prot · GL0995 · 1998-04-23 00:00:00 — Sedan innebär detta också en möjlighet attstyra resurserna till de människor som allra bäst be-höver utbildning och kompetensförstärkning.Men som framgår av vår reservation säger vi inteatt det här är den enda aspekten. Och det är inte denhär formen som är den absolut rätta i varje läge. Vikan mycket väl tänka oss att kombinera ett sådant härvinstdelningssystem av fonderad typ med kontolös-ningar. Det gäller bara att de blir fördelningspolitisktrimliga. Det gäller att vi skall kunna styra resursernatill dem som allra bäst behöver dem.På det sättet kan staten genom skattelindringar gö-ra sina insatser. Man kan dessutom tänka sig att statensätter in pengar på konton. Arbetsgivarsidan får varamed om finansieringen i och med vinstdelningssyste-met. Jag utesluter inte heller ett individuellt sparandesom kan gynnas skattemässigt i en kombinationslös-ning.Vi har alltså lagt fram ett förslag som är väl för-ankrat i en tillväxtpolitik som bygger på rättvisa ochpå att vi satsar på dem som allra bäst behöver insat-serna. Men det bygger också på att man skall kunna fåbättre incitament i arbetslivet för att satsa pengarna pålång sikt, och att satsa på det som brukar sägas varadet allra viktigaste i arbetslivet, nämligen personalen.Min slutliga fråga till blir: Hurär det möjligt att vi har passerat alla dessa år utan ettenda initiativ från regeringens sida? En arbetsgrupphar just tillsatts. Det är mycket bra. Jag hoppas att denkommer fram till någonting, så att vi äntligen kankomma ur startblocken i den här frågan.Anf. 95 ():Fru talman! Som vi har hört är alla partier rörandeöverens om hur viktigt det är med kompetensutveck-ling i arbetslivet. Skiljelinjerna framkommer när detbörjar handla om inflytande och bestämmande i frågaom utbildningar för den enskilde löntagaren och omhur finansieringen av utbildning i arbetslivet skalllösas.Moderaternas recept är som vanligt skattelättna-der. De förordar ett system med personliga utbild-ningskonton som byggs upp av arbetstagaren ocharbetsgivaren. Den enskilde skall ha rätt att få skatte-befrielse för avsatta medel. Och arbetsgivare skall harätt att tillskjuta lika mycket som den enskilde självhar bidragit med - naturligtvis då också skattefritt.Dessutom vill , som sade,försäkra sig om att facket naturligtvis inte skall hanågot inflytande över utbildningskontona.Centerns föreslår något som de kallar för kompe-tensförsäkring eller kompetenskonto. De tycker attarbetsmarknadens parter skall ges ansvaret för attutforma ett regelverk. har liknande tanke-gångar. Men de tycker att man skall finansiera kompe-tensutvecklingen genom att den anställde skalla naggapå sin egen kommande pension. förslagpåminner i uppläggningen och finansieringen omModeraternas. Man föreslår att arbetsgivaren skall gesmöjlighet att tillskjuta medel.Vänsterpartiet föreslår i sin tur framtidsfonder. Depekar också på att satsningar på utbildningar ofta intenår de grupper som kanske bäst behöver dem, de somhar de lägsta lönerna och de största hälsoriskerna. Deföreslår att arbetsgivarna och facket gemensamt skallgöra upp ett program för hur fonderade medel skallanvändas.Jag skulle vilja betona att det här med kompetens-höjning inte bara är viktigt för den enskilde arbetsta-garen. Det är minst lika viktigt för att utveckla företa-get; för att utveckla konkurrenskraften, det goda arbe-tet och verksamheten i stort. Jag är övertygad om atten arbetstagare med goda kunskaper dels, naturligtvis,gör ett bättre jobb, dels också har större möjlighet attpåverka sin arbetssituation och därmed känna störretillfredsställelse med sitt jobb.Ett företag där de anställda trivs och känner sig tillfreds med sin situation har mycket större förutsätt-ningar att utvecklas positivt än ett företag där de an-ställda inte tillåts vara delaktiga i planering och ut-formning av verksamheten.Fru talman! Det har alltid varit viktigt med kun-skap och utbildning. Men , när den tekniskautvecklingen går så snabbt, är det viktigare än någon-sin att alla arbetstagare har möjlighet att fortbilda sig.För inte så länge sedan kunde man gå in i en anställ-ning och räkna med att ha samma jobb och ungefärsamma arbetsuppgifter resten av sitt yrkesverksammaliv. får man räkna med att arbetsuppgifterna ocharbetsinnehållet kommer att förändras under helaarbetslivet. Därför måste alla vara beredda att fortsät-ta att höja sin kompetensnivå. Men det kan inte varaett ansvar bara för den enskilde att bidra till utveck-lingen av arbetskraften i företaget och därmed ocksåtill att utveckla företagets konkurrenskraft.I dag är det också så att det i större och större ut-sträckning krävs högskoleutbildning för att över hu-vud taget få ett jobb. Därför är det nödvändigt att vifår fler ungdomar att fortsätta från gymnasiet till hög-skolan. Framför allt är det ungdomar från det vi kallarför arbetarhem som måste uppmuntras att läsa vidare.Vid Europeiska rådets sysselsättningsmöte i no-vember antogs ett antal riktlinjer. En avpunkterna var att arbetsmarknadens parter uppmana-des att på sina olika ansvarsområden sluta avtal somökar möjligheten till utbildning, yrkeserfarenhet,praktik eller andra åtgärder som kan underlätta inträ-det på arbetsmarknaden. Dessutom skall de anställdakunna utveckla möjligheterna till livslång utbildning.Som det står i betänkandet var det vid sammamöte - det var det kommenterade - sommedlemsstaterna uppmanades att granska de hinder,särskilt skattemässiga, som kan stå i vägen för eninvestering i mänskliga resurser. Det är klart att viskall granska hinder. Sedan är det kanske så att vi ochModeraterna har olika uppfattningar om vad som ärhinder. Vid samma möte poängterade man också attdet är viktigt att föra en tillväxtpolitik som inriktas påstabilitet och sunda offentliga finanser. Man sade enhel del klokt på det mötet.Fru talman! Det finns ett antal motioner där mo-tionärerna begär en utredning för att se över finansie-ringen av ett system för kompetensutveckling. Ar-betsmarknadsdepartementet har tillsatt en arbets-grupp. Denna arbetsgrupp skall undersöka och redo-visa vilka behov som finns och därefter lämna förslagtill system för kompetensutveckling. I arbetsgruppeningår företrädare för och arbets-marknadens parter. Jag tycker att det är oerhört viktigtatt arbetsmarknadens parter gemensamt tar fram ettsystem. Också staten skall naturligtvis vara med ochse på vilket sätt man kan främja kompetensutveckling.Detta arbete pågår för fullt och skall vara slutförtden . Och jag lovar att vi inte har för avsikt attinvänta en moderatledd regering. En sådan liggerförhoppningsvis väldigt långt fram i tiden.I och med att denna arbetsgrupp är tillsatt kan endel av yrkanden i motionerna anses vara tillgodosed-da. I övrigt yrkar jag avslag på motionerna och bifalltill utskottets förslag.Anf. 96 ():Fru talman! Detta var ju ett allmänt välvilligt talom nyttan av kompetensutveckling, men det gav väl-digt få besked. Jag vill ställa ett antal frågor till Kris-tina Zakrisson.Blir det någon skattelättnad för kompetensutveck-ling eller inte? Följande står ju i betänkandet. "Varje medlemsstat har vidare åtagit sig att grans-ka de hinder, särskilt skattemässiga, som kan stå ivägen för en investering i mänskliga resurser, ochstaterna kommer i förekommande fall att planeraskattemässiga eller andra incitament för ökad utbild-ning inom företagen. "Är det meningen att detta kommer att ske så att vikommer att få i gång denna nödvändiga kompetensut-veckling inom företagen? När kommer det att skenågonting? När kommer det att läggas fram en pro-position? Det är ju detta som vi väntar på. En allmänvälvilja leder ju inte till att vi får några personligautbildningskonton som gör att utvecklingen går fram-åt. Det hjälper ju inte att vara välvilligt inställd. Det ärju också viktigt att någonting sker. Sker det någotinom ? Blir det någon skattelätt-nad? Blir det någon proposition om kompetenskon-ton?Kristina borde ju egentligen vara gans-ka förtvivlad när hon hör att och jagi princip väntar på samma sak, men ingenting kommeri denna fråga. Vi vet ju att regeringen har svårt attbestämma sig. Men kanske ändåhar några inblickar så att vi inte lämnar denna riksdagden utan att ha fått någonting klart om dessasaker.Anf. 97 ():Fru talman! Som jag sade har vi en ar-betsgrupp som arbetar med just dessa frågor, och detfinns inte någon större anledning att föregripa detarbetet. Det system som finns innebär att manuppmuntrar investeringar i maskinparker o.d. Men jaganser att det är lika viktigt att staten uppmuntrar in-vesteringar i kunskap. I fråga om detta kan jag hållamed både och . Menfram till arbetar en arbetsgrupp med justdessa frågor.Anf. 98 ():Fru talman! Det är inte lätt att få något svar. Menjag måste säga att jag förvånas. Det sägs ju allmänthär i kammaren att detta är en av de viktigaste delarnaför att näringslivet skall utvecklas. Det är viktigt förhela den omstrukturering som sker inom företag närdet gäller hur människor skall jobba. Vi väckte vårmotion . Det kan ju inteha varit regeringen obekant. EU fastställde detta förraåret, men ändå har regeringen tillsatt dennagrupp. vet tydligen inte mer omdetta. Men detta är oerhört intetsägande. Det är ettantal ord, men det innehåller ingenting. Och detta ären av de viktigaste frågorna för näringslivet. Det ärsom med regeringens arbetsmarknadspolitik - manpratar med det händer ingenting. Det vore roligt att iKristina sista replik till mig få besked omdet händer någonting och att inte bara få höra vackraord.Anf. 99 ():Fru talman! Det är som säger, att vialla säger att det är oerhört viktigt för näringslivet attutveckla och höja kompetensnivån. Det finns i och försig inget som hindrar att företagen uppmuntrarsina anställda att fortbilda sig och att företagen ocharbetsgivarna tar ett större ansvar.Men när det gäller arbetsmarknadspolitiken skullejag vilja säga att det är väldigt många arbetsförmed-lingskontor som klarar systemet med individuel-la handlingsplaner. Jag tror att det blir ett bättre resul-tat av våra åtgärder ju fler som får sina individuellahandlingsplaner där de själva också är delaktiga i attplanera sina åtgärder.Anf. 100 ():Fru talman! Vi är alla överens om att kompe-tensutveckling är väldigt viktig och än viktigare nu pågrund av den höga arbetslösheten. Detär inte bara , , HansAndersson och jag, utan det är framför allt de männi-skor som har gått i det stora som varartill . De väntar på att någontingskall hända i fortsättningen.Det utgår ett statligt bidrag till kommunerna. Förnärvarande är det . Dettabidrag skall fortsätta att utbetalas även efter 1999 medungefär samma belopp. Alltså har man väl tänkt sigatt man skall fortsätta att anordna någon form avutbildning ute i kommunerna. Det tycker jag är bra.Men frågan är hur de som skall delta i denna utbild-ning skall kunna finansiera den, eftersom det särskildautbildningsbidraget försvinner . Ochnågon tanke bör ni väl ändå ha om hur dessa männi-skor skall kunna finansiera sin utbildning. Vi i Folk-partiet har lämnat ett förslag. Men det vore intressantatt höra om ni har några tankegångar i denna riktning.Anf. 101 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att säga attregeringen har fått brottasmed väldigt stora ekonomiska problem. Trots det gjort den största satsningen någonsin på utbild-ning. Regeringen föreslår också i vårpropositionen attdet skall satsas på ett andra år. Regeringen har trotsde stora svårigheterna ändå lyckats göra en hel delpositiva insatser.Anf. 102 ():Fru talman! Jag tycker att det som regeringen hargjort när det gäller är jättebra. Men det behövs ju något ytterligare, efter-som man, som jag sade i mitt anförande, inte får ettjobb bara för att man har gymnasiekompetens, utanman måste fortsätta sin utbildning. Det som vi allaväntar på är vad som händer sedan. Man skall ju intevara ute . Det finns ju människor somväntar redan nu på vad som händer i fortsättningen.Det är mycket tråkigt att det inte har kommit någotförslag utan att det tar så lång tid.Anf. 103 ():Fru talman! Att vi ger alla möjlighet att läsa ingymnasiet leder till att många fler kan fortsätta påhögskolan. Jag tror att det var fler än jag som sade attdet krävs högskoleutbildning för att komma in iarbetslivet. Men vi har ingen revolutionerande reformpå gång i fråga om detta, även om jag själv ibland haren vision om att man skulle kunna få studielön i ställetför studielån när man studerar vid högskolan. Menhittills har de som studerar vid högskolan fått finansi-era den utbildningen själva. Jag tror inte att vi ärförmögna att göra något revolutionerande på det om-rådet.När det gäller arbetsmarknadsutbildningen så harvi faktiskt satsat på mer kvalificerad utbildning. Jagtycker som sagt fortfarande att regeringen har gjort enhel del goda insatser just på utbildningsområdet.Anf. 104 HANS ():Fru talman! Jag har några frågor till KristinaZakrisson. När arbetsmarknadsutskottet besökteKommunförbundet var en av frågorna varför man togbort utbildningsvikariaten och varför man försämradedessa möjligheter. På det sättet tappade vi volym pådet bästa vi hade. Några kom in och gjorde praktikoch fick erfarenhet, och andra fick utbildning ochkunde komma tillbaka till andra tjänster. Finns det ettinslag av utbildningsvikariatstänkande i det som ni påden socialdemokratiska sidan funderar över nu?Min andra fråga är naturligtvis fundamental förmig. Det är inte bara som sade, attjag vill att parterna skall ha inflytande. Parterna skallha inflytande. Det kommer att krävas avtalslösningar.Och jag tror att det går mycket bra att i kollektivavtalhitta lösningar som förstärker kompetensutvecklingeni arbetslivet.Min och uppfattning är att det härmåste grundas på lagstiftningen; detta för att garanterainflytande, för att pengarna skall nå åt rätt håll och föratt få en jämlik fördelning över hela arbetsmarknaden- oberoende av enskilda företags lönsamhet ellerbranschers läge. Jag skulle alltså vilja ha en kommen-tar om relationen mellan lagstiftning och avtalslösningi den föreställningsvärld som leveri.Vidare skulle jag vilja ha en kommentar om kon-struktionen - kontosystem eller fondsystem och hurdet fackliga inflytande garanteras. Jag tolkade in attäven , precis som jag, är mycketintresserad av detta.Anf. 105 ():Fru talman! Den arbetsgrupp som ser över ochanalyserar behovet av kompetensutveckling i arbetsli-vet har i uppdrag att hitta ett system för kompetensut-veckling i arbetslivet där statens insatser underlättarparternas ansvarstagande. I arbetsgruppen ingår ocksårepresentanter för regeringen. Om man kommer framtill att det behövs en lagstiftning får vi överväga det.Det här diskuteras just nu i arbetsgruppen; det handlaralltså då om parterna tillsammans med representanterför regeringen.Anf. 106 HANS ():Fru talman! Jag tror inte att jag kommer så mycketlängre här. Jag hoppas bara att man i arbetsgruppenhar tillgång till motioner och har detmaterialet som en input, liksom att man förstår att detinslaget behövs för att vi skall nå ett bra resultat.Det är alldeles uppenbart att arbetsgivarsidan,trots alla de möjligheter som man haft i olika avtals-förhandlingar, inte har kommit särskilt långt. Ja, manhar praktiskt taget inte gjort någonting för att få tillstånd nämnda kompetensutveckling.T.o.m. en sådan bransch som IT-branschen, därman ju skriker efter kompetent arbetskraft, har varittvungen att invänta arbetsmarknadspolitiska medel föratt få i gång den utbildningssatsning som just nu pågåroch som jag i och för sig välkomnar. Branschen, ar-betslivet, måste dock ta ett väsentligt större ansvarfinansiellt för att vi skall orka med detta samhällseko-nomiskt.Fru talman! Jag tror att jag inte nämnde något omdet yrkande som finns sammanfattat i reservation nr 4.Självklart står jag bakom den för del.Jag avsåg emellertid att visa kammaren stor hänsynjust denna dag.Anf. 107 ():Fru talman! Jag kan dela upp-fattning att arbetsgivarsidan borde ha tagit, och bör ta,ett större ansvar. Men efter att ha talat med dem somsitter med i arbetsgruppen upplever jag att man nu ärväldigt intresserad av att verkligen hitta lösningar ochatt man engagerat går in för det.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFöU6 Försvarsmaktens högre ledning, m.m.Mom. 1 och 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (generalinspektörer och nya centrum inomFörsvarsmakten)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:248 för utskottet10 för res. 291 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 59 m, 17 c, 19 fp, 17 v, 12 kdFör res. 2 10 mpFrånvarande: 37 s, 21 m, 10 c, 7 fp, 5 v, 8 mp, 3 kdSkU19 Reformerat förhandsbesked, m.m.Mom. 1 (reformerat förhandsbesked i skattefrågor)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, fp, kd)Votering:171 för utskottet92 för res. 186 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 18 c, 17 v, 10 mpFör res. 1: 59 m, 21 fp, 12 kdFrånvarande: 35 s, 21 m, 9 c, 5 fp, 5 v, 8 mp, 3 kdMom. 6 (taxeringsperiod m.m.)1. utskottet2. 3 (v)Votering:246 för utskottet18 för res. 385 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 59 m, 18 c, 20 fp, 10 mp, 12 kdFör res. 3: 1 fp, 17 vFrånvarande: 34 s, 21 m, 9 c, 5 fp, 5 v, 8 mp, 3 kdMom. 8 (kvarskatt)1. utskottet2. 5 (v)Votering:245 för utskottet18 för res. 51 avstod85 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 58 m, 17 c, 21 fp, 10 mp, 12 kdFör res. 5: 1 c, 17 vAvstod: 1 mFrånvarande: 34 s, 21 m, 9 c, 5 fp, 5 v, 8 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU23 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.SkU22 Avtal med om bekämpning avvissa fiskala brottKammaren biföll utskottets hemställan.AU9 Vissa frågor om kompetensutvecklingMom. 1 (Vissa frågor om kompetensutveckling)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (fp)Förberedande votering 1:Kammaren biträdde res. 2 med acklamation.Förberedande votering 2:56 för res. 119 för res. 2189 avstod85 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:148 för utskottet59 för res. 157 avstod85 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 10 mp, 12 kdFör res. 1: 59 mAvstod: 1 s, 18 c, 21 fp, 17 vFrånvarande: 34 s, 21 m, 9 c, 5 fp, 5 v, 8 mp, 3 kd11 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1997/98:RFK4 Förstärkt samordning inom riksdags-förvaltningen12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 22 april1997/98:269 av () till försvarsministernFlygledningens betydelse ur försvarssynpunkt1997/98:270 av () till socialminis-ternPatientcentrerad rehabiliteringden 23 april1997/98:271 av () till soci-alministernStöd i självmordskriser1997/98:272 av () till SÄPO1997/98:273 av de () tilljordbruksministernBurhållning av pälsdjurInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 28 april.13 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 22 april1997/98:662 av () till miljöministernRadioaktivt avfall1997/98:663 av () till statsrådet med ekologiska livsmedel1997/98:664 av () till statsrådet i Malmö1997/98:665 av () till statsrådetPierre SchoriAsylsökande kosovoalbaner1997/98:666 av () till statsrådetPierre SchoriSekretesslagens skydd för den asylsökande1997/98:667 av () till jordbruksminis-ternFjällägenheter1997/98:668 av () till statsrådetPierre SchoriFörfattningskrockden 23 april1997/98:669 av () till utrikes-ministernProjektpengar till EU-kritiska organisationer1997/98:670 av () till arbets-marknadsministernInitiativ för arbetslösaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 28 april.14 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 23 april1997/98:658 av () till statsminis-ternTillsättning av statsrådSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 april.15 § Kammaren åtskildes kl. 15.49.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammantädets början tillajourneringen ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.