedan vill jag säga något om de skattelättnadersom har överflyglats av ännu större skattehöjningar.Detta kan inte vara rätt väg att gå. Jag tror alltså, frutalman, att det återstår väldigt mycket att göra för skall komma till rätta med de problem som rege-ringen erkänner och som den säger sig vilja göranågot åt. Men åtgärderna har dröjt, och en del åtgär-der har vidtagits med en ryckighet som gör att vi intehar fått fart på detta.Ropen från kommuner och privata företag visar attvi behöver en förändring som leder till att människorsäger att de är beredda att starta företag och att desom har ett företag säger att de är beredda att nyan-ställa ytterligare personer. Det klimatet har vi ännuinte. I fråga om detta tror jag att regeringen har en heldel att göra. Som parlamentariker skall vi självfallethjälpa till att skjuta på.Till sist vill jag bara notera att det är intressant attVänsterpartiet har ett så stort intresse för Folkpartietspolitik på detta område och säger att man vill sammasak. Men man klagar på att finansieringen inte varsammanhållen. Jag tror att kan läsapå detta en gång till. Men det är inte illa om vi harmålet gemensamt.Anf. 30 ():Fru talman! Jag tycker att det är jättebra att vi harmålet gemensamt. Och gäller det att lösa finansie-ringsfrågan. Jag rekommenderar läsning av s. 103-104 i finansutskottets betänkande om budgeten. Jagrekommenderar även läsning av den folkpartistiskareservationen.Jag vill säga något till näringsministern om bud-getsaneringen. Vi förbättrade i statens finan-ser med . Det berodde på iminskade utgifter och i ökadeinkomster. Det var på inkomstsidan som saneringenskedde genom ökade reallöner och genom skattehöj-ningar, men framför allt genom ökade reallöner. Omvi sedan hade haft fler sysselsatta hade vi haft ännumer. Regeringen måste lära sig att förstå att fler jobbsjälvklart ger bättre statsfinanser. Det skrev i inför förra valet. Det har niglömt bort . Det måste näringsmi-nistern få regeringen att förstå.I går sade arbetsmarknadsministern i TV att honavvisar alla skattesänkningstankar på tjänstesidan.Men man kan inte ha den inställningen. Det behövsskattesänkningar på tjänstesidan för att få i gång den-na sektor. Det har socialdemokraterna i Stockholmbörjat inse. Vi i har drivit denna frågalänge. Vi får stöd av . Vi skall nog se tillatt de lär sig finansiera också. Men det måste ske endel aktiva skattesänkningar. Var inte allergiska motskattesänkningar för att åstadkomma fler jobb. Men setill att finansiera dem på ett bra sätt. Låt de som hardet bättre ställt betala, eller ta det på miljösidan för attfinansiera dem. Om regeringen inte kan tänka sigskattesänkningar, skulle näringsministern då kunnatänka sig en liten subvention till varvsindustrin för atttrygga 2 000-3 000 varvsjobb? Man måste ju göranågot om man är minister och inte bara säga nej, nej,nej. Socialdemokraterna måste ändra inställning ipolitiken.Min tid är ute , men jag förväntar mig insatser.Ta bort t.ex. egenavgifterna eller arbetsgivarinträdetför småföretagarna, eller minska dem i alla fall.Anf. 31 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill först säga till jag är en varm anhängare av regelförenklingar ochmindre byråkrati. Det är viktigt att det görs på ettsådant sätt att det inte måste ändras direkt. Därförskall denna förenklingsdelegation göra ett ordentligtjobb, tänka igenom det och leverera ett material. Mensamtidigt vill jag säga att om man tittar på ett företagstid för att hantera administrativa frågor är det enmycket liten tid som går åt till att möta samhälletskrav. Den stora tiden i administrationen går ju åt föratt möta de egna kraven på precision, exakthet, mark-nadens krav, kundernas krav, leverantörernas kravoch ägarnas, bankernas, krav. Det måste finnas någraproportioner i detta resonemang.När det gäller konsekvenser i spelreglerna tyckerjag ungefär som att det har skett snabbaförändringar . måste jag sägaatt jag inte vet hur det skall gå till. När vi kom tillregeringsmakten hade vi västvärldenskanske största underskott och insåg att vi måste agerasnabbt. Det är klart att det då inte fanns utrymme förstora och långa utredningar. I en sådan situation måsteman i det korta perspektivet åstadkomma snabbaresultat. Det är ungefär som när en människa är sjuk.När en människa kommer in på akutavdelningen gäl-ler det att rädda livet. Sedan livet är räddat återstår enlång och besvärlig rehabilitering. Det är den fasensom vi nu är inne i. Men det gällde först att räddalivet.I går och i förrgår var jag i på ett med företagare från . Det kanvara ganska intressant att lyssna på dessa företagare.De företagare som kom från länder med ett litet väl-färdssamhälle, framför allt och , betonadeväldigt mycket behovet av ett starkare välfärdssamhäl-le, att det behövdes mer statliga insatser för forskning,utveckling, kunskap och bättre sätt att ta hand ommänniskorna när de är unga, gamla och barn. De somhade detta krävde sänkta skatter. Det visar ungefärhur världen fungerar.Det är ungefär som min yngsta grabb sadeför någon vecka sedan när han läste en opinionsmät-ning i någon av kvällstidningarna. Han sade: Du pap-pa, det är konstigt att det är en majoritet som vill hamer välfärd, men det är också en majoritet som vill hamindre skatter. Hur går det där ihop?Lars förskjuter sig mot den argumen-tationen. Han sade visserligen att hans tid är ute. Detkan nog vara så att hans tid är ute, men jag skall ändåägna några ord åt det han sade, eftersom man brukargöra det när tiden är ute. Jag anser att vår politik hargett fler sysselsatta i riktiga jobb. Vi skall kommaihåg att vi då denna regering tillträdde hade en situa-tion med en enormt underbalanserad statsbudget då vilånade pengar till en massa jobb. Det är det som jagförsöker beskriva. Genom denna saneringspolitik offentliga sektorn börjat gå ihop somden privata sektorn har vuxit. Därmed är det betydligtfler jobb som är betalda jobb, i storleksordningen270 000 i offentlig sektor och 50 000 i privat sektor.Det är en ganska stor expansion av riktiga jobb underkort tid. Det är inget dåligt jobb.Anf. 32 TALMANNEN:Det är riktigt att tid är ute i den-na debatt.Anf. 33 ():Fru talman! Denna näringspolitiska debatt om hurvi skall få fler jobb har också blivit en skattedebatt.Visst är det spännande att se när gerSocialdemokraterna en riktig, vågar jag säga, höger-krok i skattefrågan.Nåväl, man kan ändå fråga sig om man kan talaom mindre skatter och ändå vilja ha mer välfärd? Visocialliberaler vill ha en god välfärd, och den slåss viför. Och på den punkten har vi ofta varit väldigt över-ens med t.ex. socialdemokratin. Men vi kan tänka ossmindre skatter. De höga skatterna har ju inte löst våravälfärdsproblem, vilket jag också tror är viktigt attkomma ihåg. säger närmast väd-jande: Hur skall en ny regering göra när den frånbörjan har ett stort underskott? Ja visst var det så. Vihar haft den svåraste lågkonjunkturen. Men dettaproblem löser man inte med en återställare på arbets-marknadspolitikens område som försvårar nyanställ-ningar.Den stora uppgången för nyanställningar under desenaste tre fyra åren skedde 1994 och 1995. Sedanhar det gått utför. Vi har färre anställda än påmången god dag. Jag tror att vi kan agera också ute iEuropa. Där brister det oerhört mycket när det gällersynen på välfärden. Jag tror att och Nordendär har mycket att tillföra och önskar regeringen ochAnders lycka till när ni i och påandra ställen pläderar för både svenska och nordiskamodeller. Det gäller också och de fyrapelarna: företagsamhet och anställningsbarhet liksomförmåga till anpassning och jämställdhet i arbetslivet.Det är viktiga frågor som bör driva både medregeringens stöd och med stöd av stora delar av riks-dagen. Där önskar jag alltså lycka till. Jag tror dockatt det behövs en del förändringar också i den svenskaregeringspolitiken.Anf. 34 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag säga några ord om bil-den av jobben. Det är riktigt att antalet jobb totalt settunder den här treårsperioden inte har ökat. Däremotär det betydligt tryggare. Det var ju i stort sett lånadepengar som användes till de 300 000 jobben. har de här 300 000 personerna anställ-ning som betalas med egna pengar. När vi befinneross i ett läge som det nuvarande - precis som när manjobbar sig ur en svår och djup svacka och man kom-mer till den kant där saker börjar gå ihop - finns detalla förutsättningar för att tillväxten när det gällerriktiga jobb kommer att vara lika stor under de när-maste tre åren som den varit som vihar jobbat. Det tycker jag är viktigt att säga.Det är också viktigt att säga att statsfinanserna ochjobben i stor utsträckning tillkommit genom att sam-hället har växt. har växt under dehär åren. Det är det som avspeglas i ökade skattein-komster och ökad sysselsättning inom den offentligasektorn - alltså en ökad sysselsättning som är betald,som inte bygger på lånade pengar.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till såfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 35 återupptar sitt sammanträde. Vi inledermed frågestunden, dvs. att riksdagsledamöterna ställerfrågor till statsråden.Följande statsråd kommer att delta: FinansministerErik , utbildningsminister , statsrå-det , inrikesminister ,näringsminister , miljöministerAnna , försvarsminister ochstatsrådet ber regeringsföreträdarna att ta plats.Storföretagsledares förmånerAnf. 36 ():Fru talman! Delar av näringslivet har igen visat engirighet som är närmast obegriplig. Man har igen visatatt man saknar markkontakt. Man hänvisar till kon-kurrens på en internationell marknad när det gällersvenska direktörer. Det har man naturligtvis missupp-fattat. Det är svenska ishockeyspelare, svenska skö-terskor och svenska ingenjörer som efterfrågas utom-lands och inte svenska direktörer.Det bristande omdömet hos delar av näringslivetsätter deras agerande i andra samhällsfrågor i vissrelief, vare sig de är 101 direktörer eller fler. Dennasnikenhet ruinerar människors förtroende för delar avstorföretagen, men det stör naturligtvis också arbets-marknaden.Min fråga till finansministern är: Vilken strategihar regeringen för att komma till rätta med detta upp-seendeväckande agerande från delar av storföretagen iSverige?Anf. 37 Finansminister ():Fru talman! Jag delar kritiken som har framförtsbåde av och från många andra håll.Jag tycker att det är stötande företeelser vi ser. Dethandlar både om omfattningen av förmånerna ochäven om andra inslag. verkar det som att för-månerna blir särskilt stora om en företagsledare harvarit mindre framgångsrik i utövandet av sitt yrke.Det är naturligtvis också olyckligt eftersom män-niskor blir upprörda. Det är människor som har svårtatt få pengarna att räcka till. Vi har en avtalsrörelsesom pågår. Det är viktigt att avtalsrörelsen får ett brautfall som möjliggör en fortsatt återhämtning ochförstärkning av den svenska ekonomin. Detta under-lättar inte avtalsrörelsen.Regeringen kan inte direkt ingripa och reglera för-hållanden i privata företag. Men vi kan driva debattoch opinionsbildning. Vi kan uttrycka den starkaförhoppningen att man också i det privata näringslivetförstår att vad man gör - inte vad man säger, utan vadman gör - har stor betydelse för människorna i all-mänhet.Vad vi direkt kan göra och gör är att se över för-hållandena i de statliga bolagen. Vi har fastställt rikt-linjer, och vi har skärpt riktlinjerna. Vi genomför nuför en noggrann kartläggning för att sehur väl dessa regler efterlevs. Jag förväntar mig att detdenna gång kommer att vara mycket god efterlevnad.Det får vi återkomma till.Anf. 38 ():Fru talman! Den här diskussionen är inte ny. Denkommer och går från tid till annan. Man tror ibland,uppenbarligen förgäves, att omdömet förändras tilldet bättre hos dessa delar av det svenska näringslivet.Men så kommer sådana här frågor upp igen.Regeringen måste rimligen beväpna sig med enstrategi som gör att korrigeringen ändå äger rum närvi uppenbarligen inte kan lita på god vilja, omdöme,att man tar till sig information, osv. från näringslivetssida.Jag vill ändå begära ett starkare förhållningssätt avfinansministern. Det kan vara att man inbjuder nä-ringslivet till ett tydligt och klart samtal, eller medandra starka åtgärder genomför det, eller föreslår ochagerar på ett sätt som åtminstone ligger i närheten avhur man förhåller sig till de egna, om jag kan kalla destatliga företagen så.Jag efterlyser alltså ett tydligt agerande från rege-ringens sida.Anf. 39 Finansminister ():Fru talman! Vi är kanske överens om att en statligdetaljreglering av lönerna i den privata sektorn inte ärönskvärd. Det är inte den vägen vi skall gå. Dethandlar om debatt och opinionsbildning. Det handlarom moral och etik. Det handlar om att uppträda somett föredöme. Det finns förvisso brister där.Jag tror att det vi gör inom den statliga bolagssek-torn är positivt och att det också kan få spridningsef-fekter efter hand. Men det är också viktigt att man tarden här debatten och går ut och förklarar sig från detprivata näringslivet. Jag tycker att vi har skäl att begä-ra ett klarläggande och att korten läggs på bordet.Visst kan man begära att ordföranden i Stora, BoBerggren, tillika ordförande i , aktivsamhällsdebattör och ordförande i det moderata före-tagarrådet, går ut i den här debatten och förklararbevekelsegrunderna bakom vad som har skett ochockså talar om vilka förändringar som han tycker skall genomföra för att få en bättre tingens ord-ning i framtiden.Anf. 40 ():Fru talman! Vi är många som har upprörts överdet som händer inom det privata näringslivet. Menvi kan inte bortse från att det också inom den statligasektorn pågår ungefär motsvarande utveckling.Eftersom vi inte kan göra någonting åt lönenivåer-na inom den privata sektorn: Vad anser finansminis-tern om att ett antal höga chefer inom nyli-gen har fått sina löner kraftfullt höjda mitt under den-na känsliga avtalsrörelse? Det är väl ändå ett fall därstaten, ägaren, arbetsgivaren, borde ha en åsikt.Anf. 41 Finansminister ():Fru talman! Jag känner inte närmare till de exaktaomständigheterna i . Jag kan inte svara påexakt vad som ligger bakom de löneförändringarna.Men jag vill ändå understryka att jag till skillnad frånMats inte anser att det är ens tillnärmelsevissamma storleksordning som vi har sett exempel på ien rad fall i det privata näringslivet.Det handlar inte om årslöner i mångmiljonklassen.Det handlar inte om avgångsvederlag och pensionersom kan räknas i och i enstakafall mer än . Det är ändå vik-tigt att klargöra de oerhört stora skillnaderna somfinns.Det hindrar inte att vi skall vara mycket vaksam-ma. Det menar jag att vi också är när det gäller denstatliga sektorn. Vi har haft en mycket noggrann ge-nomgång av förhållandena. Jag pekade förut på vad vigör i den statliga bolagssektorn, som ändå ligger när-mare det privata näringslivet.Där har vi satt upp strikta regler. Det gjordesförsta gången under en borgerlig regering - det skalljag medge. De har vi skärpt .