prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — Jag vet inteom har tagit del av den. Där visarman på och talar om varför utvecklingen för företag iNorrlands inland har kommit att bli så negativ. Manpekar också på ett antal punkter, men jag kan inte gåin på dem nu.Anders talar nu om att åka ut i landetoch fråga människorna, företagen och organisationer.Jag rekommenderar att göra så,och kanske kan det bli en förändring på den situationsom nu har uppstått.Anf. 149 Näringsminister () replik:Herr talman! Jag rör mig också ute i landet. Omman anser att inlands problem beror på dehöga skatterna, har man inte lämnat Bodens centralortmånga gånger.I finns det problem. Men det sammanhäng-er med den offentliga sektorn. Hur stor försvarskos-tym skall vi ha? Hur stor sjukvårdskostym skall vi ha?Dvs. hur stora skatter skall vi ha för att betala ettvälfärdssystem och ett försvarssystem? Det är det sombestämmer möjligheterna för egenhemkommun.Det är inte skatterna som är problemet för Norr-lands inland. Problemet är att välfärdssektorn interäcker till. Köpkraften är för liten. De arbetslösa ärför många. Sjukhemmet har för få anställda. Dag-hemmet har för få anställda. Det är det som är pro-blemet.Det är definitivt inte ett system med minskadkommunal verksamhet, ett helt nytt skatteutjämnings-system som slår stenhårt mot inland ochsom vill införa, som löser problemet.Anf. 150 ():Herr talman! Jag tror att man skall närma sig sys-selsättningsproblematiken med betydande ödmjukhet.Jag är bekymrad över framför allt den relativt lågaspetskompetensen i vårt land. Jobben är beroende avtillväxten. Det är framför allt produktionen inomindustrin och servicesektorn som kommer att bära upplandet framöver. Den offentliga sektorn utgör förvissoriktiga jobb, men de beror av skatteintäkterna ochdärmed av utvecklingen av bruttonationalprodukten.Hur ser då det svenska näringslivet ut? En alldelesför stor del av den svenska produktionsapparatenbygger på uppfinningar som gjordes vid förra sekel-skiftet. Det är saker som alla andra kan göra lika bra.Därför måste konkurrera med låga priser ochdärmed låga löner. gick det bra eftersom vi kun-de konkurrensdevalvera gång på gång. Men det kan viinte göra sedan vi gick med i EU.Vi har inga medelstora företag med stor tillväxtpo-tential. Vi har storföretag och småföretag. Ser vi påbasindustrierna är det så att skogen huvudsakligenbara kokas till massa eller sågas till bräder, och mal-men smälts. Förädlingen överlämnar vi till andraländer. Kompetensinnehållet är för lågt, och föräd-lingsgraden är för låg i många svenska produkter. Serman på huvuddelen av den svenska industrin kan mankonstatera att det är de gamla uppfinningarnas bran-scher. Varv, teko, skrivmaskiner och skor har redanfallit. Kvar har vi sådant som kullager, kylskåp,dammsugare, telefoner och bilar.När det gäller ny teknik måste man konstatera attexempelvis får lägga ned civilflygplanstillverk-ningen. Ingen har beställt några JAS Gripen, sannoliktberoende på att de inte kan vrida jetstrålen som kon-kurrenterna kommer att kunna göra. ABB har intelyckats sälja ett enda X 2000 utanför . Erics-son fick ge upp försöken att bygga bredbandsväxlar.Man fick hänvisa kunder från 16 länder till ett itali-enskt företag. Ser vi på bilunderleverantörer är det ettjätteproblem att man har för låg kompetens och mestbara gör plåt- och plastbitar. Läkemedelsindustrin harstora svårigheter att få tag på den kompetens manbehöver för sina forskningsavdelningar.Det här är naturligtvis riktigt bekymmersamt omman sedan konstaterar att vi har en kris i Sydostasienoch att nu avreglerar sin finansmarknad. banker och finanshus ha eget kapital. Hit-tills har japanska banker litat på att staten finns därsom räddare. De har litat på låntagarna och inte för-stått att man inte alltid kan göra det. De har gott omdåliga lån, och snart, närmare bestämt , kommerde att få välja på att antingen gå i konkurs och betalamed a-aktier för statligt stöd eller att ta hem de klenalånen och därmed spä på den asiatiska krisen. Ellerockså stängs de med automatik. Det blir tufft försvensk industri att konkurrera med . Pri-serna kommer att rasa, och vi får en svår asiatiskkonkurrens och en ordentlig risk för protektionism härhemma.Svensk industri borde i stället sälja nya produktertill en häpnande värld för om inte hutlösa så i alla fallrejäla priser. Då hade vi haft möjlighet till den välfärdsom vi så gärna vill ha. Men det kräver ett kunskaps-lyft, ett kunskapslyft som handlar om spetsteknologi iviktiga nischer. Det gäller att satsa på långa utbild-ningar, det gäller att satsa på forskning. Det går inteatt klämma åt forskningsstiftelserna och att skära nedpå doktorandutbildningarna. Här handlar det om ettbehov av en elitsatsning på samma sätt som i idrotten,där det varken finns plats för rättvisa eller fördelning.Kom ihåg att i är det på det viset att avdem som är födda har en lång utbildningbakom sig. Av dem som är födda är det bara7 %. Av alla människor med en lång akademisk ut-bildning bakom sig är födda , . De går snart i pension.Vi står inför en katastrofal situation när det gällerspetskompetens i det här landet. Jag tror inte att vi harråd att inte satsa på spetskompetensen. Den satsning-en måste vi göra. Dessvärre kommer vi att få ränta påde här resultaten i ett tiotal år innan utfallet kommer.Men det är nödvändigt, herr talman.Anf. 151 HANS () replik:Herr talman! Det fanns delar i vad som jag tyckte var mycket bra. Jag hade inte såmycket tid att ägna mig åt det här, jag nämnde detbara när jag pratade om branschstruktur och behov avförnyelse. Jag delar mycket av det som . Min erfarenhet från industrin visar, tycker jag,att det är riktigt.Men det räcker inte bara med spetsteknologi. Detgäller inte bara att ha spetsar i företagen. Vi måstehöja hela löntagarkollektivet för att vara delaktiga iatt utveckla produkter och att stå för en avanceradproduktion. Om vi nu kokar för mycket massa - dettycker jag också - och exporterar oförädlat, vem ärdet som har bestämt att det skall vara så? Varför är visom tränation så dåliga på att göra möbler?Jag håller med - höj förädlingsgraden. Men dåbehöver vi skärpa politiken för de regionala högsko-lorna, då behöver vi få mer demokratiskt långsiktigtinflytande. Varför skall då ett litet antal ägarrepresen-tanter sitta i stort sett i alla bolagsstyrelser och be-stämma att det skall vara just precis så enkelt somBertil nu beskrev, att man devalverar sigfram, utnyttjar konjunkturerna och inte förnyar pålång sikt? Vad är recept?Anf. 152 () replik:Herr talman! Det givna receptet är att man inteskär ned på de strategiska forskningsstiftelserna, inte skär ned på möjligheterna att skaffa sig endoktorandutbildning, att man ger möjlighet till flermänniskor att gå de långa utbildningarna. I ärdet något som tas in på de långa akademis-ka utbildningarna. Vi lurar oss litet grand genom att vikallar utbildningar för akademiska som utomlandsinte är det. Kommer man utomlands är det i ,och mer än dubbelt så många som tasin, och det är väsentligt fler i EU-länder som ,och än vad det är i Sverige.Den här situationen kan naturligtvis inte fortsätta.Jag medger att man faktiskt har gjort försök att ökautbildningen. Men är det också viktigt atthänga med i de branscher som håller på att expandera- gen- och bioteknik, datakommunikation, optik,solarteknik och ren mat.Anf. 153 HANS () replik:Herr talman! Ja, det är viktigt, inte minst inommiljösektorn, den kanske allra snabbast växande. Merforskning och utveckling - svar ja! Men det är ju inteen fråga om stiftelser, det är en fråga om forskningoch utveckling. Hur vi sedan organiserar det - BertilPersson vill ha det i privata former, jag vill ha det imer offentliga former av demokratiska skäl - är enannan sak.Jag är överens med om den bild hanger. SCB har gett den, har get den, mångautredningar har gett den. Man kan inte nog understry-ka den långsiktiga kompetensutvecklingen vi behöver,både på spetssidan och på den breda löntagarsidan.Där saknar jag varje initiativ från sida.Om det nu verkligen var en välgrundad analys ochkunskap hade kan han komma igen ochansluta sig till våra förslag om att strukturellt omvand-la näringslivet. Men det behövs mycket mer demo-krati och mycket mer delad makt, inte bara ett fåtalkapitalistiska ägarrepresentanter i våra styrelser i såfall.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag har pratat om de här frågorna iåtskilliga år i den här kammaren vid det här laget, ochdet jag tycker är viktigt är att man vågar satsa påspetsteknologin också. Man satsar väldigt mycket påatt höja kunskaperna på de låga nivåerna, men allde-les för litet på spetsteknologin för att vara med i kon-kurrensen.Det här är en fråga där samhälle och näringslivmåste gå samman. Vi måste lära av både samhälle ochnäringsliv i den här utvecklingen. Här behövs detexempelvis industridoktorander. Det behövs adjunge-rade professorer i näringslivet och på högskolorna föratt skapa den förståelse som gör att det levande bib-liotek som ett universitet är blir tillgängligt för nä-ringslivet. Här finns mycket att göra.Anf. 155 ():Herr talman! Om exakt är vi frammevid . Under nästa mandatperiod tar visteget över till ett nytt sekel.Den politiska debatten inte minst här i riksdagenmåste handla mer om framtiden än om 1990-taletsekonomiska krisår. Alltför ofta har den politiska de-batten en tendens att handla om dåtiden, om det somvarit, och mindre om framtidens problem och villkor.Vi måste fokusera intresset på dagordningen förnästa mandatperiod då efter krisen skall for-mas. Kort sagt: Det handlar om uppdrag 2000. Vimåste koncentrera oss på framtidsfrågorna, på företa-gandets villkor främst för de mindre och medelstoraföretagen, på åtgärden för att pressa tillbaka arbets-lösheten, på att skapa det ekologiska lyftet och påmänniskors rätt till arbete, service, skola, vård, om-sorg och levande bygder runt om i vårt avlånga land.När nu den svenska ekonomin står starkare än nå-gonsin tidigare finns det faktisktbättre förutsättningar att angripa de regionala proble-men.Det finns annars en risk för att vi går mot ett allt-mer tudelat . Landsbygd och tätorter i gles-bygd riskerar att utarmas när andra delar drar nytta avden starkt förbättrade konjunkturen. Det är inte branär arbetsmarknaden i vissa orter avvecklas medanden utvecklas i andra orter. Rätten till arbete ochutveckling är lika stor varhelst i landet människor bor.Därför måste politiken medverka till regional utveck-ling och inte till det tudelade . Uppdrag 2000handlar om att skapa regional balans och regionalrättvisa.Under flera decennier har faktiskt kon-centrerats. Alltfler jobb och människor finns istörre städer och i storstadslänen, medan landsbygdenoch mindre orter har fått vidkännas både avfolkningoch färre arbetstillfällen.Sedan 1975 har folkmängden i Stockholmsregio-nen ökat med inte mindre än 270 000 människor sam-tidigt som folkmängden i hela landet har ökat medungefär 640 000 invånare. av den totala be-folkningsökningen i landet har fallit på en region. Omman sedan jämför med den befolkningsökning somhar skett i de två andra storstadslänen finner man attöver av hela den svenska befolkningsökningensedan 1975 har hamnat i tre län. Det är därför somman kan säga att har kantrat under de senastedecennierna.Våra möjligheter att bekämpa arbetslösheten ochskapa utveckling och livskraft i är nu faktisktstörre än på mycket länge när ekonomin är sanerad.Vi har låga räntor och låg inflation.Uppdrag 2000 inför nästa mandatperiod är att fåned arbetslösheten. Särskilt viktigt är det att manangriper arbetslöshetsproblemen i de områden somunder , långt före krisåren , harhaft svårigheter på arbetsmarknaden. Man måsteskapa fler företag, företagare och livskraft och för-hindra en ny flyttlasspolitik.Inom slår vi vakt om det personligaägandet, om utrymmet för privata initiativ, och viarbetar för en omfattande företagsamhet. Vi hävdardet decentraliserade samhällets fördelar. Vi ser gärnaatt fler också gör detsamma.Vi från såg tidigt hur en ensidig inriktningpå storskalighet innebar stora nackdelar för bådemiljön och den sociala tryggheten. Till detta kan vi lägga att stordriften inte heller är bra för denekonomiska tillväxten och att den inte heller ger jobbåt arbetslösa.Herr talman! Vi har i , tack vare ettframgångsrikt och mödosamt men heltnödvändigt saneringsarbete, skaffat oss en ekonomisksituation som ger handlingsfrihet i politiken. Men detfinns ett mörkt hot, och det är Asienkrisen som kastarmörka skuggor över oss. Det finns anledning att höjaett varningens finger för effekterna av Asienkrisen.Om Asienkrisen fördjupas och förlängs finns ris-ken att den blir en broms för konjunkturuppgångenoch en annars förväntad god tillväxt i . Detskulle då främst drabba de arbetsmarknader som un-der en lång följd av år har haft problem och har haftsvårt att hävda sig mot expansiva områden. Därför ärdet så viktigt att man formar en offensiv politik förregional rättvisa och utveckling.Jag läste i en morgontidning som ges ut i Stock-holm att regeringen diskuterar särskilda arbetsmark-nadspolitiska frizonsåtgärder i ett län i södra skulle vi egentligen behöva ha i hela . Jagutgår från att regeringen tar tillfället i akt att ocksåpröva flexiblare lösningar i andra delar av landet ochinte enbart i ett län i södra , herr talman, vill jag säga någraord om lönebildningen. Jag tycker att det finns an-ledning att uttala en eloge till de parter på arbets-marknaden som har medverkattill löneavtal på en samhällsekonomiskt vettigare nivåän tidigare. Det vittnar om en ansvarsfull lönebild-ning, och det leder förhoppningsvis också till efter-följd av övriga parter på arbetsmarknaden.Anf. 156 () replik:Herr talman! Uppdrag 2000 låter som en bok avJan . Därför reagerade jag med en kobrashastighet och begärde replik.Per-Ola säger att nu har en star-kare ekonomi än . Det är en ekonomidär sysselsättningen har minskat med ungefär 30 000personer sedan bytte sida. Blir eko-nomin då ännu starkare när vi har en förlust på låt osssäga 60 000 jobb eller 90 000 jobb? Det är en väldigtpervers definition av styrka, att styrka är lika medminus i sysselsättningen. Det är mycket egenartat,här politiken som tycker ärså framgångsrik har enligt hans partiledare och honomlett till att landet har kantrat. Någonting som kantrarbrukar sjunka . Landet håller på att sjun-ka som ett resultat av och Socialdemokra-ternas ekonomiska politik. har vi hört det frånkällan.Anders sade att hela växer.Det är uppenbart att och är oen-se.Anf. 157 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag tycker att detär trist, , att man inte vidgar perspek-tivet. Den utveckling som vi har haft i med enökad befolkningstillväxt i storstadsområdena är ing-enting som har tillkommit i går eller i förra veckan.Det är något som har pågått . Jagsade att fått avlandets totala folkökning. Det är inte bra. Det är där-för som vi talar om att vi måste få en bättre utvecklingi hela landet. har en ekonomisk styrkasom vi tidigare inte har haft . Vi harlåg inflation, låga räntor och sanerade statsfinanser.En statssekreterare, som har varit iFinansdepartementet, borde ju glädjas åt en sådansituation och icke hålla på med dessa tarvligheter iform av anklagelser hit och dit. Se framåt, , och delta i att skapa och genomföra Upp-drag 2000.Anf. 158 () replik:Herr talman! , , har ni ochSocialdemokraterna drivit en politik gemensamt. Dethar och hans partiledare ofta berömtsig av och fått beröm för av och hanskolleger. när politiken har lett till att landet kant-rar, då vill ni inte vara med längre utan hoppar avskeppet innan det sjunker. Jag kan förstå den reaktio-nen. Men ni kan inte rida på två hästar, eller sitta i tvåbåtar, och driva olika linjer . Var Per-OlaEriksson medveten om att den här sysselsättningspo-litiken och arbetslöshetspolitiken var ett medvetet valfrån och regeringens sida, att låtaarbetslösheten stå på tur medan andra problem förståtgärdades, så som har framställt det ien bekant TV-intervju? Var ni i med-vetna om den strategin?Anf. 159 () replik:Herr talman! Det finns ett spår av uppvaknandehos som jag värdesätter, nämligenatt han börjar intressera sig för regionalpolitik. Dethar jag tidigare aldrig upplevt att harintresserat sig för. Därför hälsar jag med tillfredsstäl-lelse om nu också vill vara med ochforma en slagkraftig regionalpolitik. Tids nog kom-mer att få visa prov på detta.Som den ekonom är vet han attom statsfinanserna inte är i ordning kommer manheller aldrig att klara av sysselsättningen. En stor delav sysselsättningsproblemen har funnitsi den offentliga sektorn på grund av bl.a. besparingar.Det har självfallet gett utslag. Det har inte varit bra.Men finns förutsättningar för att ta igen förloradterräng. Under en lång följd av år har haftproblem med ekonomin. står starkare föratt möta under nästa mandatperiod. 160 HANS () replik:Herr talman! Det är mycket bra att väcker det regionala perspektivet med utgångs-punkt i de regionala obalanserna. Jag har två frågorsom jag skulle vilja ställa. Den ena är: Hur tänkte niunder dessa år i fråga om saneringsarbetet och bud-getpolitiken, eftersom det var så väl känt? NUTEKhar lagt fram en serie rapporter där man väl har analy-serat budgetens inkomst- och utgiftssida och dessregionala effekter. Och man har tittat på olika sane-ringsmetoder och deras regionala effekter. Vi har tagitupp detta i kammaren . Men jag kaninte säga att det har lämnat något spår när det gällerCenterns politik.Nu kommer en stormvind med interpellationsini-tiativ, och det är mycket bra. Det är bara det att nivisste om detta - ni borde i alla fall ha vetat om detta.Hur tänkte ni? Varför hade ni inga regionala utveck-lingsinitiativ ?Den andra frågan handlar just om förhållandetmellan den aktiva och den litet statiskt passiva regio-nalpolitiken. Jag återkommer i nästa replik till denfrågan.Anf. 161 () replik:Herr talman! har väl under senaretid varit upptagen med andra möten. Kanske har handärför inte hunnit läsa in sig på vad som har hänt.En av de viktigaste regionalpolitiska insatser somgenomförts och som kommeratt få effekt också framöver är den kraftiga satsningenpå de mindre och medelstora högskolorna. Frånår 1997 och fram kommer 60 000 nyaplatser att tillföras högskoleområdet, inte minst vid demindre och medelstora högskolorna. Forskning ochhögre utbildning är motorer i den regi-onala utvecklingen. Därom vittnar många mindrehögskolor runt om i landet. Detta är en åtgärd. Lägreräntor och bättre villkor för småföretagen är andraåtgärder som medverkar till att den regionala pro-blembilden förbättras. Satsningen på lägre arbetsgi-varavgifter hör också dit. Det här är bara några exem-pel.Anf. 162 HANS () replik:Herr talman! Kampen för regionala högskolor ochför forskning har varit en gemensam kamp för Cen-tern och , så där finns det inga missförs-tånd. Vad jag talar om är helhetseffekten. Den kan viavläsa i statistiken. Ni har själva avläst den i era in-terpellationer.Den andra frågan gäller utveckling - aktivitetkontra passiva bidragssystem. Jag har både i utskottetoch här i kammaren upplevt att inte har tagittill vara möjligheten att komma ifrån det alltför passi-va bidragsmottagandet vad gäller stödområdena. Ni iCentern har sagt nej till en växling frånsådana åtgärder till aktiva utvecklingsinsatser. Nihade inte ork att följa med på en förstärkning avlandshövdingeuppdraget just för att stärka den regio-nala utvecklingskraften. Jag har alltså varit besvikenmen jag tror att ni lärde er läxan när ni såg statistikenfrån SCB, och . Därför hoppas jag attni nästa gång är med på båten och vill satsa merakraftfullt på en aktiv utvecklingspolitik för alla regio-ner.Anf. 163 () replik:Herr talman! Jag vet inte vad Hans Anderssonsyftar på när han talar om statistik från ochNUTEK.Vi har intresserat oss och drivit enpolitik för en regional utveckling. Men en ekonomisom är i obalans, och så har det ju varit med statsfi-nanserna , sätter självklart sina spåri den regionala utvecklingen. Näringsministern vartidigare inne på det. har vi förutsättningar att geoss i kast med detta. Utifrån en styrkeposition kan vinu angripa de regionala problemen.Det är riktigt att framtiden kommer att ställa nyakrav på regionala åtgärdsinslag. Jag tror inte att detgår att möta nästa mandatperiod och medden typ av tänkande som förekom , då manlockade företag med höga regionalpolitiska stöd föratt de skulle flytta till olika regioner. Den tiden ärförbi. Det är nu fråga om andra typer av åtgärder -kunskap, forskning, utveckling samt, inte minst,kommunikationer och ny teknik.Anf. 164 ():Herr talman! Eftersom jag tillhör den mindre kretsav människor i regionen som faktiskt har rötter härsedan både tre och fyra generationer tillbaka kan jaginte låta bli att litet grand reagera på det som Per-OlaEriksson sade. Den korrekta bilden är att den störstadelen av inflyttade till kommerfrån större städer i och från andra län-der. En lätt retorisk fråga till kundedärför vara om det är riksdagsman frånSkåne eller riksdagsman från sominte borde ha fått komma hit utan som skulle hatvångsförflyttats.Sanningen är att endast och Göteborgär de regioner som fått fler jobb. Allaandra regioner och län har fått färre jobb. är dethelt plötsligt ett problem att man där får fler jobb. Detär klart att det leder till en viss logik när man nu fårhöra att ett minskat antal jobb är en så stor politiskframgång. Då är det klart att det måste vara ett streck iprotokollet att det finns några ställen där folk faktiskthar lättare att få jobb.Vår partiledare sammanfattadepartiledardebatten så här: De som inte har jobb skallfå jobb för att de som inte har vård skall få vård. Vaddet handlar om är att behöver fler skattebeta-lare och att fler måste få en lön att leva på. Då kan detaldrig vara ett problem när det går bra på några stäl-len. Fler måste alltså få jobb.Inte sedan vann Melodifestivalenmed har det varit så få som jobbat som detär . Jag gör den liknelsen för att ni riktigt skallkänna hur länge sedan det är. Inte sedan AndersSundström, som just lämnade kammaren, var barn hardet varit så liten andel av svenska folket som jobbatsom det nu är.Fler måste vara med och skapa välfärden, åt sigsjälva och åt andra. Det är den enda vägen ut ur nuva-rande samhällssituation. Målet måste vara jobb, jobb,jobb.Sossarnas statistikpolitik utgår från helt fel måloch helt fel problemformulering. Då blir det också felresultat. Vi måste ha fler jobb som mål. Medlet måstevara att skapa förutsättningar för jobb.Statistikpolitiken, som för övrigt Socialdemokra-ternas lokala företrädare i många fall vill slippa, lederåt fel håll. De som ansvarar för verksamheten lokalthar begärt en frizon. Enligt uppgift förbereds en pro-position med förslag om att skåningarna skall slipparegeringspolitiken. socialdemo-kratiska majoritet kommer att föreslå att alla stor-stadsområden skall slippa regeringens arbetsmark-nadspolitik. S-politikerna vill alltså befria sina egnakommuner från regeringens politik. Vi i Folkpartiettror att det är bäst att befria hela från rege-ringen och dess statistikpolitik.Statistikpolitiken gäller även jämställdheten. Mankallar sig ju för världens mest jämställda regering ochtror att man är jämställd därför att man har ökat kvin-nornas andel på olika politiska poster. Det är i och försig bra men det är beslutens innehåll som räknas. Detspelar ingen roll om det är kvinnor eller män som tarbeslut som leder till ojämställda förutsättningar; detblir fel i alla fall. Jämställdhet betyder lika villkor.Regeringen har en lång lista över insatser som påolika sätt har försvårat för kvinnor. Man vill inte gå inoch göra förändringar som förbättrar möjligheternaför kvinnor och män att dela på jobb och på ansvaretför hem och barn.Vi har en rad förslag som skulle öka förutsättning-arna för kvinnor och män att få lika möjligheter. Detär inte en politik som kostar extra. Jämställdhet äringen lyxpolitik. Vad det handlar om är strukturför-ändringar och ett nytt synsätt. Det gäller F-skattsedeläven åt moderna företag som kvinnor ofta jobbar medoch sänkt skatt på tjänster.