prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Men om man skulle genomföra deskattesänkningar som har föreslagitskulle det inte finnas några resurser kvar till välfärds-samhället och till att utjämna ojämlikheterna i sam-hället.Anf. 132 () replik:Fru talman! När det först gäller besparingen tyck-er jag att skall läsa på när deolika besluten fattades. Det är riktigt att det skedde enbesparing på 175 miljoner under de borgerliga åren,men det var allt.Segregation har som sin motsats möjligheten tillrörlighet och öppenhet i samhället. För att det skallfungera, för att människor skall ha möjlighet till rör-lighet skall man inte inbilla sig att det styrs uppifrån,utan man måste skapa förutsättningar så att ävenmänniskor utan ekonomiska resurser har rörlighet.Det är mycket intressant att studera effekterna avskolpengens införande under de borgerliga rege-ringsåren. När det gäller är barn fråninvandrarfamiljer kraftigt överrepresenterade blanddem som valde en annan skola än den närmaste sko-lan, och då har man bortsorterat skolor som bygger påspeciell religiös grund eller där man har en särskildetnisk grund.Jag tycker att borde ta till sigdetta och fundera över om man inte åter skall gemakten till människorna, om vi över huvud taget skallkunna bryta den segregation som finns. Vill man integå den vägen, har man därmed sagt att dessa männi-skor inte har någon kraft. Men de har också - i deflesta fall - stor egen kraft. Låt oss se till att de fårsläppa loss den.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! talade om rörlighet ochsade att det skulle bli bättre för människor om denökade och att det för detta inte krävdes några resurser.Jag har svårt att se hur det skulle gå ihop. Hur skullemänniskors valfrihet kunna öka om de fåren sämre ekonomisk och social situation?Gun sade också att det visar sig attmånga har sökt sig till friskolor. är jag ingen före-språkare av friskolor. Jag tycker kanske att det är liteför tidigt att säga att det skulle vara en bra väg för attutjämna klyftorna i samhället, att man valde friskolor.Därtill har tiden varit alldeles för kort.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! ifrågasatte om vikristdemokrater hade budgeterat vår programförkla-ring när det gäller kriminalpolitiken. Visserligen kanbudgetprocessen vara något förvillande och iblandt.o.m. förvirrande, men jag tror nog att MargaretaSandgren är väl medveten om att alla partier natur-ligtvis måste lägga fram ett budgetalternativ i sinaförslag.När det gäller välfärd har jag även tidigare citeratvad regeringen skriver i sin budgetproposition, ochsom också återkom till, nämligen att eneffektiv kriminalpolitik bara kan drivas inom ramenför en allmän välfärdspolitik. Det som är känneteck-nande för socialdemokratisk politik är att välfärd ärsjälva lösenordet.I dagens samhälle är det viktigt att komma ihåg attdet faktiskt finns andra värden än de materiella. Detfinns immateriella värden som får allt större betydelseför svenska folket. Visst är det viktigt att garantera attmänniskor har en ekonomi som gör att de kan kännasig trygga. Men det finns faktiskt också de som harväldigt feta plånböcker och som ändå inte kännernågon trygghet.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att Kristdemokraternafår lägga fram ett alternativ till budget, men jag frå-gade varifrån ni tar pengarna och var sänkningarnasker för att ni skall kunna öka resurserna till rättsvä-sendet i den omfattning som ni har föreslagit.Ragnwi Marcelind får det att framstå som att väl-färdspolitik är något fult och inte något bra. Men vadvälfärdspolitik handlar om är ju att ge människor likaförutsättningar. Man skall kunna leva både socialt ochekonomiskt tryggt i det här landet, och det skall om-fatta alla människor.Jag är alldeles övertygad om att den som har enfet plånbok har betydligt större valfrihet än den somhar en plånbok som inte innehåller några pengar alls.Därför är det så viktigt att vi försöker utjämna klyf-torna i samhället, att vi på olika vägar gör det möjligtför människor att välja men också att känna trygghet.Detta är vad välfärden handlar om.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Inte ens valfrihet, , innebär därmed att man känner trygghet. Mankan inte dra ett likhetstecken med att det är det somhar det högsta värdet i en människas liv. Det är vik-tigt att se att det i livet finns andra värden än de mate-riella.När det gäller budgetprocessen gör vi i olika par-tier olika prioriteringar av vad vi vill lyfta fram somviktigt just utifrån vår politik. Här har vi helt enkeltgjort andra prioriteringar än Socialdemokraterna ochdärmed kunnat tillskjuta 380 miljoner utöver rege-ringens förslag. Jag skulle kunna ha en lång redovis-ning om varifrån pengarna tas, men jag hänvisar tillvårt motionsalternativ.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Jag förstår att det kan vara svårt atttala om det , men det hade varit en förklaring tillhur kan avsätta så mycket merresurser. Någonstans måste ju pengarna tas.När det gäller det första som kan vi knappast göra någonting åtmänniskors inre trygghet. Det har naturligtvis att göramed den trygghet som vi skapar runt människor.Social och ekonomisk trygghet har ju också effekterpå den inre tryggheten, vilket är nog så viktigt.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag noterade tillfredsställd vad sade, nämligen att det är viktigt attbrott utreds. Det välkomnar jag, därför att som det är läggs utredningar på hög och avskrivs.Medborgarna tappar förtroendet för rättsväsendet.Man struntar i att göra anmälningar, därför att detändå inte leder till någonting. Det kan tyckas varasmåbrott, men det måste ju stämmas i bäcken för attdet skall bli resultat. Därför välkomnar jag MargaretaSandgrens inlägg om att brott skall utredas.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara understryka att det ärviktigt att alla brott utreds. Det har ju också skett envändning när det gäller att komma tillrätta med balanserna. Men är genom-strömningstiderna alldeles för långa, och fortfarandefinns det stora balanser. Regeringen har också uttalati propositionen att det är oerhört viktigt att mankommer till rätta med problemet.Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att tydligtgå ut och tala om detta för medborgarna, för jag upp-lever att det är en stor oro ute bland folk. De menaratt det inte är lönt att göra anmälningar därför att dethänder ändå ingenting. För att få rätsida på dettamåste man börja utreda även om det är fråga omsmåbrott.Anf. 141 () replik:Fru talman! frågade hurFolkpartiet finansierar de somvi satsar extra på rättsväsendet. har jag inte medmig bilagorna för de olika utgiftsområdena, eftersomdet är en ganska betänklig hög. Men jag vet att var-enda krona är täckt. Om det blir tid över, MargaretaSandgren, så går det bra att räkna.Sedan tog upp hur viktigt detär med trygghet och tilltro. Ja, det skriver vi alla un-der på. Därför är det så oerhört tragiskt att den social-demokratiska regeringen misslyckas med något somär så fundamentalt viktigt som att ge jobb åt männi-skor. Aldrig har så många varit utan jobb, aldrig harså många känt otrygghet i sin dagliga tillvaro, aldrighar det varit så dåliga förutsättningar för just brotts-förebyggande arbete på grund av arbetslöshet, socialutslagning, dåligt utbildade ungdomar m.m., m.m.Våra barn och ungdomar är framtidens byggare. Dengrunden för framtidens byggare är undermineradgenom bl.a. den övertro på centralistiska lösningarsom den socialdemokratiska regeringen har och ge-nom misstron mot enskilda människors möjligheteratt utvecklas genom egna initiativ.Visst är det väl tragiskt att denna misstro mot en-skilda människor skördat, och skördar, så mångaoffer!Anf. 142 () re-plik:Fru talman! Inledningsvis tog uppdetta med finansieringen. Jag förstår väl att Folkparti-et också har finansierat de extra satsningarna på rätts-väsendet. Men det var inte det jag frågade om, utanjag frågade hur man har finansierat dem. Det kundevara intressant att veta, för pengarna skall tas någonannanstans och det är ganska stora belopp det handlarom.När det sedan gäller arbetslösheten, som natur-ligtvis är det viktiga i detta sammanhang, känner visocialdemokrater en mycket stor oro över den högaarbetslösheten. säger att den aldrig harvarit så stor som . Den har varit ganska hög underde borgerliga åren. Med tanke på den kritik som stän-digt uttalas mot socialdemokratin i dessa samman-hang kan man ju undra varför inte den borgerligaregeringen lyckades åstadkomma bättre resultat.Anf. 143 () replik:Fru talman! Jag tänker inte gå in på någon sif-ferexercis, men jag vill åter understryka att vi harvarenda krona finansierad.Det är glädjande att den socialdemokratiska rege-ringen känner stor oro. Det är tragiskt att inte dennaoro har gett större effekt än den har gjort.Sedan kom då de borgerliga åren igen, men komihåg, , att det är omöjligt för enborgerlig regering att klara av det somflera årtionden av socialistiska regeringar har åstad-kommit.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Men vi skall klara det !Anf. 145 (m):Fru talman! Efter att ha lyssnat på replikskiftenaoch debatten om normer och värderingar och omfamiljens roll eller inte är det ganska tråkigt att jaghar skrivit ett manuskript, för jag känner mig ganskafrestad att gå in i den debatten. Jag måste nog, trotsmitt manuskript, säga att jag blir något förvånad närjag lyssnar på uppfattning. Jag villställa en fråga som osökt infinner sig, med all respektför att man kan ha individuella uppfattningar, omfamiljen och familjens nästintill, om inte hemska rollså åtminstone obetydliga eller överspelade roll, styrdav patriarkatet. Är den representativ för hela det partisom företräder i justitiedebat-ten? Eller är hon en udda fågel? Då må det väl varahänt. Men man kan fråga sig om det finns lite mer avmångfald i detta gröna parti. Förhoppningsvis är detså, men det kan väl ge svar på.Fru talman! Det här är också intressant eftersomvi i går, som fru talmannen och vi andra känner till,hade möjlighet att högtidlighålla 50-årsminnet avFN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna. I enav dessa artiklar, som bl.a. lästes upp i viden fin högtid, ingår just skyddet av familjen som enviktig punkt. Jag vet inte om skall tatillfället i akt att ta avstånd från den artikeln här. Detborde hon logiskt sett göra utifrån vad hon sade tidi-gare. Men det kanske känns lite för besvärande.Så går jag över till det manuskript som jag hadeförfattat. Jag har för avsikt att säga något om dom-stolsväsendet. Det ingår ju som en viktig i del irättskedjan. Men det är en lite annorlunda länk jäm-fört med polis, åklagare och kriminalvård. Domsto-larnas uppgifter är ju inte begränsade till att uppfyllasamhällets kriminalpolitiska mål.En av domstolarnas allra viktigaste uppgifter är attvärna rättsstatens principer. Därför har också dom-stolarna fått en särställning i förhållande till andramyndigheter, vilket uttrycks i grundlagen. Till skill-nad från förvaltningsmyndigheter, t.ex. polis ochåklagarmyndighet, lyder ej domstolarna under rege-ringen. Det är alltså en väldigt viktig rågång i rätts-staten. Jag får återkomma till detta lite senare.Det vore en överdrift att påstå att domstolsväsen-det befinner sig i kris. Men att det finns påtagligabrister inom domstolsväsendet framgår ju klart bådeav regeringens budgetproposition och av det somutskottet sagt. Det gäller också utskottets"taleskvinna". Det har ju bara varit kvinnor här - baraoch bara förresten, det är nog fint det också - som harföreträtt de olika partierna.Det är alltså helt klart att det överallt finns en in-sikt om att det finns stora brister i domstolsväsendet.Vissa delar är det värre med än andra, det handlarframför allt om förvaltningsdomstolarna. Det handlaräven om hovrätterna inom det allmänna domstolsvä-sendet. Det råder ingen tvekan om att de 50 miljonerkronor extra som Moderata samlingspartiet har före-slagit hade gjort utomordentligt stor nytta i dettadomstolsväsende. Det uppvisar ju ärendebalanser,målbalanser, som gör att enskilda inte får sin rättprövad. Man kan få vänta . Det gäller framförallt inom förvaltningsdomstolsväsendet.Det är ganska anmärkningsvärt att man så relativtlättvindigt kan säga nej till de 50 miljonerna. Dess-utom har man, vilket jag strax återkommer till, enambition att spara ytterligare ett par hundra miljonerkronor i domstolsväsendet. Den bilden verifieras avbåde regeringen i propositionen och utskottsmajori-teten.Det finns en del saker att göra inom den befintligaorganisationen. Det talas ju mycket om att man behö-ver organisera om domstolsväsendet. Vi har bl.a. ireservation 5 pekat på åtgärder för att komma till rättamed problemet med inställda huvudförhandlingar. Jagskall inte gå in närmare på det. Vi har tidigare lagtfram förslag om detta. har i enrapport redovisat brister i bl.a. delgivningsprocessen.Vi är förvånade över, det vill jag gärna säga, att interegeringen trots att utskottet så tydligt har pekat på dehär problemen, där är vi ju ense på det sättet, åter-kommer med förslag i syfte att effektivisera så att detblir ett lägre antal inställda huvudförhandlingar.Fru talman! Det har diskuterats mycket om beho-vet av att reformera domstolsväsendet. Flera utred-ningar har varit på gång . En heldel beredningsarbete pågår i . Denkanske mest uppseendeväckande, den som har låtittala mest om sig, är . Den fick iuppdrag att med ett besparingsbeting på 200 miljonerkronor åstadkomma förändringar inom framför alltförstainstansen. Ett förslag i, och en utgångspunkt för,direktiven var att man skulle göra en mycket kraftfullneddragning av antalet tingsrätter.Domstolskommittén fick som bekant förändradedirektiv, reviderade direktiv. Men den lyckades ändåinte klara av frågan och leva upp till direktiven att fånågon form av politisk majoritet för att kraftfulltreducera antalet tingsrätter. Man skildes från dennauppgift efter att ha bett att få slippa den - gånge den-na kalk ifrån oss. Man fick i uppgift att slutföra vissasaker när det gäller beredningsorganisationen ochutbildningsfrågor för notarier och domare.Sedan skulle det material som Domstolskommit-tén hade arbetat ihop, och det var ett ganska ansenligtmaterial, sammanställas och inlevereras till departe-mentet. Där skulle beredning ske i annan ordning. Detär en ganska gedigen lunta; ,en sammanställning från grundmaterial årsdomstolskommitté (SoU 1998:135).Beredning i annan ordning låter ju lite intressant.Nu är frågan: Vad gör man då när det politiska sys-temet så klart har markerat att man inte vill veta av enkraftfull nedläggning av tingsrätter? Departe-mentschefen har låtit antyda att hon skall kommaigen, som hon uttrycker det. Hon skall få igenomdetta i annan ordning.Regeringskansliet kan ju ta del av vad vi säger iprotokollets form, men det hade i och för sig varit avglädje och intresse om någon i regeringen hade be-värdigats delta i denna debatt oaktat den nu sker påeftermiddagen . Men det finns ju somsagt, fru talman, protokollets form för att ta del avvad vi säger i parlamentet.De här uppgifterna - att hitta en form för hur manskall spara pengar och, som man antyder, lägga nedett antal tingsrätter - har uppdragits åt den tidigareexpeditionschefen, numera generaldirektören, i . Generaldirektören har organiserat omDomstolsverket. Jag säger att det är generaldirektörensom har gjort det, för det har uppenbarligen inte dra-gits i styrelsen.Man har tillskapat en extra enhet, en utvecklings-enhet. Inom den enheten, fru talman, finns det en litenspecialgrupp som skall vara någon form av tankes-medja, om man får uttrycka det så, för att utveckladomstolsväsendet. Den skall rationalisera detta och,kan man ana, lägga ned ett stort antal tingsrätter. Föratt ytterligare markera specialfunktionen kan maninte sitta i med den här gruppen. Dessamänniskor är så kvalificerade att man måste sitta näradepartementet. Man har kommit över ett kontorsut-rymme på - förmodligen inte heltgratis. Där tänker man nu smida och utveckla under-lag för att förändra domstolsväsendet.Det här tycker jag, fru talman, reser vissa princi-piella frågor med tanke på domstolarnas klara sär-ställning när det gäller att vara separerade från rege-ringsmakten. Går det nu inte att ha de olika verk somutlokaliserades i landet? Kan man inte hålla funktio-nerna kompletta ute på dessa orter? Måste det nutillskapas speciella enheter i ? Detta ärDomstolsverkets beslut, som dock inte är styrelsebe-slut, det vill jag markera. Det hade varit intressant attta upp denna punkt i styrelse.Skall det här bli stilbildande , att ämbetsverkenbörjar tala om att de inte klarar att vara lokaliseradeute i landet utan måste tillskapa enheter i ?Vad innebär det för framtiden?Någon har lite elakt påstått att det här är ett ele-gant sätt att lösa problemen med rekrytering av gene-raldirektörer och att lösa deras bostadsproblem. Menså simpelt kan det väl, fru talman, knappast vara somatt det skulle vara en lösning på en sådan sak? Mendet ställer ett antal frågor på sin spets. Det skulle varautomordentligt intressant om socialdemokratiskaföreträdare här kunde ge lite besked på den punkten.Hur ser de på att skaffar sig en sådanhär specialavdelning?Fru talman! I sakfrågan utvecklar vi i reservation8 frågan om hur vi ser på reformarbetet inom dom-stolarna. Vi är absolut mot en omfattande nedlägg-ning av tingsrätter. Där har vi en gemensam reserva-tion med , . Vi menar att det finns många andra sätt att gåvidare på. Vi antyder bara kortfattat att man på siktkan tänka sig sammanslagningar mellan de olikadomstolarna, förvaltningsdomstolarna och de allmän-na domstolarna.Men det är utomordentligt trist att det över heladenna debatt, över hela detta behov av att reformera,svävar ett hot mot de små tingsrätterna. Det gäller , som diskuterades i eninterpellationsdebatt som var uppe i den27 november. Över och , jagskulle kunna fortsätta den här uppräkningen, svävarnu svärdet. Skall statsrådet och denhär beredningsprocessen i utvecklingsenheten i se till att man utan agerandeoch mot den politiska majoriteten lägger ned ett stortantal väl fungerande domstolar?Jag skulle vilja ställa en fråga till Socialdemokra-ternas företrädare. När har sagt nej och närpolitikerna inte vill gå vidare i denna process, är av-sikten då att gå runt , bereda detta i annanordning och komma med förslag i en annan ända? Regeringen har möjlighet att ändra domsa-goindelning. Då kan den bakvägen, trots att det idenna riksdag finns en majoritet mot en stor indrag-ning av små tingsrätter, göra dessa förändringar.Om man går tillbaka i historien kunde man redan islutet av 60-talet läsa om problemen med att lägganed små tingsrätter. Det är förvisso inte lätt. Men, frutalman, det är alltid mycket enklare att i en parla-mentarisk demokrati reformera i samklang, i en dia-log, med parlamentet än att tycka att parlamentetutgör ett besvärande inslag som man måste gå runt,vilket jag inte tror väcker någon respekt om man skallreformera. Och en reformering på vissa områden ärnödvändig.Fru talman! Jag vill avsluta med att säga att detfinns en sak som gläder mig speciellt i betänkandet,nämligen konstaterandet att vi nu har fått gehör för enöversyn av ersättningarna till nämndemännen. Dettycker jag är bra. tillhör ju minoriteten,reservanterna. Det hade varit roligare om alla partierhade kunnat ställa sig bakom detta. Men AliceÅström pekade på att ett skäl till att hon inte kundeställa sig bakom detta var att vi inte hade specificeratnivån på förändringen av arvodena. Men en förutsätt-ningslös översyn kräver ju faktiskt en viss öppenhet,och jag tycker att det är beklagligt att kunde sälla sig till denna skara. ochKia har sällat sig till majoriteten. Och detär glädjande att se att majoritetens treenighet intefungerar helt utan att det finns vissa sprickor i den. Vikommer nogsamt, även i andra sakfrågor, att följa hurdenna treenighet kommer att utvecklas ,en nog så kritisk period i treenighetens samarbete.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillde yrkanden som tidigare under över-läggningen har framfört.Anf. 146 (mp) replik:Fru talman! Jag kunde inte tro att det skulle bli enså stor diskussion om att jag vågade anmärka på ordetfamilj. För att jag skulle ha en definition sprang jagned och hämtade svenska ordbok. Där stårdet att familj är detsamma som föräldrar och barn ocheventuella andra släktingar i samma hushåll. Och detvar detta institutionsbegrepp som jag anmärkte på.Jag tror inte att denna familj är nog för att lösa deproblem med brottslighet som finns i samhället. Detvar i detta sammanhang som jag tycker att Modera-terna betonar att det räcker med denna familj, devuxna som finns i samma hushåll. anser- även andra partier anser det - att det behövs merresurser i samhället för att förebygga brott blandunga. Det måste finnas fler institutioner med flervuxna som bryr sig om barnen i samhället. Det be-hövs fritidsgårdar, dagis, extraföräldrar som avlast-ningshem, och annat som följer med detta synsätt.Enligt syn är alla samhällets vuxna, inteenbart de som ingår i familjen, en resurs för att gebarnen trygghet. Det kan inte isoleras till bara famil-jen och skolan. Det var där som grundsynen i ordskilde sig.Beträffande den andra frågan om nämndemännenser genast en spricka i synsättoch säger att man skall följa den noga. Han har ettönsketänkande om att detta skall gå åt skogen. Menlägg märke till att hela utskottet har sagt att det ärmycket viktigt. Det är inte någon spricka. Vi vill baraha en översyn, och de andra kanske tror att det blirväldigt dyrt. Det är skillnaden.Anf. 147 (m) re-plik:Fru talman! Jag tror att med litedimridåer nu försöker dra sig tillbaka. Och det kanhända att uttrycket inte var så lämpligt valt. Det vorefaktiskt glädjande om vi vore överens om att vuxen-världen har ett ansvar, och i vuxenvärlden ingår fa-miljen - familjen kan vara mer eller mindre komplett.Då behöver vi inte diskutera detta mer. Men KiaAndreasson markerar så tydligt att hon inte ställer sigbakom just ordet familj, dessutom befläckat med liteav patriarkatets solkighet. har vi hört detta.Det är alldeles uppenbart att oppositionen medglädje noterar sprickor i majoriteten. Det ligger ju ihela parlamentarismens idé. Och vi kommer nogsamtatt följa detta och de förmöten och diskussioner somleder fram till eller inte leder fram till en samsyn. Detär faktiskt privilegiet i en majoritetsgruppering att blikritiskt och konstruktivt granskad av oppositionen.Jag kan lova att den granskningen kommer. Och omdet blir sprickor av bestående slag kommer minorite-ten och oppositionen inte att gråta, knappast väljarnaheller.Anf. 148 (mp) replik:Fru talman! Det var väl att vi kunde redaut familjebegreppet och inte dra de växlar som Mode-raterna gjorde så fort jag kritiserade att familjebe-greppet är ett snävt begrepp och att jag ville ha ett litevidare begrepp när vi talar om vuxna och samhället.Det var också positivt att för-stod att detta inte är någon spricka. Det har inte bliviten spricka. Därför kan vi inte tala om en spricka.Anf. 149 (m) re-plik:Fru talman! Eftervärlden får i protokollet, inklusi-ve referatet från uppslagsboken, utröna och eventuellt familjesyn. Men detgagnar inte debatten att föra denna diskussion längre.När det gäller sprickbildning och annat är det klartatt detta inte tillhör de stora sprickorna. Men en grad-vis krackelering brukar alltid vara ett gott förebud.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag förstår att hade en önskan att jag också skulle ha an-slutit mig till reservationen som gäller ersättningentill nämndemän, dessutom utifrån resonemanget nu ser en spricka och att majoriteten nu skallfalla isär, osv. Men den glädjen kommer inte att få. Det viktiga, vilket jag ocksåpoängterade, är att det delvis handlar om vilken nivåsom det skall vara på höjningen. Men det handlarockså om att detta är en ganska stor grupp och attdetta kommer att innebära avsevärda kostnader. Omman nu menar allvar med en översyn och med denöversynen menar att man skall höja nivåerna, kom-mer detta att innebära en betydande kostnad. Vi sägeri reservationen att även om det skulle vara önskvärt isig har vi också statsfinanserna att ta hänsyn till - tillramarna och utgiftstaken.