prot · GL09115 · 1998-05-29 00:00:00 — 1 (m)Votering:202 för utskottet67 för res. 180 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 20 c, 18 fp, 16 v, 11 mp, 8 kdFör res. 1: 67 mFrånvarande: 32 s, 13 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdMom. 14 (behörighet att köra terrängskoter)1. utskottet2. 3 (c)Votering:250 för utskottet19 för res. 380 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 67 m, 18 fp, 16 v, 11 mp, 8 kdFör res. 3: 19 cFrånvarande: 31 s, 13 m, 8 c, 8 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdMom. 17 (tillåtelse att fortsätta köra efter omhänder-tagande av körkort)1. utskottet2. 5 (m, c, fp, v)Votering:147 för utskottet121 för res. 53 avstod78 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 1 c, 11 mp, 5 kdFör res. 5: 68 m, 19 c, 18 fp, 16 vAvstod: 3 kdFrånvarande: 31 s, 12 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU12 Lag om vilotid för sjömän m.m.Mom. 3 (lag om ändring i fartygssäkerhetslagen)1. utskottet2. (mp)Votering:243 för utskottet27 för res.79 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 68 m, 19 c, 17 fp, 8 kdFör res. : 16 v, 11 mpFrånvarande: 30 s, 12 m, 8 c, 9 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdUU19 Exportkontroll av vissa strategiska produk-terMom. 4 (exportörernas underrättelseskyldighet)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:187 för utskottet85 för res. 177 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 20 c, 1 fp, 16 v, 11 mp, 8 kdFör res. 1: 68 m, 17 fpFrånvarande: 30 s, 12 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdTorsten () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 6 (ett register över svensk krigsmateriel)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:242 för utskottet28 för res. 279 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 65 m, 20 c, 18 fp, 8 kdFör res. 2: 2 m, 15 v, 11 mpFrånvarande: 30 s, 13 m, 7 c, 8 fp, 7 v, 7 mp, 7 kdLennart och (båda m)anmälde att de avsett att rösta ja men markerats haröstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU20 Verksamheten i Europeiska unionen under1997Mom. 4 (unionens respektive medlemsstaternas befo-genheter)1. utskottet2. 1 (fp, kd)Votering:243 för utskottet26 för res. 180 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 67 m, 20 c, 16 v, 10 mpFör res. 1: 18 fp, 8 kdFrånvarande: 31 s, 13 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 8 mp, 7 kdMom. 14 (miljöhänsyn vid offentlig upphandling)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:260 för utskottet13 för res. 476 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 69 m, 19 c, 18 fp, 15 v, 8 kdFör res. 4: 1 c, 1 v, 11 mpFrånvarande: 30 s, 11 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdMom. 15 (kostnader för EU-medlemskapet)1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:244 för utskottet28 för res. 577 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 67 m, 20 c, 18 fp, 8 kdFör res. 5: 1 s, 16 v, 11 mpFrånvarande: 29 s, 13 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdMom. 18 (miljöfrågorna i EG-fördraget)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:246 för utskottet27 för res. 776 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 69 m, 20 c, 18 fp, 8 kdFör res. 7: 16 v, 11 mpFrånvarande: 30 s, 11 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdMom. 21 (unionens regional- och strukturpolitik)1. utskottet2. 9 (c, kd)Votering:246 för utskottet27 för res. 976 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 69 m, 1 c, 18 fp, 16 v, 10 mpFör res. 9: 19 c, 8 kdFrånvarande: 29 s, 11 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 8 mp, 7 kdMom. 23 (VEU:s roll och relation till VEU)1. utskottet2. 10 (v, mp)Votering:246 för utskottet28 för res. 1075 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 69 m, 20 c, 18 fp, 8 kdFör res. 10: 1 s, 16 v, 11 mpFrånvarande: 29 s, 11 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdMom. 27 (multilateralt investeringsavtal [])1. utskottet2. 12 (v, mp, kd)Votering:215 för utskottet51 för res. 121 avstod82 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 66 m, 19 c, 3 fpFör res. 12: 1 s, 1 c, 15 fp, 16 v, 11 mp, 7 kdAvstod: 1 kdFrånvarande: 33 s, 14 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 7 mp, 7 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU27 Förenklad avdragsrätt för pensionskostna-derMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (förenklingar för småföretag och enskildanäringsidkare)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)3. res. 2 (c)Förberedande votering:95 för res. 122 för res. 2156 avstod76 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:159 för utskottet93 för res. 118 avstod79 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 1 c, 16 v, 10 mpFör res. 1: 67 m, 1 c, 18 fp, 7 kdAvstod: 18 cFrånvarande: 29 s, 13 m, 7 c, 8 fp, 6 v, 8 mp, 8 kdSkU26 Beskattning av personaloptionerKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum tisdagen den 2 juni.13 § (forts från prot. 113) Försvarsmaktens eko-nomi och verksamhet för m.m. (fortsFöU11)Anf. 102 ():Fru talman! Först skall jag be att få säga ett varmttack till som har för avsikt att lämnariksdagen. Jag vill tacka för det sätt på vilket han harlett utskottets arbete. Humor och entusiasm har varittvå viktiga egenskaper som har gjort arbetet lätt ochtrevligt. Tack !Fru talman! Försvarsmakten brottas med ekono-miska problem. En beskrivning av hur kunskapernaom problemens omfattning växt fram under förra åretfinns i regeringens proposition och i utskottets betän-kande. Var och en kan ta del av det så sparar vi tid.Om vi inte gör någonting kommer de ekonomiskaproblemen att växa och växa. Fem procents fel påfemårsperioden, som nämnde i sitt anfö-rande, kan synas ganska harmlöst. Men eftersom dettotalt handlar om mycket stora belopp blir det samla-de underskottet ändå alldeles oacceptabelt stort efternågra år.I onsdags diskuterade vi här kammaren hur viskall klara sjukvården i vårt land. Pengar är även i detsammanhanget en av de viktigare resurserna. Därförmåste vi helt enkelt kräva av alla myndigheter, själv-fallet också försvaret, att hålla sin inom givna eko-nomiska ramar. Försvarsmakten förtjänar självfalletkritik för bristerna i sin planering. Kostnaderna förförbandsdriften har t.ex. regelmässigt underskattats.Riksdagen måste kunna utgå ifrån att beslutsunderlagfrån myndigheterna är korrekta, kontrollerade ochefterlevda.Regeringen föreslår i propositionen åtgärder föratt uppnå balans i ekonomin. Åtgärderna berör bl.a.pliktutbildning, materialanskaffning och frivilligverk-samhet. Ändringar i det övergripande målet för För-svarsmaktens beredskap föreslås också, vilket bl.a.medför att vissa delar av krigsorganisationen kankomma att få lägre beredskap än det s.k. ettårsmåletsom gäller i dag.Jag anser att regeringens redogörelse visar på sto-ra brister i systemen för att såväl styra som följa uppFörsvarsmaktens verksamhet. Det måste naturligtvisåtgärdas. Det innebär att Försvarsmaktens ledning ochförvaltning successivt måste reformeras för att kommatill rätta med dessa ständigt återkommande obalanser iplaneringen. Likaså måste statsmakterna skärpa upp-följningen av Försvarsmaktens verksamhet för attmedverka till en nödvändig effektivisering.Det ärende vi nu debatterar gäller alltså vilka åt-gärder som är nödvändiga för att under det här bud-getåret få balans mellan de ekonomiska resursernaoch verksamheten i försvaret. Det kan vi göra utan attompröva försvarsbeslut förutom vad gällerberedskapskravet som jag nämnde. En prövningav försvarsbeslutet skall däremot ske i och med kon-trollstationen 1999.Den säkerhetspolitiska kontrollstation som är pla-nerad har som syfte att göra en prövning av bl.a. detsäkerhetspolitiska läget. Meningen är att se hur denaktuella situationen påverkar behovet, omfattningenoch utvecklingen av totalförsvaret. Genom arbete medFörsvarsberedningens rapport, som är mycket bety-delsefull för kontrollstationen, tar samtliga riksdags-partier del i förberedelserna. Det finns starka skäl föratt senarelägga den säkerhetspolitiska kontrollstatio-nen till 1999.Kontrollstationen är alltså bestämd i försvarsbe-slutet . Att i förväg tala om vadsom blir resultatet av kontrollstationen, vilket reser-vanterna förordar i reservation nr 1, innebär att manlåser sig för . Underlaget för den säkerhetspoli-tiska kontrollstationen 1999 måste vara brett. Detskall innehålla alternativa handlingsvägar. Kontroll-stationsarbetet, och då i första hand bedömningen avdet aktuella säkerhetspolitiska läget, är det som skallutgöra grund för vad som blir resultatet. Den sakpoli-tiska debatten får vi ta när vi har det nödvändiga un-derlaget.De akuta ekonomiska problemen inom försvaretskall påverka den här processen så litet som möjligt.Målet måste vara att skapa ekonomiska förutsättning-ar för att kunna möta de verkliga behoven. Det finnssjälvfallet alltid en risk för att det blir tvärtom. Till-sammans måste vi göra allt för att motverka ett sådantresultat.Anslagsförordningens effekter och tillämpning harvållat mycken huvudbry. Det pågår nu en analys iRegeringskansliet om konsekvenserna av tillämpning-en av anslagsförordningen. Den analysen är alldelesnödvändig. Verksamhetsneutralitet är en viktig förut-sättning. Om det inte går att snabbt, tydligt och engång för alla reda ut de här begreppen får vi hitta ettannat system som alla kan begripa, åtminstone de iriksdag, regeringen och myndigheter som har ansvaretför att ekonomin är under kontroll.Fru talman! säger i reservation nr 3om ändring av mål för Försvarsmaktens beredskap attett beslut av den dignitet som föreslås riksdagenborde varit avsevärt bättre förberett. Hur skall mankunna förbereda det? Menar att rege-ringen och utskottets majoritet skulle ha förutsett attFörsvarsmakten inte skulle hålla sig inom de givnabudgetramarna?Moderaterna säger också att förändringarna i be-redskapen som föreslås innebär en oprövad föränd-ring i tillämpningen av anpassningsprincipen. Så ärinte fallet. Däremot kan man konstatera, som ocksågörs i propositionen, att det är bra att det säkerhets-politiska läget har fortsatt att förbättras. Däremot kanman inte, och skall inte heller, dra några slutliga väx-lar på det säkerhetspolitiska läget förrän i kontrollsta-tionen. Den verkliga prövningen angående behovet avFörsvarsmaktens beredskap skall ske i samband medkontrollstationsarbetet som inletts och där beslut skallfattas våren 1999.I reservation 6 yrkar fem partier på ett totalt inves-teringsstopp med hänvisning till att man skall vänta inett nytt försvarsbeslut. Jag menar att ett totalt investe-ringsstopp inte är realistiskt. Däremot är en sänkningav gränsen för investeringar som skall underställasregeringens prövning från 20 till 10 miljoner högstrimlig. Det är viktigt att regeringen genom en sådansänkt beloppsgräns för investeringsobjekt ökar sinuppmärksamhet kring hur olika försvarsbeslut genom-förs. Reservanterna menar att det föreligger risk föratt nyinvesteringar sker i en struktur som man snartkommer att lämna. Det finns alltid en fara att maninvesterar fel. Men därifrån till att införa ett totaltinvesteringsstopp är steget långt.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 103 () re-plik:Fru talman! sade i sitt anförande attom vi inte gör någonting kommer problemen att växaoch växa. Det håller jag naturligtvis med om. Proble-met är att problemen växer dag för dag.I den här repliken tänker jag inrikta mig på nyainvesteringar som har sin utgångspunkt i försvarsbe-slutet som och regeringspartiet fattade1996. Jag vill ta ett konkret exempel.Jag tror mig veta att har besökt denflygburna signal- och radarspaningsverksamheten påMalmen. Den skall flyttas till enligt inrikt-ningen i försvarsbeslutet. Det innebär merkostnaderpå 200 miljoner.Många partier, och t.o.m. regeringen och AndersSvärd, pratar nu om någon form av ny inriktning avbeslutet . Hur menar då atten sådan merkostnad kan motiveras när vi inte vet omden här inriktningen håller ens fram till ?Vad hade för intryck när han besök-te verksamheten på Malmen? Kommer Centerpartietatt medverka till att de inteeventuellt kommer att slängas i sjön? Kommer AndersSvärd att medverka till att förhindra flyttningen?Anf. 104 () replik:Fru talman! och jag och mångaandra har lyssnat till synpunkter från ochMalmen. Och det är ju så att om man lyssnar på enpart och det finns olika intressen kan man få olikasvar beroende på vem man lyssnar på.Låt oss i det här fallet titta på alla faktorer sompåverkade varför man fattade det beslut som AnnikaNordgren pratar om och som skall genomföras, näm-ligen flyttningen till . Om man tar in allafaktorer - behovet av investeringar i respek-tive Malmen och möjligheten till samordningar av deolika verksamheterna - är det faktiskt ett antal miljo-ner billigare att genomföra det beslut som är fattat änatt låta verksamheten ligga kvar i Malmen. På denpunkten finns det såvitt jag kan förstå ingen som helsttvekan.Men om man lyssnar på en sida får man alltid denmening sig till dels som man tror och hoppas är helasanningen. Men det behöver inte vara så, AnnikaNordgren. Man måste lyssna på alla. Det är det somär demokrati.Anf. 105 () re-plik:Fru talman! Det kan tyckas som om de 200 miljo-nerna är litet pengar i sammanhanget. Jag tog det somett exempel av tyvärr många sådana här investeringarsom görs nu utifrån ett beslut som en riksdagsmajori-tet bestående av och Socialdemokrater-na fattade i december 1996.Anders säger att det var många faktorer sompåverkade det här. Vi tar då återigen den flygburnaradar- och signalspaningen som exempel. Men deolika faktorerna kan ju komma att ändras i det nyaförsvarsbeslutet . Det är precis det som är pro-blemet med det här. Många av nyinvesteringarna kankomma att förändras, i alla fall de olika faktorer somger den här inriktningen.Anders talade förut i sitt anförande om be-hovet av olika handlingsvägar inför kontrollstationen1999. Vi vet faktiskt inte vad de handlingsvägarnaresulterar i. Då tycker jag att det är fullt rimligt attAnders och kammaren stöder t.ex. reservation7, som handlar just om signal- och radarspaningen,eller varför inte reservation 6 som många partier stårbakom där man kräver ett investeringsstopp. Det härgår inte att försvara för skattebetalarna, . 106 () replik:Fru talman! Jag tror att det möjligen är lättare attförklara för skattebetalarna än för har ju bestämt sig i den här frågan.Åter till sakfrågan. Jag menar att det är orealis-tiskt, i en 40-miljardersverksamhet som totalförsvarethandlar om, att tala om ett totalt investeringsstopp ensför ett eller . Över huvud taget är begreppet inteanvändbart.Sedan är det faktiskt så - och det tycker jag attAnnika borde känna till - att den årligasamlade besparingen av att genomföra det beslut somriksdagen har fattat ligger någonstans mellan 6 och 8miljoner - ! inträffar en vinst i dethär systemet på . Jag menar attde årliga kostnaderna är det avgörande.Ibland är det så - och förhoppningsvis skall detvara så ofta - att investeringar är till för effektivise-ringar och för att få fram bättre verksamhet och mereffekt för pengarna. Det här är ett sådant exempel.Som sagt var, det trodde jag att till. Men gör hon det.Anf. 107 () replik:Fru talman! Med hänsyn till den lika vänliga somlysande inledningen till anförandetänkte jag inte replikera på honom. Man är ju sombekant mutbar. Dessutom är eftergiften i mitt fall intestor. Eftersom försvarsministern och har samma politik kan jag framföra detom till försvarsministern. Men låt migändå säga att polemiken med ändåvar bra dum. Hon har ju rätt.Anf. 108 () replik:Fru talman! För att kammarens tid skall sparasskall jag inte upprepa argumenten. Samma argumentskall komma till del som AnnikaNordgren har fått.Som sagt var: Det handlar om att genomföra endel av detta totalförsvarsbeslut som innebär en bespa-ring. Jag kan gärna erkänna att jag en gång tillhördedem som var mycket tveksamma i den här frågan. Låtmig säga det. Därför har jag försökt så gott jag kanmed hjälp av den expertis som finns att tillgå att tafram siffrorna.När det faktiskt visar sig att driftkostnaderna blir6-8 miljoner kronor billigare är det en väsent-lig besparing i en trängd ekonomi. Och bör mangenomföra investeringarna, eftersom de inte direktbelastar försvarsbudgeten och eftersom det , tackvar ett förtjänstfullt saneringsarbete på det ekonomis-ka området där kraftfullt har deltagit,finns pengar för att göra investeringar utan att låna avandra.Anf. 109 Försvarsminister ():Fru talman! Det är en stor ära för mig att få varamed i den andra delen av vår diskussion om vårt be-tänkande.Jag vill börja med att också från regeringen gärnaframföra ett varmt tack av uppskattning till det ord-förandeskap som nu lämnar. Det harverkligen funnits möjlighet till diskussion och till detsamförstånd som bör vara möjligt i en demokrati somvill slå vakt om sitt folkliga försvar. Jag vill ocksågärna säga att det har varit en stor glädje att få hasådana kritiska granskare som och An-nika i försvarsutskottet från regeringensutgångspunkter.Fru talman! Bakgrunden till dagens debatt är väl-känd för alla - Försvarsmaktens ekonomiska svårig-heter, de s.k. svarta hålen. i fjolredovisade jag de uppdrag som regeringen givit tillFörsvarsmakten för att bringa ordning i myndighetensplanering och ekonomi. Redovisningen av detta harsedan legat till grund för regeringens proposition.Den innehöll åtgärder som leder till att ekonominoch planeringen kan komma i fas igen. Tyvärr måstejag konstatera att de åtgärder som krävs innebär gans-ka tuffa tag och inte önskvärda ingrepp i verksamhe-ten, men som vi i regeringen ändå kände oss tvingadeatt vidta.Jag vill i detta sammanhang upprepa vad jag sadeden . Totalförsvarsbeslutet gällerfortfarande, liksom den ekonomiska ramen som därslogs fast. Om inte det säkerhetspolitiska läget kräverannat så får Försvaret inte kosta mer. Det är ocksåmin och regeringens absoluta vilja att hålla fast vid deviktiga principerna som fastställdes i det senaste för-svarsbeslutet. Jag tänker då på anpassning, helhetssyn,folkförsvarstanken och försvarets internationellaverksamhet.I regeringens proposition finns en enda "kläm" tillriksdagen, med innebörden att Försvarsmaktens be-redskap skall medge att utvalda delar av organisatio-nen - i stället för som huvuddelen - inom ett årefter beslut skall ha uppnått full krigsduglighet. Re-geringen och jag gör bedömningen - mot bakgrund avFörsvarsmaktens ekonomiska obalanser - att det ärdet mest framsynta sättet att återskapa balansen mel-lan verksamhet och utgifter i Försvarsmakten.Det säkerhetspolitiska läget just nu är gynnsamt.Detta visar inte minst försvarsberedningens delrapportfrån . Det gör att vi inte behöver tanågra större risker genom att göra avkall på försvaretsoperativa förmåga i närtid men behållahandlingsberedskapen längre fram. Detta konstaterarockså utskottet i sitt betänkande. Utskottet delar re-geringens syn att vår säkerhetspolitiska situation harförbättrats och att angreppshoten ter sig mer avlägsnasamt att detta i motsvarande grad har minskat behovetav hög krigsduglighet och beredskap i nutid.När jag läser utskottets betänkande är det ett parsaker som jag vill kommentera.För det första: När det gäller försvarsindustrinkommer regeringen i budgetpropositionen för 1999att redovisa vilka eventuella försvarsindustriella kon-sekvenser som regeringens förslag till ändrade inves-teringsplaner och bemyndiganden får och informeraom läget inför kontrollstationen. Vi kommer också attredovisa tillgängliga resultat av regeringsuppdrag somgäller försvarsindustrin.För det andra: Utskottet har i sitt betänkande på-pekat att Försvarsmakten måste stärka sin roll somarbetsgivare, i likhet med vad Riksrevisionsverketsagt. bereder Försvarsdepar-tementet och frågan. Vi kommeratt återkomma till med en redovisning omeventuella åtgärder som kan bli nödvändiga. Jag villdock påpeka att jag inte avser att föreslåatt Försvarsmakten fråntas sitt arbetsgivaransvar.Fru talman! I det senaste försvarsbeslutet fördesanpassningsdoktrinen in som en förutsättning, ettgrundelement, för totalförsvarets framtida utformning.Anpassningen var och är det instrument vilket vi skallanvända för att skapa ett flexibelt totalförsvar som välstår upp mot förutsättningarna för vår säkerhet.Anpassning är en dynamisk syn på beredskap,ökning eller minskning av försvarsförmåga ochominriktning. Förmåga till anpassning är en centralfråga i totalförsvarets planering, styrning och utform-ning. Anpassningsförmågan utgör grunden för denhandlingsfrihet som vi eftersträvar. Anpassning tillförändrade förutsättningar kan ske genom att åtgärdervidtas i hela spektrumet från kort till lång sikt.I det korta perspektivet måste beredskap och för-svarsförmåga kunna höjas snabbt. Höjningen skallkunna ske i definierade steg och vara verkställd inomett år. Förmågan till förvarning och analys av om-världsläget måste säkerställa att åtgärder för att höjaberedskapen och öka försvarsförmågan kan påbörjas itid. Jag vet också att man inom Försvar-smakten har konkreta operativa planer som väl be-skriver denna möjlighet.En säkerhetspolitisk förändring kan ofta tänkasställa krav på snabb anpassning i vissa avseenden ochsamtidigt mer långsiktiga i andra. De kortsiktiga be-redskapsåtgärder som vidtas för att snabbt höja denbefintliga krigsorganisationens förmåga bör avvägasmot behovet av att i ett sådant läge också stärka denlångsiktiga försvarsförmågan.För att skapa tilltro till anpassningsprincipen somstyrande för försvarets dimensionering och utform-ning anser jag att det är angeläget att utarbeta planersom på medellång sikt visar hur försvarsförmågan kanöka för att möta uppkommande hot. Det är angelägetatt en planering med olika målbilder kan skapas. Deskall visa vilken organisation som i stort kan blikrigsduglig på cirka fem år.Jag kan försäkra att på det här områdetarbetar både Försvarsdepartementet och Försvarsmak-ten intensivt med att utveckla ett bra planeringsin-strument. Målbilderna utgör ju underlag för utfor-mandet av dagens organisation, men de utgör samti-digt en viktig planeringsgrund för en eventuell omin-riktning med hänsyn till omvärldsutvecklingen.För att utforma en kommande krigsorganisationoch de produktionsresurser som behöver disponerasbör en av målbilderna för ökning av försvarsförmågankunna vara att möta en omvärldsutveckling mediståndsatta styrkor. Tillväxten skall i så fall kunna skegenom en ökning av befintliga förbands storlek, för-tätning med kvalificerad materiel, modifiering avmateriel samt genom att nya förband aktiveras somkrigsförband.Jag anser inte att det är meningsfullt att ha fast-ställda anpassningsmålbilder och planer som omfattarlängre tid än . Ett motiv är att en längreanpassningsperiod måste baseras på successivt fattadebeslut bl.a. beroende på att vår strategi och styrke-uppbyggnad behöver justeras efter hand som ny in-formation blir tillgänglig.Fru talman! I försvarsbeslutet att en utvärdering av det säkerhetspolitiskaläget skall ske med jämna mellanrum. Riksdagenvalde att införa återkommande säkerhetspolitiskakontrollstationer, där en fortlöpande politisk prövningskulle ske av det säkerhetspolitiska läget och desskonsekvenser för totalförsvarets beredskap, omfatt-ning, utveckling och förnyelse.Nästa år kommer vi att genomföra en kontrollsta-tion - helt i enlighet med intentionerna i försvarsbe-slutet. Kontrollstationen och Försvarsmaktens eko-nomiska obalanser är två skilda processer.