prot · GL0975 · 1998-03-05 00:00:00 — Hur skall vi kunnatro att vi med de små insatserna når en skola i världs-klass? Det är därför jag menar att regeringen har enopinionsbildande roll och kan vidga samtalet omskolbokens betydelse, inte minst i den framväxandedataåldern. Det initiativet tycker jag att skolministernskulle kunna ta.Anf. 125 ():Fru talman! Fru statsråd och ärade meddebattör!Grundskolans uppgift måste vara att förbereda elever-na för gymnasieskolan. Gymnasieskolans uppgift skallvara att förbereda eleverna för yrkeslivet eller förhögre utbildning och studier. Jag tycker att det är braatt har tagit upp den här frågan, förden är mycket viktig. Det är mycket bra att ävenCenterpartiet numera talar mer om resultaten i skolanän i skolan. Jag tror nämligen att omman skall lyckas måste både och gym-nasieskolan andas en mycket större flexibilitet än degör i dag.En del av svaret gäller läroplaner, kursplaner, åt-gärdsprogram och sådant. Det är faktiskt den förraregeringen som införde dem. Det är riktigt, som YlvaJohansson säger i sitt svar, att det är möjligt att för-länga , att man kan välja att antingenstanna kvar i eller gå vidare till gymna-sieskolan. Det stora problemet, som jag ser det, är atten väldigt liten andel gör det och att skolan till enväldigt liten del använder sig av detta.Vad det egentligen handlar om är att man, trots attelever har läs- och skrivsvårigheter och kanske harsvårt med matten, trycker upp dem efterår. Misslyckandena blir större och större och motiva-tionen mindre och mindre. Precis som AndreasCarlgren nämnde lämnar av eleverna grund-skolan utan att ha fått godkänt.I det individuella programmet i gymnasieskolansårskurs 1 har vi mellan 12 000 och 13 000 elevervarje år, och det är av alla elever.Det är riktigt att de flesta sedan går över till ett natio-nellt program, men det är ändå ett misslyckande att vihar så pass många elever i det individuella program-met . Åtgärder skall därför sättas inmycket tidigare, i , och varje skola skallha ansvar för att nå resultaten.Ylva säger i sitt svar att harfått ett antal uppdrag och att kvaliteten skall höjas.Jag vill påstå att regeringen har gjort motsatsen på ettantal områden. Ta exempelvis betygen! Skolorna harrätt att ge betyg först i årskurs 8 - det är så dags då!När vi fattade beslut om den nya läroplanen sades detockså att det skulle vara obligatoriskt för alla skoloratt delta i den nationella utvärderingen i årskurs 5.Vad har då och regeringen gjort? Jo,man har tagit bort det obligatoriet. Det skall i ställetvara frivilligt. Alla elever skulle få studieomdömen iårskurs 5, men det är också borttaget. Man tummardessutom på behörighetskraven till gymnasiet, ocheleverna får räkna bort ett ämne när de söker frångrundskolan till gymnasieskolan.Sådana åtgärder gör att man kvantifierar grund-skolan mer i stället för tvärtom. De här instrumentenvar till för att lärarna, skolan och eleverna skulle seom man nådde de resultat som vi i riksdag och rege-ring har fattat beslut om. Men har regeringen istället tagit bort de möjligheterna. Det gör att skolor-na nu har större problem med att sätta in åtgärdertidigt. Jag vill påstå att mängder av åtgärder somregeringen har vidtagit faktiskt devalverar skolan. Detvore bättre att regeringen tänkte om och använde sigav de instrument som finns.Anf. 126 Statsrådet ():Fru talman! Vi kan vara överens om det allvarligai att det finns elever som inte har tillräckligakunskaper när de lämnar , men jag tror vimåste skilja litet på orsakerna till de svårigheternaoch de åtgärder som kan vara aktuella. Vi kan inteskylla på det nya styrsystemet, det nya betygssyste-met, läroplanen och kursplanerna och säga att det ärdär det behövs förändringar för att klara av de tillkor-takommanden som vi har kunnat konstatera.När vi har haft ett betygssystem som har talat omatt av eleverna skall ha ettor och av elever-na skall ha tvåor är det inte särskilt konstigt att viockså har fått det resultatet, att eleverna har fått debetygen och motsvarande bristfälliga kunskaper. Där-för är det utmärkt att vi nu har ett bättre styrsystem,med mycket tydliga mål.Det är bra att vi har skärpt kraven på skolorna. Vihar alltför länge i skolan tillåtit och utifrån procentsat-serna i det gamla betygssystemet t.o.m. nästan upp-muntrat att vissa elever liksom har fått rinna mellanfingrarna, genom systemet, utan att man på allvar hartagit tag i frågan. Jag menar att det nu har skett ettskifte på den punkten. Det har funnits en stor enighetom detta här i riksdag. Det är också enmycket uppskattad förändring ute i skolorna, som ärmanifesterad i den nya läroplanen, i de nya kurspla-nerna och i det nya betygssystemet.Därmed finns de viktigaste skarpa instrumenten påplats. Men det måste också finnas resurser i skolorna,så att man faktiskt kan satsa extra på de elever som äri behov av särskilt stöd.Jag vill i polemik med säga att rege-ringen inte har försämrat möjligheterna för kvalitets-uppföljning och kontroll ute i skolorna. Vad vi hargjort är att både den tidigare regeringen och den nu-varande successivt har skärpt kraven på kunskapsupp-följning och information till föräldrar och elever påsamtliga nivåer i systemet. Däremot är det rimligt attvi lämnar en relativt stor frihet vad gäller formernaför detta till den lokala nivån, inte minst i och med att,som mycket riktigt påpekar, eleversoch föräldrars inflytande också har stor betydelse fördet resultat som skolan kan nå.Det är mycket viktigt att elever och föräldrar fårinformation om elevernas kunskapsutvecklingoch allmänna utveckling i skolan. Min bedömning äratt det också fungerar allt bättre ute i skolorna i dagoch att man har fått ett bra stöd i de nya styrinstru-menten. Jag vill bestämt vända mig mot synen attinformation är liktydigt med betyg. Det är rimligt ochriktigt att vi har betyg som eleverna tar med sig efterdet att de har lämnat skolan. Vi behöver en standardi-serad form för bedömning av kunskaper, som kanfungera efter skolan, när någon annan skall bedöma,något som är giltigt . Men under den pågåendeläroprocessen i måste vi kunna användaoss av mer än tre olika bokstavskombinationer. Därbehövs det mycket mer kvalificerade instrument föratt ge en bra information och för att man skall få engrund för de åtgärder som skall vidtas. Man bör där-för inte ens vänta till årskurs 5 med detta, utan det äroerhört viktigt att det sker kontinuerligt hela tiden.Det är litet olyckligt att frågeställningen över hu-vud taget kommer upp om man skall gå extra igrundskolan eller gå vidare till de individuella pro-grammet om man i årskurs 9 har otillräckliga kunska-per. Problemet är att vi tillåter elever att gå så långtgenom utan att de har fått rätt till ochmöjlighet att nå de tillräckliga kunskaperna. Därförbehövs utöver de styrinstrument som finns ocksåutökade resurser för . Tack vare att rege-ringen tillsammans med har klarat av attta landet ur den allvarliga ekonomiska krisen blir detnu möjligt för skolan att få extra resurser. De resur-serna behövs för att elever inte skall behöva hamna iden här valsituationen i slutet av årskurs 9, för då ärredan en del broar brända.Anf. 127 ():Fru talman! Det helt grundläggande är att grund-skolan inte skall kunna skjuta över sitt misslyckandetill gymnasiet, utan måste klara av att geeleverna godkända kunskaper. Det är där själva syn-sättet också måste förändras. Uppdraget till skolanskall vara så tydligt att det står klart att åtagandet inteär slutfört förrän man har genomfört detta. göra skolledningens ansvar på den punkten tyd-ligt. Misslyckas man så har skolledningen misslyckatsså allvarligt att den skall ta konsekvenserna snarare änatt eleven skall behöva ta konsekvenserna. Elevenskall få de insatser som behövs.Då måste vi också, som en fortsättning på den för-ändring av styrningen som vi har genomfört i skolanunder senare år och som en fortsättning på den de-centralisering som vi har genomfört i , ochsom jag menar har varit riktig, ha en ny skollag iSverige. Denna bör bekräfta decentraliseringen ochflytta över ännu fler beslut till den enskilda skolan, såatt skolan verkligen har alla de förutsättningar sombehövs för att man skall kunna se till att eleven fårgodkända kunskaper. Man bör då också ha flexibilite-ten att låta en del elever gå litet snabbare genom sko-lan och en del elever litet långsammare. Det bästa ärinte att vara snabb, utan det som är bäst är att kommafram till målet. Sedan tar man det i den takt och på detsätt som passar den enskilda eleven bäst.Har vi en så tydlig kunskapsribba är det ocksåviktigt att eleven kan se hur han eller hon förhål-ler sig till den. Där ligger problemet med de nuvaran-de betygen. Många har, precis som , drabbats av att det tidigare systemet var dåligt.Det handlar inte nu om att ropa på ett helt nytt system.Skolan behöver få veta vad som gäller.Det var ett misslyckande för fyrpartiregeringen inte lyckades få en bred majoritet bakom beslu-tet, och det var fel av att börja somskolminister med att bara riva upp och skapa ett be-slut med mycket smal majoritet. Det är bakgrundentill min fråga. Det behövs ett beslut här i riksdagensom skolan kan lita på gäller men som tarhänsyn till de problem som faktiskt finns. Därförtycker jag att borde kunna ta ett så-dant initiativ som jag frågar efter, ett samtal mellanpartierna för att skapa en bred uppslutning bakom ettsystem som har fler steg och som ger eleverna ochföräldrarna information tidigare.Till sist om pengarna: Jag är helt ense med YlvaJohansson om att det har varit mycket viktigt att sane-ra ekonomin. Dessutom brukar jag påminna om attCenterpartiet är det enda parti som orkade genomförasaneringen av statens finanser hela vägen från start tillmål. Men det är nu viktigt att vi ser till att pengarnaverkligen går till skolan. I största kommun,, där Socialdemokraterna styr, är det t.ex.tyvärr bara en fjärdedel av de extrapengarna som gårtill skolan. Det är ett exempel på att man i den kom-munala verkligheten ofta inte genomför det här.Därför tror jag inte att det räcker med ett vakandeöga, utan jag tror att det behövs en så pass kraftfulluppföljning så att kommunpolitikerna, oavsett parti,får stå till svars inför sina medborgare när en utvär-dering tydligt visar att man inte har sett till att deextra pengarna i tillräckligt hög grad har gått till sko-lan. Jag tror att det är det effektivaste sättet att verkli-gen se till att skolan får pengarna, att se till att sättasådan press på de lokala politikerna, helt enkelt ge-nom att utvärdera och se vad de har gjort. Ge med-borgarna den informationen, så att medborgarna harchansen att dra slutsatsen, också inför valet !Anf. 128 ():Fru talman! Vi är helt överens om att styrsystemenär rätt väg att gå. Det finns över huvud taget ingenmeningsskiljaktighet på den punkten. Vi är ocksåöverens om att det nya betygssystemet är bra, liksomom bristerna i det andra. Det nya systemet synliggörproblemen i skolan, man når resultaten, osv.Vad det handlar om är precis det som skolminis-tern själv tar upp. Det skall inte vara så att eleverna iårskurs 9 får veta att de inte når målen, att de inte blirgodkända. Men så är det för en stor andel ele-ver, och det är just därför vi måste föra en diskussionom en större flexibilitet. Det är bra att vi för en dis-kussion om ifall det är rimligt med en nioårig skolp-likt. Skall den kanske avskaffas helt och hållet? Jagsympatiserar med den tanken och menar att man bor-de ha ett mål och ett undervisningsresultat både förgrundskolan och för gymnasieskolan.Vad menar jag då med kvalitetsförsämringar? Re-geringen har avskaffat möjligheten att ge betyg tidiga-re, gjort det möjligt för skolor att slippa vara med i denationella proven om de inte vill och sagt att man inteskall ge studieomdömen. Detta är att ta bort instru-ment, och jag vill påstå att det bidrar till en försäm-ring av kvaliteten i skolan.Vad gäller betygssteg tycker jag att det skall varafler steg än tre, eftersom avstånden helt enkelt är förstora mellan stegen. Självfallet skall det kombinerasmed både information och utvecklingssamtal. Det enabehöver faktiskt inte utesluta det andra. tycks tro att man bara kan ha det ena, men mankan faktiskt ha en kombination av båda. Det viktigasteär trots allt att systemet uppmuntrar och är en morotför eleverna att nå bättre och bättre resultat, så att denår godkäntnivån och sedan kan gå vidare i systemet.Anf. 129 ():Fru talman och fru statsråd! Jag kan inte låta bliatt blanda mig i debatten redan nu.Det står i svaret till att kommu-nerna har en lagstadgad skyldighet att sätta in stöd förde elever som har behov av detta. Det är det som är sårevolutionerande med Lpo 94. Det här har kommu-nerna inte lyckats med. var det i mångakommuner av eleverna som inte hade godkänt. Imin egen var det om man slår ut det över allahögstadieskolor.Det är fruktansvärt att det skall vara på det här vi-set. Min övertygelse är att alla elever kan klara av attfå godkänt, och de vill det dessutom. Det saknas alltsåinte vilja, men de måste få den hjälp de behöver. Våruppgift som riksdagsledamöter är att se till att kom-munerna lever upp till det nya ansvar de har fått.Skolministern har alldeles rätt i sin argumentering,men tyvärr fungerar det inte i praktiken, och då måstedet vara fel någonstans.Det står också i svaret att har fått upp-drag inom det här området, men det är ju alldeles försent. De stackars elever som lämnar grundskolankan inte börja på de nationella programmen, som dekanske hade önskat. Detta beror på att insatserna harsatts in alldeles , kanske beroende på att maninte har kontrollerat detta tillräckligt. Jag vet t.ex. inteom har fått i uppdrag att se efter om kom-munerna har skrivit in detta i sina skolplaner. Tänker man då undersöka den saken?Om resultaten kommer är det alldeles försent.Jag kan heller inte låta bli att säga något om bety-gen, eftersom de ingick i frågeställningar.Skolministern har rätt i att det skulle vara ett fattig-domsbevis att använda betyg i de lägre årskurserna.När man kommer upp i årskurs 6 och skall börja densista delen av sin utbildning i bör mandäremot få veta var man står.Tills dess har vi våra utvecklingssamtal, och detförvånar mig mycket att man inte går ut och säger attdessa skall vara skriftligt dokumenterade. Jag tror attväldigt många skulle ta litet hårdare på det här omman var tvungen att sätta ned det på papper och som förälder kanske skulle få skriva på att manhar tagit del av det. Det tycker jag är ett bra förslagsom skolministern skulle kunna ta till sig.Anf. 130 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig börja med en av de frågorsom tar upp. Det handlar om beho-vet av en ny skollag. Jag delar uppfattningen att vibehöver se över den nuvarande skollagen. Det finnsflera skäl till det. Ett skäl är att vi nu har erfarenheterav ett decentraliserat och målstyrt styrsystem för sko-lan. De erfarenheterna bör ligga till grund för en över-syn av skollagen.Ett annat skäl är att vi nu också för in barnomsor-gen i skollagen. Då uppstår en rad frågor om huruvidaskollagens begrepp och strukturer verkligen är till-lämpliga också för barnomsorgen. Därför har jag iden proposition som regeringen har överlämnattill också annonserat att regeringen avser atttillsätta en utredning för en översyn av skollagen. av de frågor som tar upp kankanske komma att aktualiseras i ett sådant samman-hang.Jag vill också kommentera detta med Skolverketsuppföljning som både och SiriDannaeus tar upp. Det är naturligtvis inte så att har fått något alldeles nytt uppdrag. Skolverkethar redan tidigare sådana här resultat. Det är bl.a. pågrundval av dessa tidigare resultat, som Skolverkethar skaffat sig genom uppföljning och utvärdering avskolan, som vi har bedömt det som så angeläget attdels göra reformer på skolans område, dels sätta inextra resurser. Vi har i det sammanhanget särskiltpekat på att de här resurserna bör gå till elever medbehov av särskilt stöd. Vi har ju utifrån tidigare ut-värderingar belägg för att detta verkligen behövs. Detär alltså inget nytt.Samtidigt är det så att den här regeringen kraftigtvill skärpa möjligheterna eller kraven när det gällerkvalitetssäkring av svensk skola. Det måste innebäraskärpta krav på samtliga nivåer i skolsystemet - lokaltute på skolan, i kommunen men också från statenssida. Därför har också fått en delvis ny rolloch nya uppdrag. Det gäller bl.a. de statliga utbild-ningsinspektörerna.Flera av oss här är överens om behovet av att hainformation och dialog. Självklart måste elevermycket tidigt få veta var de står, hur det går i skolanoch hur lärarna bedömer deras kunskapsutveckling.Det är viktigt både för eleven själv och för föräldrar-na. Det är oerhört viktigt - inte minst, vill jag säga,för att elever och föräldrar skall kunna vara delaktigaoch ha inflytande över barnets skolgång och lärande.Då måste man få veta detta mycket tidigt.Det jag vänder mig mot är att tro att den informa-tionen sker bäst i form av betyg. Och jag tror inte attdet hjälper om man har tre eller sex steg i betygsska-lan. Jag tror att det mänskliga samtalet, dialogen ochde gemensamma åtagandena är vägen framåt. Det ärockså vad jag möter ute på många skolor som jagbesöker. Man har väldigt goda erfarenheter av de nyautvecklingssamtalen.Ulf återkommer ju till att han villha fler betyg och fler prov i skolan och att det skullevara lösningen på de problem som finns medelever som inte får tillräckliga kunskaper. Det är intesärskilt konstigt, tycker jag, att man som moderathamnar där. skiljer ju ut sig från andrapartier genom att inte anse att skolan behöver extraresurser för att klara av detta.Jag måste säga att jag möter i princip inga elever,lärare och skolledare som säger att det är den storabristen ute i skolorna . Deras bedömning är att deganska väl vet vad de skulle vilja göra och vad sombehöver göras för de här eleverna. Problemet är att deinte har resurser att göra det . De har inte möjlig-het att anställa fler lärare. Grupperna är för stora. Dekan inte göra tillräckligt många delningstimmar. Dehar inte tillräckligt utrymme för det utvecklingsarbeteoch det särskilda stöd till elever som de anser behövsoch som eleverna själva vill ha.Det stora problemet efter de beslut som vi redanhar fattat när det gäller förändringen av styrningenoch reglerna - som vi i huvudsak var överens om här ikammaren - är ju frågan om resurserna. Skolornamåste få tillbaka de resurser som man har förloratunder för att ha en möjlighet att satsaextra på de elever som är i behov av särskilt stöd.Anf. 131 ():Herr talman! Jag vill säga att jag välkomnar attskolministern säger att hon nu skall ta initiativ till enöversyn av skollagen. Men låt det då inte bara bli enteknisk översyn! Låt det bli ett sätt att fullfölja dendecentralisering som vi har inlett. Se framför allt tillatt det blir ett sätt att öppna dörren för en skola medmycket tydligt ansvar för att alla elever skall kunnauppnå målet om godkända kunskaper. Låt det ocksåbli en skola som, för att uppnå detta, är mycket mersjälvstyrande och flexibel. Det tror jag är en mycketviktig del för att det här skall bli möjligt.När det gäller betygen säger skolministern gång pågång att informationen inte kan ske bäst genom bety-gen. Låt oss som en hypotes säga att jag accepterarresonemanget. Vad är det då som säger att skolminis-tern ändå skall utesluta att man får betyg tidigare?Skolministern kan tycka att det är jättebra att detockså finns andra sätt att informera. Men varför ute-sluta att man får betyg tidigare än ? Det kan intejag förstå.Jag menar också att detta behövs nu när vi så tyd-ligt ser att det är ett problem att man får den form avinformation som betygen ger . Då borde intevi politiker vara så stenhårt tvärs emot att inte kandiskutera saken. Visst skulle den riktiga lösningenvara att vi såg till att det blev en så bred majoritet häri att skolan sedan kunde lita på att detta ärvad som gäller?Till sist vill jag säga något när det gäller resurser-na. Jag tycker att det är bra att vi har kunnat åstad-komma mer pengar till kommunerna för att det skallkunna bli mer pengar till skolorna. Jag tycker att detär viktigt att vi har en majoritet här i ocksåefter valet som ser till att det blir fortsatt mer pengartill kommunerna.Men se då också till att det blir en uppföljning avhur kommunerna faktiskt använder pengarna, så redan nu som kommunmedborgare kan ställa delokala politikerna till svars och se till att det blir till-räckligt med pengar till skolan.Anf. 132 ():Herr talman! Jag fick inget svar på min invitationom att dokumentera utvecklingssamtalen. Eftersomjag själv har varit lärare - och dessutomhar haft glädjen att ha utvecklingssamtal under minasista år - så vet jag hur viktiga dessa samtal är. Menom man inte dokumenterar dem skriftligt kan maninte följa upp dem efter att några månader har gått.Man kan t.ex. ha kommit överens om ett visst målmed eleven och föräldrarna. Men det är svårt om maninte har detta antecknat. Tyvärr är det inte så att allalärare gör detta. Jag tycker att det vore bra om vikunde få ut till kommunerna att det finns ett behov avdetta.Det här med resurserna talar ju ofta skolministernom. skall det bli så bra. får vi flera miljardertill ute i kommunerna. Det har vi sagt ja till. Mentyvärr kan jag ju se att de här resurserna går till heltandra områden. I min egen kommun kastar man t.ex.ut 400 000 på någon sorts enkätundersökning för attbygga vidare på ett museum. Det är ju bra i och försig. Men jag tycker att skolan är viktigast just . Ochdet måste skolministern som ansvarig känna ännu merän vad jag gör - det borde hon.Statliga inspektörer tycker jag är alldeles utmärkt.Anf. 133 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först säga något när det gäl-ler betygen. Jag är anhängare av ett nationellt betygs-system. Jag tycker att det är viktigt för svensk skolaatt vi har ett nationellt betygssystem som fungerar ochtillämpas lika över hela landet och i alla skolor. Det ärdärför det just i fråga om betygen krävs centrala be-slut. En kommitté - - föreslog i hös-tas en försöksverksamhet utan betyg i vissa kommu-ner. Jag har avvisat den tanken just för att jag tyckeratt det är angeläget att alla föräldrar skall kunnaskicka sina barn till skolan med lika stort förtroende.Då bör också skolorna i vissa avgörande frågor fåha samma regler, och en sådan fråga anser jag varahur betygen skall användas och när de skall sättas.Därutöver tycker jag att det skall finnas stor flexibili-tet och stora möjligheter inom skolan. Men någrasaker skall vara lika. Jag är alltså anhängare av att justbetygssystemet skall vara nationellt. Därför vill jaginte öppna för att man använder betygssystemet påolika sätt i olika skolor.När det gäller frågan om hur man använder peng-arna ute i kommunerna, vill jag säga att det är oerhörtviktigt med den uppföljning vi nu gör av hur kommu-nerna använder pengarna. Än viktigare är dock att setill att det blir resultat av pengarna. Jag tänker intelåta mig nöja med att en kommun säger att man harsatsat alla Perssonpengarna på skolan om man ändåinte kan visa på att man har klarat av de krav somfaktiskt ställs i skollag och läroplan. Den viktigasteformen av uppföljning är den som följer resultaten.Dessutom tror jag att det är bra att vi nu har givitSkolverket i uppdrag att överväga om det behövssanktioner gentemot kommunerna. Jag ser med spän-ning fram emot de förslag som skall läggafram.Hittills har det inte varit detta som har varit detstora problemet, men man kan inte utesluta att mankan komma att behöva andra former av sanktionermot kommunerna . Det är viktigt att denfrågan blir belyst, och får vi ta ställningtill den.Till sist vill jag säga till att jagtycker att det är en bra idé att dokumentera utveck-lingssamtalen. Jag vet också att många redan gör det.Men jag tycker att det är viktigt att när vi nusatsar på utvecklingssamtalen, som jag tycker utveck-las mycket positivt, måste det också finnas en lokalfrihet. Men jag tycker att det är en bra modell attockså dokumentera dem.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1997/98:163 omfristående skolorAnf. 134 Statsrådet ():Herr talman!