prot · GL0978 · 1998-03-11 00:00:00 — Ett populistiskt tillkännagi-vande à la i dessa frågor är alltsåinte aktuellt. Dock vill jag poängtera att majoriteten iutskottet anser dessa frågor mycket viktiga.Många av yrkandena handlar om sådant som viunder innevarande mandatperiod har behandlat vid ettflertal tillfällen då vi har diskuterat bostadsrättslag-stiftningen. Motionerna tar bl.a. upp villkor för änd-ringar av stadgar, upphävande av förbudet mot dub-belupplåtelse, bostadsrättshavarens rättigheter motföreningen, personligt låneansvar för bostadsrättsha-varen och bostadsrättens pantvärde.Flertalet av dessa yrkanden går ut på att utifrånden moderata människosynen och ideologin stärkaenskilda individers rättigheter och möjligheter pånågon annans bekostnad. Vi har tidigare avvisat dessakrav, och vi gör samma sak , med ungefär sammaargumentation.Andra förslag berör det beredningsområde somden sittande för närvarandearbetar med. Vi gör här den avvägningen att dennautredning bör få arbeta klart och presentera sitt betän-kande. Delvis sker detta ,delvis senare.Jag vill också ta litet tid i anspråk till att kommen-tera och diskutera frågan om ägarlägenheter. Denpolitiska laddningen här ligger, om man får uttryckasig så, i leken med ord. Ett genomförande av det för-slag som den borgerliga regeringen inte själv mäktademed skulle i princip innebära införandet av något somvi redan har , dvs. bostadsrättslagstiftningen.Kanske var det därför man avstod. Vi tycker därför attdet riktiga är att, om man så anser, förändra dagenslagstiftning i den riktning man önskar. Den ideologis-ka meningsskiljaktigheten ligger alltså inbäddad iordet ägarlägenheter. Det handlar om vilken syn manhar på bostaden. Vi socialdemokrater anser som be-kant inte att den är en handelsvara vilken som helst.Ett litet ytterligare tillägg: Vitsen med att bo i lä-genhet är att man kan dra nytta av att bo många män-niskor tillsammans. Man är beroende av varandra. Detgår aldrig att jämföra ett villaboende med ett lägen-hetsboende. Den kapitalisering som införandet avägarlägenheter skulle innebära tror jag skulle motver-ka mycket av det positiva i att bo många människor isamma hus på lika villkor.Fru talman! Jag vill härmed yrka avslag på samtli-ga reservationer och bifall till utskottsmajoritetenshemställan. 24 () replik:Fru talman! Som jag nämnde inledningsvis finnsdet i stora delar en samsyn mellan ochutskottsmajoriteten i fråga om betänkandet, men vihar två reservationer. Det gäller ägarlägenheter ochupphävandet av förbudet mot dubbelupplåtelse.Jag skulle vilja fråga : Vad är detför fel på tanken att tillåta också ägarlägenheter, somsedan lång tid finns i många länder, inte minst i Euro-pa? Det borde väl i valfrihetens namn också varamöjligt för oss att tillåta ägarlägenheter. Den förrafyrpartiregeringen hade ett förslag både till kooperati-va bostadsrätter och till ägarlägenheter, som dock ejhann läggas fram i . Det är viktigt att vi ivalfrihetens namn kan ha också ägarlägenheter. Detkan väl inte vara så att det enda ägande som tillåts ärdet som , HSB och SBC har, med kollek-tiva lösningar och där man äger en del av sin bostad.Ägarlägenheter borde ha en plats också i det svenskasamhället.Vår andra reservation rör alltså förbudet mot dub-belupplåtelse. I ytterområden i storstäder skulle mankanske kunna öka intresset för inflyttning om detockså fanns en möjlighet att upplåta hyresrätten tillbostadsrätt. Vi borde kunna få fram den möjligheten,och vi har därför begärt att regeringen i ett tillkänna-givande skall lägga fram ett sådant förslag.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag har genom det anförande jag nysshöll från kammarens talarstol försökt beskriva social-demokraternas inställning till ägarlägenheter. Jag harutöver det som jag redan har berättat inte så mycketmer att tillägga vad gäller replik på mittanförande.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det kommer framnågra egentliga argument till varför förslaget omägarlägenheter skall stoppas. Möjligen finns det blandsocialdemokraterna en rädsla för att släppa loss möj-ligheten till ägande i flerfamiljshus, eller också kan-ske man tycker att det är krångligt att lösa de juridiskaproblem som finns vad gäller de delar som blir sam-ägda, dvs. uppgångar och gemensamma utrymmen.Men dessa problem går att lösa. Det finns sedan tidi-gare ett lagförslag om detta, och man har löst proble-met i andra länder. Om det inte är de juridiska tvek-samheterna det handlar om är det helt enkelt fråga omett motstånd mot ägarlägenheter hos socialdemokra-terna, och det beklagar jag. Jag tycker att vi i valfrihe-tens namn skulle kunna tillåta detta.Jag tog också upp förbudet mot dubbelupplåtelse.Ta bort det förbudet! Tillåt att man exempelvis i yt-terområden i kommunala bostadsbolag kunde få ha enuthyrning i andra hand som bostadsrätt. Jag tror attdet vore värdefullt, inte minst med tanke på situatio-nen på bostadsmarknaden i dag.Anf. 27 () replik:Fru talman! Förbudet mot dubbelupplåtelse inne-bär att bostadsrätt inte får upplåtas till en lägenhetsom är upplåten som hyresrätt. Bostadsrätt kan dockupplåtas till en hyresgäst som vill att lägenheten skallomvandlas till bostadsrätt.Jag uppfattar det sade som att hanhar funderingar på att man på det här sättet kanskeskulle kunna motverka segregationstendenser i ensi-digt sammansatta bostadsområden. Det kanske skullefungera på en del ställen och på vissa håll, men detkan också vara en illusion att man genom sådanaförändringar i strukturen av ett bostadsområde skullekomma åt själva grundproblemet.Jag är av en helt annan uppfattning. Jag kan intenämna ett enda exempel på att det har fungerat. Sna-rare säger mig mina egna erfarenheter att det är precistvärtom, tyvärr.Anf. 28 () replik:Fru talman! poängterade oväntatkraftfullt att hon hade kort om tid och bråttom. Medtanke på de argument som hon framförde tycker jagatt inlägget i varje fall var väl långt.Det sades att förslag var gamla be-kanta. Det är väl självklart. Vi tror på de idéerna. Detär vår skyldighet gentemot våra sympatisörer att förafram vårt budskap. Skam vore det väl annars.Att tror på individen är ingen nyhet.Det är vi också stolta över. Vi tycker att fler partierborde tro på den enskilde individens förmåga att kun-na ta ansvar.Resonemanget om förbudet mot dubbelupplåtelseär litet svårt att förstå, framför allt för dem som befin-ner sig utanför det här huset.Ägarlägenheter, , skall inte vara enhandelsvara. Men majoriteten av bostäderna iSverige är faktiskt ibland just handelsvaror. Ägarlä-genheter fungerar mycket bra på många ställen i våromvärld. Jag tycker att man skulle ge svenska folketsamma möjlighet.Till sist tycker jag att man från majoritetspartietssida skulle vara litet mer öppen för nya förslag ochinte rota sig fast i ett stelbent system som har skapaten segregation i och en uselt fungerande bo-stadsmarknad.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag är vänsterpartist. Jag börjar bliganska trött på det eviga tjatet om att vi vänsterpartis-ter är något annat från , , , m.fl. Vad syftar det till? Jagförstår att när argumenten tryter tror man att manlyckas med något annat. Det har andra prövat i andrasammanhang gentemot mig som person och mitt parti,men man har misslyckats kapitalt.Sedan säger att det är populistiskaförslag. Men är de tydligen intressanta. Detgår inte riktigt ihop. De är t.o.m. värda att nämnas iutskottstexten, där man lyfter fram Vänsterpartietsmotioner. Jag kan tala om för att närdet gäller de frågor som jag lyfte fram fanns det intenågon större vilja att göra några förändringar i denbostadspolitiska utredningen. Alla de viljeyttringarnakan läsa i reservationtill utredningens förslag. Där finns de. Det gällerboendeplaneringsprogram och en annan syn på bo-stadsförmedling, bostadsanvisning, osv. får bestämma sig om våra förslag är populistiskaeller intressanta.Är det därför att de inte fanns med i utredningensförslag som vi fått vänta på att detskall komma en bostadspolitisk proposition? Är detdärför som ni har så väldigt svårt att få fram någon-ting i vissa centrala frågor och bestämma er för vemni skall samarbeta med? Jag tycker att man skall varalitet försiktig när man uttrycker sig och sluta att an-vända sådana uttryck i kammaren som . Det passar inte. Det är barnsligt.Anf. 30 () replik:Fru talman! anklagar mig först föratt använda tillmälen som han inte tycker om. Hanavslutar sedan sitt anförande med att kalla mig barn-slig. Jag bara noterar detta.Det populistiska i reservation lig-ger enligt min mening i att man kräver ett tillkännagi-vande veckan innan den bostadspolitiska propositio-nen skall läggas fram.Vi avvaktar , som jag har sagt, den bo-stadspolitiska propositionen, motionsbehandlingenoch de beslut som skall fattas i det sammanhanget.För att försöka förbättra tonläget mellan oss villjag trots allt tacka för hans stöd tillsocialdemokraternas uppfattning i sakfrågan.Anf. 31 () replik:Fru talman! Problemet är att ni inte har någonuppfattning i sakfrågan. Ni vet inte vad ni vill. Ni villinte göra några förändringar. Ni hänvisar till Bostads-politiska utredningen samt till ,till socialtjänstlagen osv., dvs. till en ramlagstiftningsom inte påverkar dessa förhållanden ett förbaskatdugg.När det gäller den bostadspolitiska propositionenvar det faktiskt så att Vänstern tillsammans med So-cialdemokraterna fick tala om för regeringen att detnu är dags att komma med en bostadspolitisk propo-sition. Den kunde dock inte framläggas till den 12mars, som det var tänkt, utan vi väntar fortfarande påden. Ni skall nog också vara litet glada för draghjäl-pen.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag anser tvärtemot andra att det varbra att var väldigt klar i sin argumen-tation. Jag menar att det är bra att vi fått deklarationenatt socialdemokrater inte tycker att det är bra att ägaen lägenhet. Jag tycker att man från socialdemokra-tiskt håll också skall tala om det för allmänheten. Detär ganska viktigt i att ha valfrihet att ägaen bostad likaväl som man kan äga en bostadsrätteller hyra en bostad.Vi har, , litet olika förhållanden ilivets olika skeden, och det är viktigt med en valfri-het.Jag är beklämd över att inte medett ord berörde den fråga som hon ändå fått höra iförväg genom att jag ställde den till kommer socialdemokraterna att behandla demo-kratin för hyresgäster i de nu många fall där det finnsproblem? I både bostadsrättsföreningar och kommu-nala bostadsföretag aviseras mycket kraftiga inslag avpengar från kommunen och från staten. Hur vill Cari-na tillgodose demokratin för de här männi-skorna? Det är otryggt att bo i en sådan härbostad.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag får tyvärr be attåterigen upprepa sin fråga. Jag förstod inte riktigtsjälva frågeställningen. Det är självklart oerhört vik-tigt att demokratin fungerar i alla boendeformer, oav-sett om man äger sin bostad, hyr den eller eller ärmedlem i en bostadsrättsförening. Neutraliteten mel-lan boendeformerna är oerhört viktig. Jag vet att dockatt det inte var det som frågade om.Om själva frågan upprepas bara helt kort, skall jaganstränga mig hårt för att svara på den i nästa replik.Anf. 34 () replik:Fru talman! Frågan gällde att i sittanförande var positiv vad avsåg hyresgästernas de-mokratifrågor. Jag tycker dock att det inte är någonriktigt bra demokrati när hyresgäster har det knepigt isina bostäder. Då känner de sig otrygga. Samtidigtuttalar socialdemokraterna nu klart att man inte skalläga en lägenhet. Det skall definitivt inte införas någotså nytt som ägarlägenheter. Jag tycker att det kännssom om ni ger dubbla budskap.Anf. 35 () replik:Fru talman! uppfattade jag frågan ordentligt.Jag kan dock inte riktigt förstå varför man skullekänna sig mer trygg i en lägenhet som kallas ägarlä-genhet. Jag tycker att det viktiga väl är att se till att delagar och regler som ger möjlighet till en demokratiskutveckling är så bra som möjligt. Det är mycket möj-ligt att vi skulle behöva göra ytterligare förändringar iframtiden. Det tillkommer ständigt nya situationer.Jag har ingen annan uppfattning än ,men jag tror inte att ägarlägenheter skulle innebäranågot slags demokratisk revolution för de människorsom besitter dessa bostäder.Anf. 36 () replik:Fru talman! Det är väl ändå så, , attvi människor har olika behov i olika skeden i livet.T.ex. barnfamiljer väljer främst eget boende i form avvillaboende, eller möjligen bostadsrättsboende. Cari-na säger här att hon är litet reserverad ochlitet tveksam till begreppen äga och ägande. Samtidigtsäger hon att hon är för neutralitet mellan olika boen-deformer. Det här rimmar litet illa. Det är väl baraneutralitet mellan möjligen ett par boendeformer somdet är fråga om. Man är inte beredd att vidga, öka,möjligheterna till valfrihet, så att människor själva fåravgöra. I stället är det bara inom vissa gränser somman får göra det.Det är nog okej att invänta Bostadsrättsutredning-en när det gäller att se hur vi skall ha det i framtidenmed bostadsrättsföreningarna och möjligheten tillpersonligt låneansvar. Är också väl-digt reserverad vad gäller detta med personligt låne-ansvar för bostadsrättsinnehavare? Det vore intressantatt få en indikation där, även om utredningen inte harkommit ännu.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag vill inte föregå utredningen ochkommentera vad frågade om. Däremotvill jag passa på att säga att jag självklart håller medUlf om att vi människor har olika behov iolika skeden av livet och att vi väljer olika utifrån devalmöjligheter som vi har.Viktigt för oss socialdemokrater är att även densom inte är väldigt kapitalstark skall ha så stora möj-ligheter som möjligt att själv göra ett aktivt val avboendeform.Anf. 38 () replik:Fru talman! Vilken inställning har det gäller just det personliga låneansvaret ochmöjligheten att göra ränteavdrag vid inkomstdeklara-tionen? Är inte det ett sätt att faktiskt rädda bådebostadsrättsföreningar och enskilda individer frånpersonlig konkurs? Borde inte den möjligheten bred-das? Vi vet ju hur läget är för bostads-rättsföreningar och, inte minst, för människor som bori hus som tillhör krisårgångarna. Här finns ändå enmöjlighet. Har redan avfärdat detta?Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag avfärdar ingenting; jag vill alltsåinte bli uppfattad på det viset. Bostadsrättsutredning-en skall analysera vilka problem som ett system meddifferentierade insatser kan innebära och hur ett så-dant system bör regleras i lagen. Här kommer detavdrag för räntekostnader in som taladeom. Vi vill avvakta utredningen.Anf. 40 ():Fru talman! Jag är så trött på att höra tjat om som lågstatusområde. Det är ty-piskt att lämna kammaren. hadehan ju kunnat få svar.Jag tänkte tala om ett annat område, ett områdedär väljare bor. Därmed kan han fåveta hur vi ser på dem.För ungefär ett år sedan såg jag ett TV-program -, och de som har. Programmethandlade om journalisten som ville veta omdet finns fattigdom i och om klassklyftornakrymper eller växer. För att ta reda på hur de riktigtrika egentligen lever försökte journalisten göra ettreportage om djursholmsbornas livsstil. Journalistenhar intervjuat människor i mc-världen och skinhead-världen men har haft så svårt att fåintervjua människor i en subkultur som . IDjursholm behandlades journalisten med ett sådantförakt att hon till slut inte orkade fortsätta sitt arbete.Ingen av de tillfrågade ville ställa upp för en intervjumen hon gav sig inte utan försökte hitta människornapå olika ställen, t.ex. på golfbanan.I början av programmet säger en man: "Köp envilla i ett område där skolan är bra, där det är en brablandning av människor inte för mycket mångkultu-rellt med andra ord - skall man vara ärlig - så få icke-europeiska invandrare som möjligt. Då får dina barnen bra start i livet. "Flera personer hävdade att det inte finns någonfattigdom i bortsett från några uteliggare mendet antogs att det fanns andra skäl till att de här män-niskorna var socialt missanpassade.När journalisten frågade en äldre dam varför hontrodde att folk var mycket friskare i jäm-fört med andra förorter svarade damen att de i Djurs-holm har högre IQ. Jag häpnade över det jag hörde.Även om jag har hört många historier om överklas-sens inskränkthet trodde jag aldrig att man så oskulds-fullt skulle avslöja vilket reservat man lever i.När segregerade områden debatteras utgår manalltid från invandrartäta områden som ochRinkeby. Man förfasar sig över hur torftigt de männi-skor har det som lever där. Jag har bott i i17 år. Min hembygd beskrivs ibland i lyriska ordalag.Det talas om ständigt spontant dansande i förtjusningöver sina många kulturer, ibland om ett getto därungdomar är dömda att gå under i droger, arbetslöshetoch tristess. Ingen av bilderna är sann.I finns det arbetslöshet och fördomar somleder till spänningar mellan de olika kulturerna. Mendär finns också idylliska parker fulla med lyckligabarn och ambitiösa ungdomar med framtidstro. Ettstort privilegium har vi som växt upp i , ettprivilegium som ungdomarna i saknar,nämligen vetskapen om att människor är olika. Aldrighar jag hört det debatteras hur skadlig segregationen iDjursholm kan vara. Jag tänker på alla barn som väx-er upp i ett sådant område och som innerligt tror attde är mer intelligenta än andra barn. Jag tvivlar på attde någonsin kommer att kunna umgås med andramänniskor än med sig själva. Hur torftigt kommer intederas liv att bli om alla som de känner är av sammasort!Sluta alltså, , att tjata och nedvär-dera på det sätt som görs! är inte närvarande här i kammaren men jag hoppasatt någon kan skicka över protokollet och att StenAndersson kan sluta prata som han gör. Så mycketstrunt har jag aldrig hört.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag har inte talat om och Rin-keby. Däremot har jag nämnt . I ett brev från eninvandrare till mig läste jag att han trots i bo-stadskön - han var varken arbetslös eller socialbi-dragstagare - inte ansågs ha tillräckligt hög lön för attfå en bostad i stad. Det är märkligt, och bo-stadspolitiskt är det inte bra.Hur ser på sådant här och vad vill hongöra åt det inom sitt parti?Anf. 42 () replik:Fru talman! Vad tar upp är väldigtviktigt. Jag träffar rätt ofta många människor somfaktiskt inte har möjlighet att byta bostad. Privatavärdar bestämmer själva vilka de tar emot. Det ärheller inte alltid som saker och ting går rätt till i dekommunala bostadsbolagen.Jag tycker att er motion är rätt intressant. Själv ärjag inne på att man mera noga måste kontrollera hurmycket av diskriminering som förekommer i vårakommunala bostadsbolag.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag har en lista över 25 kommunalabostadsbolag i . Hälften av dem tar överhuvud taget inte emot socialbidragstagare. Många avdem har olika regler för om man är arbetslös ellerinte. Andra ställer inkomstkrav - bruttoinkomstenskall vara tre eller fyra gånger högre än den inkomstman har. Detta måste vi göra något åt. Detta gällerkommunala bostadsbolag, inte privata - tyvärr likailla!Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag har träffat folk från Bostadsför-medlingen i och man bekräftar det somOwe säger. Jag säger återigen att jag ärengagerad i och intresserad av hur man skall kommaåt detta. Det är inte bara de som har en bra ekonomisom skall få välja var de skall bo, utan det skall ävenandra människor få göra.Sedan till det andra problemet, som jag tror attOwe var inne på. Även om man har hög lön- dvs. även om man har arbete - är det vissa bostads-bolag, även kommunala sådana, som inte tillåter in-flyttning i vissa bostadsområden med hänvisning tillatt man har en annan sorts namn. Det måste vi kommaåt!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )5 § Vissa va-frågor m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1997/98:BoU8Vissa va-frågor m.m.Anf. 45 ():Fru talman! I det här betänkandet tar vi upp va-frågor som handlar om grundvattenskydd och krets-loppsanpassning av va-systemen samt avvittringenskonsekvenser. Det är frågor som egentligen hör till deviktigaste företeelser som finns på vår jord. Vattenanvänds till allt som berör vårt liv. Vi tvättar oss,badar, vi använder det , det är ett av vårafrämsta livsmedel. Vi handskas med det som om vitror att det är en oändlig resurs.Vatten, vatten, bara vanligt vatten. Vi måste varaväldigt aktsamma med det vi har till låns av de natur-liga resurser som finns på vår jord. Det går faktiskttyvärr att förstöra det. Det går att förgifta det. Det gåratt slösa bort det.Varje år kommer det motioner till medkrav på ekologiskt hållbara va-lösningar. Så har detskett även det här året. Jag förstår inte varför vi intealla i utskottet kan stödja och yrka bifall till de motio-ner som tar upp de viktiga kraven på att vi måste fåekologiskt hållbara va-system.Jag anser att det inte är tillfredsställande att än engång, som vi gör i utskottet, hänvisa till det påbörjadearbete som pågår vid . Vi måstefaktiskt puffa på ordentligt och föra motioner ocksådit. Vi får inte bara låta det hela gå av slentrian. Vivet, åtminstone tror vi det, att kom-mer med en slutrapport. Men man har också i en del-redovisning påpekat att det fordras en utbyggd sam-verkan över traditionella sektorsgränser och att delokala förutsättningarna är av väldigt stor betydelseom vi skall få igenom detta och för hur vi skall utfor-ma va-systemen. Om vi skall få ett fungerande krets-loppssamhälle måste vi vara beredda att jobba ävenhär i väldigt otraditionellt, nämligen så attvi kan bifalla motioner som inte kommer från våraegna partier utan från andra men som har ett väldigtbra innehåll.Låt oss samarbeta kring intentionerna i reservation2 om ekologiskt anpassade va-system under mom. 2.Jag yrkar bifall till denna. Där står det viktiga:"I ett fungerande kretsloppssamhälle är vattnetscirkulation genom samhällskroppen särskilt viktig attbeakta."Anf. 46 ():Fru talman! Om man ser ut över hela vår jord ärtillgången till rent vatten en av de absolut störstabristerna och en av de största utmaningarna att ta itumed. Trots det kan det kännas som att det för oss här iSverige mera är ett lyxproblem. Jag vill bara lyftafram en specifik fråga i det här sammanhanget, nämli-gen tillgången till färskvatten i våra skärgårdsområ-den.Vi befinner oss just nu på kanske den första skär-gårdsön sett från fastlandssidan. Här har vi minsanninga problem med tillgången till sötvatten, men längreut i skärgården blir det svårare och svårare. är en världsunik kombination av naturoch kultur och betyder oerhört mycket. Det finnsdiskussioner om att föra upp påvärldsarvslistan. Vi har alla ett ansvar för att skyddaoch bevara men också att utveckla skärgårdsområde-na.Det finns tusentals öar i . 130öar är bebodda året om med sammanlagt ungefär7 000 invånare. Av dem bor 5 000 på öar utan fast-landsförbindelse. Det är absolut glesbygd. När isenvarken bär eller brister spelar det ingen roll om det ären kilometer eller en mil till närmaste fastland.På bl.a. folkpartiinitiativ har ett kraftfullt arbeteskett i för att öka möjligheterna.Skärgårdsbefolkningen halverades till1970, men har faktiskt skärgårdsbefolk-ningen ökat. Vi tycker att det är viktigt att man påolika sätt skapar bra förutsättningar för människor föratt inte bara åka på semester utan också att kunna varabofasta, leva och verka i skärgården. Det finns månganya förutsättningar som gör detta möjligt. Men vat-tenproblemet måste ändå lösas. Det är en helt nöd-vändig förutsättning för att människor skall kunna blifastboende i skärgården. Och man får stora problembåde med att få grundvattnet att räcka och med attsaltvattnet tränger in.Nu när det bebyggs mycket nytt i skärgårdsområ-dena och sommarstugeboende permanentas blir detstörre risker för överutnyttjande av den begränsadegemensamma resursen i form av sött grundvatten. Detär ett absolut villkor för att man skall kunna ha enlångsiktigt hållbar utveckling i skärgården att saltvat-teninträngningen kan undvikas och inte blir större.För bofasta skärgårdsbor måste det kännas otroligtbittert att se ditresta semesterfirare vattna gräsmattor-na med sötvatten ur brunnarna då resultatet kan bli attde själva kanske inte får sötvatten under resten av åreti framtiden.