prot · GL0960 · 1998-02-03 00:00:00 — 49 ():Fru talman! tyckte att jag skullesluta att rota i gamla dammiga pappershögar. Det ärinte eftersträvansvärt. Men jag behöver inte rota såmycket för att ta del av voteringsprotokollet från den17 , så sent som för drygt en må-nad sedan. Då stödde regeringens för-slag om att skära ned regionalpolitiken med 90 miljo-ner. anklagar andra partier för attskära. Det är riktigt. För vår del vill vi inte skära iregionalpolitiken, men har också varitmed om att dra ned på det området.Fru talman! är politiken fantastisk. säger att flyttlassen rullar i allt snabbaretakt och att vi nu måste se till att upphöra med flyttbi-dragen. Men om det är någonting som vi kristdemo-krater har sagt är det att dettaleder fel, att det ger fel signaler till människor attflytta och att vi inte vill ha dessa bidrag, som Centernunder hela har stött tillsammans med rege-ringen. När man nu helt plötsligt framställer ett antalinterpellationer kastar man fram att de skall avveck-las.Det håller inte ihop, fru talman. Regionalpolitikhandlar inte bara om att framställa interpellationer föratt få uppmärksamhet och säga att man har lagt märketill att flyttlassen går allt snabbare, när man bär ansva-ret för att så har skett. Det kan man inte springa från.Det är bra att vi får debatten, men jag tror att El-ving måste akta sig så att han inte blir enmästare i den dubbla bokföringens politik. Det är inteeftersträvansvärt. Det handlar om att ha en helhetssyni politiken, i regionalpolitiken, så att vi verkligenvärnar landsbygden och glesbygden och för en politiksom gynnar dessa områden i stället för missgynnardem.Fru talman! Jag ser fram mot den regionalpolitiskapropositionen och den debatt vi då skall ha. Det skallbli spännande.Anf. 50 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! frågade om det härär början på en process. Det kan man möjligen säga,under förutsättning att kommunerna tar sitt ansvar.Det är klart att man därför inte helt kan släppa loss,utan man vill se det. Vad jag nu upplever är att mångakommuner bygger upp strukturer för de arbetslösa, iform av projekt och projektorganisationer. De arbets-lösa finns där, och de gör någonting, med sin a-kassaeller med ett utbildningsbidrag. Det är bra.Vad som är mindre bra är om det växer någon an-nanstans, t.ex. i kommunen bredvid, och det behövsarbetskraft där. Det finns då en tendens till att de somär i ett projekt i kommunen tycker att det är så bra ochroligt att vara där och att kommunen gärna behållerdem. Det kan då uppstå en bristsituation i kommunenbredvid i den industri eller det företag som behöverpersoner.Detta är någonting som vi måste vara observantapå. Det ökade lokala inflytandet för kommunerna fårinte leda till denna typ av inlåsning. Jag är naturligtvisockså beredd att ta ytterligare steg för att öka detlokala inflytandet.Jag skall ge tio exempel på vad vi hargjort. Vi har sänkt arbetsgivaravgifterna. Vi har hal-verat sjuklönekostnaden. Vi har utvidgat högrisk-skyddet . Vi har avsatt 5,4ekologiska miljarder till bl.a. byggandet. Vi har införtkvittningsrätt för nyföretagande. Vi har gjort lättnaderi ägarbeskattningen. Vi har gjort det lättare att få F-skattsedel. Vi har infört en småföretagardelegation,som har lagt förslag som delvis har genomförts somförenklingar i företagandet. Vi har gett mer pengar tillkvinnliga företagslån. Vi har skapat en sjätte riskvilligt kapital.Det är tio exempel, och det finns minst tio till. Detvar bara som svar på fråga.Hans Andersson tog upp frågan om utvecklings-kraften i glesbygden och ute på landsbygden. Jagdelar hans uppfattning. Jag tror att ochvi också har samma syn på detta. Den tidigare regio-nalpolitiken, som så mycket var ett ovanifrånperspek-tiv, måste nu ersättas med ett underifrånperspektiv,där man mobiliserar och tar vara på den kraft somfinns i olika delar av vårt land.Jag skulle ändå vilja utfärda en varning när HansAndersson säger att man måste använda mer av ar-betsmarknadspolitiska pengar till detta. Jag vill dåbara upplysa om att det inte är så att det flödar enmassa pengar i arbetsmarknadspolitiken som kananvändas hur som helst. Av A 2-anslaget och pengar-na till arbetsmarknadspolitiska åtgärder är för-sörjning, och kan då gå till vad som helst, omjag uttrycker mig slarvigt.De arbetslösas försörjning, oavsett om det gällera-kassa eller utbildningsbidraget, kan ingen människata ifrån dem. Det tycker jag är oerhört viktigt att på-peka. Den tryggheten har de arbetslösa rätt att känna.Jag vill slutligen säga att regeringen arbetar medfrågorna kring social ekonomi. har vi anställt enperson som skall entusiasmera till och mobilisera merav nykooperation. Vi tror att det är en viktig del iframtidens företagande.Anf. 51 ():Fru talman! Först vill jag säga till attjag tycker att det är avslöjande hur nakna moderaternastår i den regionalpolitiska debatten. Det verkar somom har anmält sig till fel interpellations-debatt. Vi tänkte debattera regionalpolitik här ,men vill diskutera allmän näringspolitik.Det är också ett synnerligen intressant ämne, men dekan inte ersätta varandra.Till vill jag säga att vi i Centerninte har någonting att skämmas för när det gäller vårtagerande och vårt arbete kring de regionalpolitiskafrågorna. Förra mandatperioden var en av de få tids-perioder då befolkningstalen ökade på den svenskalandsbygden. Då hade vi , Centerpar-tiet, som ansvarig för regionalpolitiken. Han fickkämpa hårt , inte minst mot partikamrater i den dåvarande regeringen, för attfå loss resurser och få till stånd regionalpolitiskasatsningar. Där fanns inget större intresse - snararetvärtom.Sent skall syndaren vakna, sade . Det tycker jag är bra. Välkommen i gängetbland dem som kämpar för en positiv regional ut-veckling.Jag tycker att det är bra att arbetsmarknadsminis-tern gör en riktig analys av utvecklingen och delar dendjupa oro som bl.a. jag känner kring den felaktigaregionala utvecklingen. Klyftorna ökar faktiskt suc-cessivt. Det finns förhoppningsvis goda ambitioner,men jag saknar ändå konkreta besked och förslag tillkonkreta åtgärder. En allmänt uttryckt oro och vackerttal kring regional utveckling räcker inte. Det har väldigt tydligt . Det krävs mycketmer handfasta åtgärder och konkreta förslag.Jag har saknat en handfast regionalpolitik från ar-betsmarknadsministerns sida i denna debatt. Vi får välanledning att återkomma . Jaghoppas att arbetsmarknadsministern då är mer kon-kret.Anf. 52 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag delar den oro för befolkningsut-vecklingen i vissa delar av landet som har redovisatshär. Jag är också orolig för den flyttlasspolitik som vihar sett . Jag tror att vi måste motverkaoch lösa detta med ganska nya metoder. De gamladuger inte längre.De gamla är bra på vissa områden. Det gäller t.ex.både den hårda infrastrukturen och den sociala in-frastrukturen. Det handlar om att vi skall ha kvar vårasjukhem, vår äldreomsorg, våra skolor, våra dagisosv., så långt det går.Regionalpolitik är ett ämne för näringsministern.Det är han som är regionalpolitiker. Mycket av debat-ten här har egentligen varit hans debatt.Låt mig avslutningsvis säga att det kommer en re-gionalpolitisk proposition, där jag förhoppningsvisockså har fått med litet stoff. Det vi har gjort äratt vi har börjat förenkla regelverket. Vi har inrättatarbetsförmedlingsnämnder. Vi har ökat kvinnoföreta-garlånen. Vi har givit AMS i uppdrag att se efter vaddet är som förhindrar att man startar nykooperativ iännu större omfattning än . Vi har tillsammansmed EU genomfört s.k. territoriella sysselsättnings-pakter. Vi har fått sex stycken i vårt land. Vi skalltillämpa litet nya metoder som ett komplement till dennationella politiken.Detta är några av de områden som jag har känt an-svar för. Jag skall också delta i den debatt som upp-står i samband med den regionalpolitiska propositio-nen. Där kommer också arbetsmarknadspolitiken attspela en viss roll.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.6 § Svar på interpellation 1997/98:122 om upp-rustningen av vägnätetAnf. 53 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att göra samma satsning somi på andra regionalpolitiskt motiveradevägar,om regeringen är beredd att upprusta vägnätetgenom ökade insatser för drift och underhåll ochgenomföra bärighetshöjande åtgärder,och om regeringen är beredd att initiera ett tioårigtprogram för hårdbeläggning av det allmänna grus-vägnätet.Frågan ställs bl.a. mot bakgrund av de senasteuppgifterna om den regionala utvecklingen i landet.Regeringen delar oron över de ökade regionalaobalanserna. Regeringen anser att de grundläggandeförutsättningarna för att en positiv utveckling skallkomma till stånd i alla delar av landet skapas genombeslut inom många politikområden, bl.a. transport-politiken.För närvarande pågår ett arbete inom ,och länsstyrelserna med att upprätta ochfastställa investeringsplaner för landets transportin-frastruktur för . ochVägverket skall lämna förslag till stomnätsplan re-spektive nationell väghållningsplan till regeringensenast . Länsstyrelserna skall redovi-sa fastställda länsplaner för regional trafikinfrastruk-tur till regeringen senast den 3 april 1998.De långsiktiga planerna skall utformas i enlighetmed den inriktning som beslutade om våren1997. Denna inriktning innebär bl.a. att de åtgärdersom planerna skall innehålla skall bidra till tillväxtoch sysselsättning i alla delar av landet och till för-bättrad transportkvalitet genom en förbättrad trafikin-frastruktur.I den mer preciserade inriktning som regeringenhar beslutat om i direktiven till de berörda myndighe-terna har regeringen särskilt påtalat att varje del avvägnätet bör byggas ut i den takt och ges den geome-triska standard som är motiverad av trafikförhållande-na på respektive del, men att lägre krav ställs på åt-gärder för på det nationella stam-vägnätet där trafikförhållandena understiger vissakriterier för lägsta godtagbara transportstandard.Dessutom har regeringen påtalat att ca 1 miljard kro-nor bör användas för åtgärder som förbättrar tillgäng-ligheten på det nationella stamvägnätet i områdenmed låg tillgänglighet.I direktiven i övrigt har regeringen påtalat att un-derhållsnivån av vägnätet skall vara sådan att nuva-rande standard upprätthålls och att eftersläpandeunderhåll skall återtas under perioden 1998-2007.Vidare har regeringen påtalat att rekonstruktion avvägar skall ske där önskvärd standard inte rationelltkan upprätthållas med underhållsinsatser, att tjälsäk-ring av det statliga vägnätet skall ske där så bedömssamhällsekonomiskt lönsamt samt att grusvägar skallbeläggas där detta bedöms samhällsekonomiskt lön-samt. Åtgärder för ökad bärighet skall i övrigt ske föratt fullfölja bärighetsprogrammet till år 2003.De ekonomiska resurser som krävs för att genom-föra inriktning vad gäller vägar och kol-lektivtrafik har regeringen redovisat i budgetproposi-tionen för . Regeringen beräknade att Vägver-kets behov av anslag långsiktigt bör ligga på en nivåom ca . harriksdagen anvisat till verksamhet. Det saknas således 1,6 miljarderunder innevarande år. Regeringen har inom dennaresursram prioriterat medlen till drift och underhåll avvägnätet så att dessa kommer attligga på en nivå som tryggar nuvarande standard ochgör att eftersläpande underhåll kan tas igen med ca10 %.Den transportpolitiska propositionen, som rege-ringen avser att lämna till ,kommer bl.a. att behandla transportpolitikens betydel-se för en positiv regional utveckling.Anf. 54 ():Fru talman! Först vill jag tacka statsrådet för sva-ret.De flesta av oss är överens om att hela Sverigeskall leva. För att detta skall uppnås krävs kraftfullainsatser och åtgärder som skapar livskraft, framtidstrooch utveckling i alla delar av vårt land. Så har detemellertid inte varit . Sverigehar koncentrats alltmer. Befolkningssiffrorna talar jusitt tydliga språk. har landets befolkningökat med ungefär 640 000 personer. Denna ökninghar till större delen kommit de tre storstadslänen tilldel. Jag är övertygad om att en faktor som har bidragittill detta är just att framkomligheten och vägnätet harvarit dåligt utbyggda i mycket stora delar av vårt land.Det måste alltså göras någonting åt detta. Jag serkommunikationerna som en mycket viktig del för attskapa regional utveckling och balans mellan landetsolika delar.Eftersatt vägunderhåll, obelagda vägar och vägarmed dålig bärighet utgör ett hinder för en annan ut-veckling än den som vi ser . Arbetsplatser för-svinner och andra arbetsplatser som kanske finns kvarundgår utveckling. Det leder till att befolkningstalenminskar och att servicen försvinner. Det blir medandra ord en ond cirkel, som leder till fortsatt minsk-ning av arbetstillfällen, befolkning och service, och ivärsta fall i en än snabbare takt än den som vi harupplevt hittilldags.Kommunikationsministerns svar andas någon svagvilja att i den trafikpolitiska propositionen och i denregionalpolitiska propositionen bryta det mönster somvi ser i den svenska landsorten på det områdesom kommunikationsministern bär ansvar för. Menenligt min uppfattning räcker inte den svaga viljansom kommer till uttryck i svaret.För att den onda cirkeln skall vändas och bli enuppåtgående spiral i stället krävs det kraftfulla insat-ser. Jag har i min interpellation pekat på några sakersom kan vara ett embryo till att svensk landsbygd ochsvensk landsort återfår sin framtidstro och utveckling.Så varför inte initiera ett program för t.ex. hård-görning av alla de allmänna svenska grusvägarna?Varför inte komma med ett program där man höjerbärigheten på alla allmänna vägar som har ned-satt bärighet? Varför inte komma med något kraftfulltsom gör att företagare och andra människor påsvensk landsort vågar satsa ?Som det ser ut är det min bestämda uppfatt-ning att oviljan att med kraft visa att man från rege-ringens sida vill göra något i det här avseendet utgörytterligare ett nästintill oöverstigligt hinder för attåstadkomma någonting som vi allmänt accepterar,nämligen sloganen att hela skall leva.Anf. 55 Kommunikationsminister ():Fru talman! Möjligheterna att transportera godsoch människor är naturligtvis en viktig del för att helalandet skall kunna utvecklas - dock inte den enda,skall vi komma ihåg. Det är en mängd olika saker sombehöver åstadkommas. Det är viktigt att komma ihågatt det inte finns några alexanderhugg som kan lösaalla problem.Vägunderhållet har varit eftersatt under många år.Därför har jag varit oer-hört noga med att föreslå att vi skall priori-tera drift och underhåll. Därmed har jag naturligtvisockså fått ta den politiska kritik som det innebär att,när man har begränsade medel, ställa tillbaka en delav nyinvesteringarna.Men jag anser att det är viktigt med underhållsåt-gärder, som t.ex. det här med tjälsäkring och ökningav bärighet. Det är viktigt av regionalpolitiska skäl,men det är också viktigt för att klara t.ex. de behovsom svensk exportindustri har. Inte minst vet vi attskogsråvaran numera är en färskvara som inte tål meren i runda slängar tre veckors transporttid. Av denanledningen är det viktigt att vi har kunnat föra överen del medel från nyinvesteringar till drift och under-håll och att också har ställt upp på detta.Nu är det så att det är länsstyrelserna som fattarbeslut om investeringar och förbättringar på alla destatliga vägarna utom stamvägarna. Det är väldigtviktigt att det är länsstyrelserna som gör den här in-bördes prioriteringen. Det är ju ändå på den nivånsom man har bäst kunskap - bättre än i ellerStockholm. Där har man bättre kunskaper om var manfår ut mest för pengarna. För vi vet ju båda att beho-ven är stora och tillgången knapp. Det är liksom lek-tion nummer ett i nationalekonomin att det är så detförhåller sig. Då gäller det att satsa på de viktigasteåtgärderna först. Där har, menar jag, länsstyrelsernaväldigt bra på fötterna när de nu lägger fram sinaplaner.Anf. 56 ():Fru talman! Det är bara att konstatera att det intetycks finnas någon vilja från kommunikationsminis-terns sida att sätta upp mål kring t.ex. när bärighetenskall vara godtagbar på alla svenska allmänna vägareller när alla vägar som är allmänna skall vara hårdbe-lagda eller när vägar inte skall behöva stängas av föratt de inte är tjälsäkrade. Jag tycker att det borde varalika angeläget att ta fram mål på det här området somdet har varit att ta fram mål för att t.ex. sanera statensfinanser. Detta är en överlevnadsfråga för svensklandsort i dag.Dessutom är det på det sättet att det tycks ha gåttalldeles utmärkt att komma överens om ett programför att lösa trafiksituationen i det här området, . Jag känner ingen avund mot dethär området på något sätt, men rimligen borde det påsamma sätt gå att ta fram ett program för att vidta deåtgärder som jag eftersträvar i den interpellation somjag har skrivit. Det borde gå att ta fram ett program,en aktionsplan, för hur man skall komma till rätta medde problem som svensk landsbygd, svensk landsort,lider av i dag.Kan man förvänta sig att den trafikpolitiska pro-positionen eller den regionalpolitiska propositioneninnehåller något särskilt moment med den inriktningsom jag efterfrågar?Anf. 57 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det finns ju mål. Det finns mål för deregionala investeringar som fattar beslutom. Dessa mål är för det första att förbättra det regio-nala väg- och järnvägsnätet, för det andra att ökatrafiksäkerheten och förbättra miljön och för dettredje att uppnå en förbättrad kollektivtrafik. Det ärdessa mål som länsstyrelserna har att arbeta efter närman tar fram sina planer.Målsättningarna finns alltså. Vad man har sagt äratt det var tänkt att man skulle använda ungefär 26 %för att förbättra vägarna - eller reinvestera i vägarna.30 % skulle man använda för bärighet, rekonstruktionoch tjälsäkring av vägarna. Jag vet dock att man t.ex. iRegion har fördelat medlen så att har gåtttill bärighet och tjälsäkring. I Region har mot-svarande siffra varit . Man har alltså väldigt hårtprioriterat precis den fördelning som interpellanteneftersträvar. På det sättet kan man säga att vi - natur-ligtvis utan att frångå mål - redan har gjortdet som borde göras.Sedan vill jag ta upp det här med att lägga asfalt,dvs. att belägga grusvägar. Det är klart att det gerbättre ytstandard och bättre åkkomfort. Vi kan konsta-tera att grusvägar ligger i plan ochkommer att åtgärdas. Men det motsvarar avden totala längden av statliga grusvägar. Det finns enväldigt stor mängd grusvägar som det inte finns någonanledning att hårdbelägga. Vi skall komma ihåg att endel av grusvägarna är det väldigt litet trafik på.Där handlar det åter om att det är länsstyrelsernasom har kunskapen om var man bäst satsar pengarna.Det har man varken här i eller i Borlänge.Och jag tror egentligen att vi är överens om att denhär decentraliseringen är ett mycket effektivt sätt attbedriva en bra regionalpolitik på.Anf. 58 ():Fru talman! Det är korrekt och riktigt. Självklartskall pengarna ligga på lägsta möjliga nivå. Det ärbara det att den som vi ser det lägsta möjliganivån, nämligen länsstyrelserna, i sina pengapåsar fåren alldeles för liten pott att fördela. Möjligheterna attåtgärda det som befolkningen på de platser det hand-lar om tycker skulle behöva åtgärdas är ju ytterligtbegränsade med den lilla pengapåse som kommer ivarje fall de små länen till del.Sedan är det ju bara att konstatera, tycker jag, attde löften som har givits till det här området harinneburit att medel för framtiden har intecknats. Detgör att de medel som skulle kunna användas till deåtgärder som jag eftersträvar i akt och mening attförstärka framtidstron på den svenska landsorten blirmindre.Eftersom jag inte har fått något svar på om detkommer någonting i den trafikpolitiska propositioneneller den regionalpolitiska propositionen i det härhänseendet, så får jag självklart se fram emot att läsadessa propositioner när de kommer. Men om det intekommer något där så lovar jag att hålla den här fråganvarm, för jag tycker att den är så pass viktig för att viskall få tillbaka framtidstron i de mindre utveckladeregionerna i vårt land.Anf. 59 Kommunikationsminister ():Fru talman! och jag är helt över-ens om att vi tycker att det är en för liten pott att för-dela. Men så är det ju alltid. Det vore jättekäckt om vihade mycket mer pengar. Då skulle vi göra mycketmer saker. Men är det här den verklighet somgäller. har faktiskt fattat de här beslutenom ramen. Då skall vi använda pengarna så bra sommöjligt. Det tror jag att vi skall vara överens om.Sedan kan jag naturligtvis inte lova vad somkommer att stå i vare sig den regionalpolitiska ellerden trafikpolitiska propositionen. Där gäller det förEskil , precis som för alla andra, att manfår läsa och begrunda. Jag tror inte att det skall bli enalltför stor besvikelse.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:139 om kul-tur och regional balansAnf. 60 Kulturminister ():Fru talman! har frågat hurregeringen avser att använda kulturen som ett verktygför bättre regional balans. Jag delar analys av kulturens betydelse för regional identi-tet och utveckling. En rik och stimulerande kulturmil-jö och ett rikt kulturutbud är viktigt för en regionsattraktivitet både vad gäller val av lokaliseringsort förnäringslivsinvesteringar och enskilda personers val avbosättningsort. Kulturinsatser kan stimulera invånarnai olika regioner att samla gemensam kraft till frommaför den regionala utvecklingen.Jag håller också med om attsatsningar på en kulturell infrastruktur är mycketviktiga. Detta är också ett av grundelementen i deförslag som regeringen lämnade i propositionen omkulturpolitik , och som därefterbeslutade om (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1,rskr. 1996/97:129). De nationella kulturpolitiskamålen om jämlik tillgång till kulturen och om attfrämja kulturell mångfald förutsätter en bred regionaloch lokal förankring. Det är ett gemensamt ansvar,och det ställer stora krav på samverkan mellan staten,landstingen och kommunerna.Som några exempel på statens åtgärder kan jagnämna satsningen på ett förenklat och utvidgat stöd-system för regional kulturverksamhet. Det statligastödet har utsträckts till filmområdet och dansområ-det, biblioteksstödet har förstärkts, och verksamhetenmed länskonstnärer har byggts ut. Ett antal nationellauppdrag har dessutom fördelats. Vi satsar på ett nyttstatligt museum i , Världskulturmuseet.Stödsystemet omfattar ett brett spektrum av institutio-ner med olika slag av konstnärliga och kulturellaprofiler. Det innebär även nya möjligheter för deregionala kulturinstitutionerna att bedriva utveck-lingsprojekt i samverkan med staten och med varand-ra.I interpellationen efterlyses en uppföljning ochutvidgning av den regionala analys av kulturresurser-nas fördelning i landet som regeringen redovisade ibudgetpropositionen . Jag kan meddela attregeringen inför höstens budgetproposition givit be-rörda myndigheter och organisationer i uppdrag attredovisa det regionala utfallet av det statliga kultur-stödet inom sina respektive verksamhetsområden.Dessa uppgifter skall sedan utgöra underlag för justen sådan utvidgad analys.Beträffande det invigda ärdet inte orealistiskt att utgå från att satsningarna påsåväl som arbetsgruppen Kulturi hela landet kommer att skapa en ökad efterfrågan påett fullödigt kulturutbud runt om i landet. För en drygmånad sedan, , presenterade jag här ikammaren de satsningar som görs med anledning . Många av de kulturaktiviteter somäger rum kommer sannolikt att leva kvar av egenkraft. Det visar inte minst erfarenheterna från Köpen-hamn, som var europeisk kulturhuvudstad år 1996.Kulturrådet har för övrigt regeringens uppdrag attutvärdera hela Kulturåret 1998.Arbetsgruppen Kultur i hela landet har till uppgiftatt fördela medel till ett stort antal kulturprojekt menockså att initiera en debatt kring olika frågor.