prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — Trots att bådeHögskoleverkets granskningsgrupp och styrelse klartuttryckt att universitetsbildningar förutsätter nyapengar till forskning och forskarutbildning, väljerregeringen att låtsas som om det regnar.Det är inte utan att man frågar sig vad ordet"universitet" betyder för vår utbildningsminister. Åena sidan är det de som skall bära den svenska forsk-ningen. Å andra sidan innebär det ingenting i prakti-ken att bli utnämnd till universitet. Det kan ju i ochför sig tyckas vara vackert att få examinationsrättig-heter. Men vad betyder rätten att examinera doktorerom de inte har pengar till att utbilda sina doktoran-der? Hur vill utbildningsministern ha det egentligen?För är innebörden av en utnämningtill universitet entydig: Det skall betyda nya resursertill forskning och forskarutbildning. Ett universitetförutsätts kunna forska och utbilda forskare inomflera områden. Det är ett krav som vi inte ställer påhögskolorna. Att bli universitet måste därför betydaatt forskningens andel av verksamheten ökar. Menhur ser det då ut egentligen i ? Jo, av tre nyauniversitet har störst andel forskning. Däruppgår forskningsresurserna till av det totalaanslaget. Minst andel har . Dettakan vara intressant att jämföra med forskningsansla-gen för andra, äldre universitet. Där varierar andelenforskning från och med vardera forskningsanslagav det totala anslaget upp till och ,där forskningsanslagen uppgår till mer än hälften avdet totala anslaget. är det inte min avsikt att krävaper-capita-baserade forskningsanslag. Men nog måsteutbildningsministern erkänna att det är en orimligdiskrepans mellan villkoren för de nya och för deäldre universiteten?Herr talman! har redan godkänt ramar-na budget. hade velat se ettannat beslut, så jag kan tyvärr inte yrka på vårt bud-getalternativ som hade betytt extravardera till , , , Mitthögskolanoch extra till Karlskro-na/Ronneby.Jag får därför nöja mig med en stilla förhoppningom att regeringen i vår kommer att leva upp till delöften och förespeglingar som man tidigare givit dåman bestämde att , och skullebli universitet och de antydningar som man givit omatt har goda chanser att bli universitetunder . Det borde innebära att regeringen ivårpropositionen skapar utrymme för en kraftig ök-ning av forskningsresurserna till dem.Herr talman! när expansionen inom högskolanär beslutad och under genomförande måste kvaliteteni utbildningen säkras. och hög-skolor behöver ett kvalitativt språng efter det kvanti-tativa språng som är taget. Den högre utbildning-ens kvalitetsarbete måste ha sin grund i studenternasrätt till en god utbildning och deras krav och förvänt-ningar på sin studietid. Studenten skall stå i centrumför utbildningspolitiken. går det inte att sestudenter som en homogen grupp med likvärdigabehov. Vi kan se att såväl andelen vuxenstuderandesom andelen människor från hem utan utbildningstra-dition blir allt större inom högskoleutbildningen. Ettmodernt utbildningsväsende måste vända sig till allaolika studenter och ge både en utbildning som äranpassad efter studenternas olika förutsättningar ochsådana sociala villkor att studenterna kan tillgodogörasig utbildningen.En politik för ett kvalitativt språng i högskolanmåste givetvis till stor del handla om kvaliteten iundervisningen och hur den säkras. Den måste ocksåadressera frågor om studenternas villkor och möjlig-heter att tillgodogöra sig utbildningen. Kvalitetsarbe-tet måste också syfta till att förbättra kontakten mel-lan yrkesliv och högskola för att förmedla en utbild-ning som också ger en relevans för arbetslivets be-hov.När nu alltfler studenter med olika bakgrund sökersig till högskolan ökar också kraven på skolan attanpassa undervisningen så att alla studenter kan få enbra del av den. Högskolan är den enda delen avutbildningssystemet där lärarna inte omfattas av for-mella krav på pedagogisk, metodisk eller didaktiskkompetens. Följden är att alltför mycket av högskole-utbildningen fortfarande bedrivs på samma sätt somför sedan.Behovet av högskolelärare kommer att öka kraf-tigt . Det är därför viktigt med ensamlad strategi för att få fler lärare. Här vore detintressant att höra utbildningsminister om hurregeringen kommer att arbeta för att säkra tillgångenpå kompetenta lärare vid våra högskolor och univer-sitet.En bra högre utbildning och forskning måste ock-så sätta jämställdheten i fokus. I dagens högskolaminskar andelen kvinnor påtagligt på de högre nivå-erna i hierarkin. av professurerna innehas av män. För att uppnå en ökad jämställdhet inomhela högskolan är det nödvändigt att börja redan igrundutbildningen. Det behövs en aktiv rekryteringav kvinnor till forskarutbildningen, fler handledaretill forskningsarbeten och en strävan efter större jäm-likhet i högskolans tjänstestruktur.Centerpartiet anser att också studenterna inomgrundutbildningen borde omfattas av bestämmelsermotsvarande dem som finns i jämställdhetslagen.Sådana motsvarande regler bör skrivas in i högskole-förordningen.Herr talman! Studiemedelssystemet måste refor-meras. Ett nytt studiemedelssystem skall vara hållbartoch överskådligt såväl för den enskilde som för sta-ten. Det måste framför allt minska den sociala sned-rekrytering som finns i dag.Utbildning är ett av de viktigaste inslagen i en po-litik för att slå vakt om alla människors lika möjlig-heter. Investeringar i utbildning är av avgörande be-tydelse för såväl samhället som människorna. Enpolitik för rättvisa måste i stor utsträckning bygga påen politik för att erbjuda alla lika möjligheter tillutbildning.Även om möjligheterna till högre studier ökat ef-ter expansionen så kommer inte de här möjligheternaalla till del. Den sociala snedrekryteringen till högreutbildning är i stort sett oförändrad sedan 1960-talet.De kommande åren bör stora ansträngningar göras föratt bryta detta mönster och uppmuntra fler att studera.En stor andel av dem som studerar på hög-skolan kommer att hamna i en livslång skuldfälla.Under den resterande delen av sitt yrkesverksammaliv kommer de att betala en akademikerskatt på 4 %av bruttoinkomsten i stället för att snabbt amortera avskulden. Den höga skuldsättningen gör att mångatvekar inför att påbörja högre studier. De som tvekarmest är ofta de som är i störst behov av ett samhälls-stöd för att våga ta språnget. Skuldsättningen bidrardärför till att bibehålla den sociala snedrekryteringen.Herr talman! ser tre principer sombör ligga till grund för en ny studiemedelsreform.1. Den första principen innebär att skuldbördan efterstudietiden måste lättas.2. Den andra principen innebär att studiemedelssys-temet skall vara enkelt och lättöverskådligt.3. Den tredje principen innebär att systemet skallkonstrueras så att subventioner i systemet blirtydliga.Med dessa principer som grund menar att det nya studiemedelssystemet bör utgå från attansvaret för studiefinansieringen skall delas likamellan stat och student. Studiemedlens totalbeloppskall därför utgöras av lika delar bidrag och lån.Om vi läser i riksdagspartiernas motioner ser viatt de flesta partier ser det som mycket angeläget attinom kort införa ett nytt studiemedelssystem. Utifråndetta är det rätt förvånande att det endast är Center-partiet som lagt fram ett konkret förslag i frågan.Centerpartiet har ett finansierat förslag som kan ta sinbörjan -99.Folkpartiet visar sig ha en vision och en målsätt-ning om ett nytt studiemedelssystem. Kristdemokra-terna ser vikten av ett nytt system, och Moderaternavill se en skyndsam utredning i frågan. Alldeles nysskunde vi höra från Vänsterparti-et prata om vikten av ett nytt studiemedelssystem ochatt detta bör komma i gång så snart som möjligt.Men då frågar jag mig: Var finns förslagen? Dethandlar ju inte längre bara om att diskutera fina ord,om att diskutera att propositionen är på väg. be-hövs det ett riktigt förslag med konkreta åtgärder förett nytt studiemedelssystem.I betänkandet kan vi i alla fall läsa att utskottet"erinrar om att regeringen har aviserat en propositionom ett nytt system som skall träda 2000".Detta har sin grund i tidigare utbildningsministerThams uttalande. är det bara att hoppas att nuva-rande minister tänker hålla fast vid regering-ens tidigare löfte.Herr talman! Då studiemedlen är avsedda för hel-tidsstudier måste det naturligtvisvara tillåtet med yrkesarbete dåstudiemedel inte ges. anser att dagenssystem hindrar många studenter. Det skall vara möj-ligt att undvika en hög skuldsättning genom egetarbete under t.ex. sommaren eller . Vivill därför höja fribeloppet till två basbelopp, vilketmotsvarar . Vi anser också att detskall vara möjligt att jämka mellan höst- och vårter-min då man studerar båda terminerna.Det är inte utan att man förvånas över att inte ensen sådan justering aviserats. Höjningar i den storleks-ordning som föreslår är inte svåra attfinansiera men skulle betyda mycket för de studentersom drabbas orättvist hårt av fribeloppsreglerna.Herr talman! Det finns många frågor som hadevarit värda att ta upp. Med den tid som har stått tillmitt förfogande har jag dock nöjt mig med att fokuse-ra på de viktiga förändringar som inte har synts ibudgeten. En sådan viktig förändring är forsknings-anslaget, som jag har tagit upp. Människor skall kun-na lita på löften från riksdag och regering. I och medatt regeringen skapade de nya universiteten gjordeman ett åtagande att öka forskningsresurserna tilldem. Jag hoppas att de nya förslagen kommer undervåren.Slutligen vill jag när det gäller UbU1 yrka bifalltill reservation 4 under mom. 7 och när det gällerUbU2 till reservation 4.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! Det är förvånande att kankritisera andra partier för att inte ha gått igenom dethär närmare och i sitt anförande uppehållasig vid studiemedel. Som om detta skulle vara detallenarådande för en studerande!Vi i har faktiskt arbetat framnågonting som vi kallar för studiestöd i stället. Studi-estöd är en mycket bredare fråga. Det handlar ju fak-tiskt om att se den studerandes hela situation. Dågäller det boendet. Då gäller det trygghetssystemen,som inte finns. Det gäller pensionsförmåner,sjukförsäkringar, föräldraförsäkringar etc. Hur harCenterpartiet hanterat det?Anf. 14 () replik:Herr talman! Vi kan höra här hur Kristdemokra-terna börjar fundera över sina system. Men vi harockså hört dem diskutera och föra framvikten av alla människors lika möjligheter. För handlar ett nytt studiemedelssystem om alla stu-denters lika möjligheter. Det är något som för mig ärväldig viktigt.I fråga om de diskussioner som Kristdemokrater-na tar upp här vad gäller det tidigare barntillägget villjag säga att också har engagerat sigkring dessa frågor. Det är en del av bakgrunden till attvi har föreslagit en studiesocial utredning.Jag skulle vilja komma med en motfråga tillKristdemokraterna. Jag funderar på hur deras budgetser ut. Här sparar man på univer-siteten och högskolan. Det gör Kristdemokraternaganska unika eftersom det är det enda parti som fak-tiskt vill minska resurserna till den högre utbildning-en och forskningen i det här landet.Anf. 15 () re-plik:Herr talman! Vi ökar på forskningen med50 , för att ta sistafråga först. För övrigt är det ju så att i Kristdemokra-ternas politik är inte ekonomin det allra första. Det ärinte prioritet 1. Prioritet 1 är människors möjligheteratt utveckla någonting. Då är ekonomin den frågasom man naturligtvis får pröva och möta i de härsammanhangen. Vi anser att vi från grunden har gåttigenom vilka behov som kan finnas. Det är inte så attvi kommer att spara . Det är snarare så att vihar en långsiktigare lösning så att vi inte hamnar i endålig kvalitetssituation.När det gäller studiemedelssystemet och studi-estödet vill jag fortfarande påpeka att om man nämnernågra exempel i ett replikskifte i en debatt som dennaså kan vi sedan mötas och se hur pass genomtänktaförslag vi har. Vi vill inte ha ett system som är statisktgentemot att alla människor skulle vara lika. Dethoppas jag framkom i inledningsanförandet.Anf. 16 () replik:Herr talman! , jag ställer gärnaefteråt upp på att diskutera hur vi kan lösa frågornamed anledning av det nya studiemedelssystemet ochvilka förslag som vi kan komma överens om.Men det som är intressant och som jag vill kommatillbaka till är att fortfarande villminska resurserna till högre utbildning. De talar såvackert i motionerna om att kvaliteten skall bevarassamtidigt som en lugnare utbildningstakt väljs. Mende talar inte om var besparingarna skall göras. I ställetanger man besparingarna i en klumpsumma.Man kan fundera över var villatt besparingarna skall göras. Vem är det som inteskall få möjlighet att studera , och vilkenhögskola är det som inte skall få ökade möjlighetertill sin nya forskning?Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Jag delar till en del det som SofiaJonsson har sagt om studiemedelssystemet, både närdet gäller den höjda bidragsdelen och fribeloppetsamt samordningen med olika sociala stödsystem.Jag har en fråga som gäller något mycket konkret.Centerpartiets förslag innebär faktiskt att studentenfår mindre i handen attklara sig på, trots att vi vet att studenterna som grupphar fått ett betydligt minskat konsumtionsutrymme pågrund av höjda bondekostnader, dyrare litteratur, osv.Hur har man i funderat när det gällerdetta? Hur har man kommit fram till att man skallerbjuda studenterna betydligt mindre pengar i måna-den än vad de nu får?Anf. 18 () replik:Herr talman! Visst har vi i funderatpå detta. Vår målsättning med det nya studiemedels-systemet och vårt konkreta förslag, som är det endakonkreta förslag som finns på bordet här , inne-bär ju att alla studenter skall få möjlighet att studerapå en högre utbildning. Vårt förslag innebär precissom sade att totalbeloppet sänksmed , vilket innebär att studenterna under stu-dietiden får mindre pengar i handen. Men på längresikt tryggar vi studenten. Det är det långsiktiga pers-pektivet som har tagit fram, långsiktigthållbart och långsiktiga möjligheter för studenten.Genom de undersökningar som har gjorts vet vi attdet är skuldbördan som till största delen gör attmånga inte börjar studera på den högre utbildningen.Jag vill ställa en motfråga till . har vi hört stå här ochdiskutera hur viktigt det är med ett nytt studiemedels-system. Om ni i tycker att det nu är såviktigt, hur ser då ert förslag ut, och hur vill ni finan-siera det?Anf. 19 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att frågan hur studenternamed mindre - enligt , men jaghar för mig att det var fråga om - skallklara sin direkta försörjning kvarstår.Skall de arbeta, skall de få stöd av sina föräldrar, ellerär det andra sociala stödsystem, t.ex. bostadsbidrag,som skall fylla ut detta, vilket en centerpartist som jagmötte i en debatt före valet påstod? Då tycker jag attdetta blir väldigt skevt.Vi har avstått från att lägga fram något konkretförslag därför att vi förväntar oss att regeringen någongång eller åtminstone någon undervåren kommer att lägga fram ett sådant förslag. Menvi har i tidigare debatter och i tidigare motionerangett att det är viktigt med en väsentlig höjning avbidragsdelen och att vi tycker att denna trappa ärriktig. Vi har talat om att utbildning på grundskoleni-vå borde vara en rättighet för alla om någon av någonanledning har missat den. Vi har talat om att indivi-den skulle behöva satsa något lite när det gäller ut-bildning på gymnasieskolenivå men att det är ettstarkt samhällsintresse att bidra med en stor del avdetta. När det gäller studier på högskolenivå har visagt att nivån kanske borde vara att individen satsar50 % och samhället . Vi har också räknat på hurmycket det kostar att slopa fribeloppet alternativt atthöja det. Ungefär så anser vi att det skall vara, vilkethar framgått av tidigare motioner. Men vi har i daginte låst oss vid ett konkret förslag. 20 () replik:Herr talman! Det är intressant att höra Britt-MarieDanestig från börja diskutera och pro-pagera och använda de termer som hon gör om detnya studiemedelssystemet - bidrag och 50 %lån. Det är jättebra. Men hör vi hur manfrån från talarstolen frågar: När kom-mer propositionen? Vi har väntat nog. Är det dåinte rätt att vara med och bilda en opinion, så att vitillsammans kan försöka få fram ett förslag som ärlångsiktigt hållbart och där det finns lika möjligheterför studenter att bedriva högre studier?Anf. 21 ():Herr talman! Jag kommer att koncentrera mitt in-lägg på högre utbildning och forskning. För oss libe-raler är det den enskilda människan och hennes frihetatt välja väg så länge hon inte skadar någon annaneller begränsar andras frihet som är grunden för vårpolitik. Oavsett bakgrund, begåvning, fysisk ellermental styrka måste alla människor få många chanseri livet. För att nå detta mål måste man ständigt in-hämta kunskap och utveckla sin förmåga. Det innebärinte att alla gör samma saker utan just det som passarvar och en bäst.I ett liberalt samhälle utgör utbildningspolitikenoch forskningspolitiken en mycket viktig grund. Vimåste här vara realistiska. Vi ser att vi lever i ettmycket föränderligt samhälle. Utbildning är enfärskvara, och det är därför som var och en kommeratt möta utbildning under hela sitt liv. Detta förän-derliga samhället har vi inte haft förmågan att anpassaoss efter i socialdemokratins . Vi har inte i tidlagt om kursen för högre utbildning och forskning.Vi från har kraxat om att vi inte längrekan förse svenskt näringsliv med de välutbildadeforskare som behövs, och vi kan se hur inte minstläkemedelsföretagen har lagt mycket av sin forskningutomlands där kompetens finns. har t.o.m.aviserat att man skall flytta en mycket viktig del avsin verksamhet, huvudkontoret, till där förut-sättningarna är bättre för företagets arbete.Detta är dystert. Det är dystert för våra ungdomarsom ser detta hända, och det är dystert för oss som äri pensionsåldern och som är beroende av att det finnsett vitalt näringsliv i för att vi skall ha rådmed de trygghetssystem som utgör en så viktig del avdet svenska samhället och som vi har all rätt att varastolta över.I detta betänkande tar utskottsmajoriteten upp denhär resultatredovisningen. Man konstaterar att manutbildar 21 400 fler helårsstudenter än regeringenkrävt och refererar till att RRV anser att det är bristeri budgeteringen.Detta är väl inte så konstigt med tanke på densnabbhet som detta skulle ske. Kanske är det inte heltfel samhällsekonomiskt att vi har utbildat fler än detvar tänkt, därför att en del av den överproduktionenligger inom naturvetenskap och teknik, vilket är tyd-liga bristområden där vi egentligen behöver utbildafler och fler. Men det har varit ett kvantitativt tänkan-de, inte ett kvalitativt tänkande. Om vi skall kunnakonkurrera internationellt måste vi erbjuda våra stu-denter och våra forskare en kvalitetsmässigt bra ut-bildning och forskarsituation.Våra studenter har världen som arbetsmarknad.Det är också så att svenska företag och svensk of-fentlig sektor faktiskt har världen som rekryte-ringsbas. Detta ställer höga krav på att vi kvalitets-mässigt har en bra utbildning.Vi i menar att regeringens kvali-tetstänkande är för snävt. Givetvis skall varje fakultet,varje högskola och varje universitet självkritisktgranska sin egen verksamhet, men det räcker inte. Vii föreslår att fristående ackrediteringsin-stitut inrättas, så som man har i t.ex. ochUSA. De här skall vara obundna. De kan ocksåmycket väl ha ackrediterare som kommer från andraländer.Med ackreditering av våra lärosäten får studenter-na en möjlighet att se var man får den bästa utbild-ningen, var den bästa forskarutbildningen finns. Tilldetta kommer att vi också måste ha människor som ärutbildade i ackreditering. Sådan utbildning finnsfaktiskt inte i . Man får söka sig till ,eller för att få den utbildningen. Detkrävs nämligen alldeles speciella insatser för detta.Efter detta med kvalitetssidan vill jag gå över tilldoktorandutbildningen. Flera talare här har varit innepå det som skedde under förra mandatperioden och deproblem som en del fakulteter nu har. I princip är detju stopp för att rekrytera nya doktorander.Jag skall ta upp ett annat problem som jag har setti några forskningsfonder. Genom det fixerade fyraår-skravet på finansiering kommer man nu från institu-tioner in med "färdiga doktorandpaket". Man kom-mer in med en ansökan om ett projekt men fortfaran-de är ingen doktorand så att säga anställd i projektet.Då har man väl hamnat helt fel i den här forskarut-bildningen.Jag är kanske gammeldags men jag inbillade migatt en viktig del av utbildningen är att man kanskehittar en idé på en institution. Man sätter upp en hy-potes. Sedan skall man underbygga det här med egnalitteraturstudier. Man skall själv falsifiera den härhypotesen, inte få det hela färdigt som ett paket -man går in och gör de fyra åren och kommer ut medlagerkrans och hatt och med ring på fingret. Det kaninte vara rätt väg att gå när det gäller kvalificeradforskarutbildning.Jag hoppas att utbildningsministern kan nappahär. Det gäller att gå in och analysera konsekvensernaav den förändring som kom till stånd och attvara villig att ändra på de delar som inte är bra.En annan sak som också blir fel tänkt är följande.Visst, det är bra att en avhandling inte tar ellernågot i den vägen. Men det finns frågeställningar somdet tar att lösa, att besvara, än just fyra år.Själv har jag erfarenhet från området epidemiologi.Det är som att odla skog. Det kan ta betydligt längretid att få fram svaren på de frågor som man har ställtsig. Medan man väntar på de svaren kan man kanskegöra någonting annat - på den medicinska sidan, påsin specialistutbildning eller vad det nu kan vara.I vår alternativbudget sätter vi av 100 miljonerkronor till för doktoranderna. Vi vill också kompen-sera för de förluster som forskningsråden gjorde dåförre utbildningsministern så att säga inte kom åtstiftelsernas pengar. Där plussar vi alltså på.Något som jag som folkpartist naturligtvis ömmarmycket för är de funktionshindrades möjligheter tillstudier och forskning. Här visar inte minst BengtLindqvists utredning hur eländigt det kan vara förstudenter med olika funktionshinder att komma tilllokalerna, att få hjälp med hörselslingor osv.Högskoleverket har faktiskt fått i uppdrag attinventera situationen. Man skall redovisa uppdragettill regeringen . Men detta får inte så attsäga lägga en kall hand på de förändringar som detgår att göra . För en funktionshindrad studentär en väntetid när det gäller det här förslagetoch den tid som det sedan tar att åstadkomma föränd-ringarna en väldigt lång tid.Vi tar upp en rad andra saker men jag kommerinte att hinna beröra alla. En viktig sak är dock atthögskolor och universitet får friare antagningsmöjlig-heter. Vi har ju väldigt god erfarenhet av det som harhänt inom medicinarutbildningen i t.ex. Linköpingdär lokala antagningskriterier har utvecklats som gårut på att man möter studenten. Man testar hur välstudenterna har tänkt över just den här utbildningsvä-gen. Är det något som passar mig? Det är ju bättre atti tid få råd om att en utbildningsväg inte passar.Vi tar också upp detta med utlandsstudier. I deninternationaliserade värld som vi nu lever i skall,tycker vi, minst en termins studier utomlands vararegel, inte det undantag som en del studenter väljer.Alla borde få den här kulturkompetensen, de språk-kunskaper som detta ger.Vidare har vi tagit upp frågan om utbildnings-konton för ett livslångt lärande därför att det är någotsom dagens arbetsmarknad kräver. Man skall kunnagöra ett avbrott i sina studier när man känner att manbehöver plussa på. Detta är inte minst viktigt för demsom är föräldralediga. Färskvaran, dvs. utbildningen,kan ju under en föräldraledighet bli förlegad. Manbehöver därför ta upp studierna igen. Då kan det varabra att ha ett utbildningskonto. Idén baseras på, somvi kallar det, ett pensions- och utvecklingssparande.Man sätter av t.ex. ett och ett halvt basbelopp per år.Man kan ta ut en del av de här slantarna för studieroch skjuta upp sin pension men det förutsätter att viinte har yrkesförbud för vissa yrkesgrupper vid 65-årsdagen, som är fallet för läkare och tandläkare.