prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — Men trots detta vet vi som finns idenna kammare att det är väldigt många som fortfa-rande är utanför, och det behövs olika former av in-satser för att komma till rätta med detta.Dessutom är det så, vilket jag tycker är bekym-mersamt, att en del av dem som har lönebidragförlorar jobben. Man förlorar jobbet när arbetsför-medlingen har slut på pengar, när man måste för-handla ned och när arbetsgivaren inte förmår betalaen högre andel. Det är svårt att acceptera att männi-skor som gör meningsfulla och angelägna jobb måstelämna sina jobb på det här sättet.Jag tycker att det är angeläget att vi försöker hittaformer för att ge fler människor med funktionshinderjobb, och det är dessutom självklart att vi tryggarjobben för dem som redan har jobb.Fru talman! I arbetsmarknadsutskottets betänkan-de beskrivs flera väldigt positiva åtgärder. Låt migbara avslutningsvis nämna en av dessa. Det är denförsöksverksamhet som skall genomföras när detgäller kulturarvs-IT. Det här kommer att ge jobb åtmänniskor som har svåra funktionshinder. Det ökarmöjligheterna för skolor, andra utbildningsinstitutio-ner och forskningen att få del av museernas samling-ar.Det här kallar jag att kunna åstadkomma flera po-sitiva resultat med en insats. Vi kanske skulle kunnaanvända den modellen på fler områden för att flermänniskor skall få jobb och egen försörjning.Anf. 92 () re-plik:Fru talman! Såsom varande en av dem som HansKarlsson syftade på som självsäkra personer, vill jagsäga att jag tillhör ett parti som har engagerat sigväldigt hårt i de frågor som gäller jobben. De syn-punkter som vi för fram och som gör oss så säkra ivåra bedömningar i fråga om vad man skall göra är juinte någonting som vi sitter inne på våra kamrar ochfunderar ut. Vi har många kontakter med företrädareför näringslivet, med småföretagare, med anställdaoch med kvinnor, och det är de synpunkter som vi dåfått som har gjort oss övertygade om att man skallpröva nya grepp inom arbetsmarknadspolitiken. Jagsäger pröva, därför att om det visar sig gå emot det vitror på får vi naturligtvis tänka om. Men vi får intevara för rädda för att pröva.Fru talman! lyfte själv fram ett ut-märkt exempel på vad man kommer att pröva när detgäller funktionshindrade. Låt oss våga pröva!Anf. 93 HANS () replik:Fru talman! Det var inte detta med att pröva olikaåtgärder som jag vände mig emot, utan det var detfaktum att en del debattörer ger en bild av att man harsvaren på alla frågorna, att man har lösningen på allaproblem. Det gör att jag inte har särskilt stor respektför de inläggen i debatten.Det är ingen av oss som har lösningen på alla pro-blem. Det är ingen som har svaret på alla frågorna.Då skall vi inte ge människor intryck av att det är pådet sättet. Alla de åtgärder som föreslås från denborgerliga sidan har ju prövats, men de har inte gettdet resultat som ni påstår.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Mig veterligen har vi ännu inte prövatdet som jag tog upp, nämligen möjligheterna när detgäller hushållsnära tjänster. Det har vi diskuteratmycket. Det är också en uppgift för oss politiker attha önskemål, visioner och idéer om hur det här skallkunna lösas. Det vore väl förfärligt om vi aldrig hadeidéer om hur vi skall klara av de uppgifter som vi ärsatta att försöka lösa.Anf. 95 HANS () replik:Fru talman! Det är inte heller visionerna och idé-erna som jag har vänt mig emot, utan det är inställ-ningen och förhållningssättet, att man har svaret ochlösningen på alla problem. Jag tror egentligen inte vill framställa sin position på det sättet, men baraför att åstadkomma en kraftfull polemik gentemotmajoriteten positionerar man sig på det här sättet ochger det här intrycket. Jag tror att det kan leda till lurar människor i fråga om vad som faktiskt ärmöjligt att åstadkomma på kort sikt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )10 § betänkande 1998/99:NU1Utgiftsområde 24 Näringsliv (prop. 1998/99:1 delvis)Anf. 96 PER ():Fru talman! tappar i natio-nell konkurrenskraft, och det är tyvärr ingen tillfällig-het. Det har vi gjort , och det har ocksågivit resultatet att alltmer har halkat efter iden s.k. välfärdsligan.Sedan slutet av 1940-talet har trendmäs-sigt förlorat i sysselsättning i näringslivet. Det hargått lite uppåt i högkonjunkturerna och nedåt i låg-konjunkturerna, men trenden har varit nedåt och ävenbekräftats i den senaste konjunkturrapporten.Det innebär att avviker ganska radikaltfrån hela den övriga västvärlden, där sysselsättningenhar varit stabil eller närmast svagt ökande.Men vi har inte bara tappat i sysselsättning i nä-ringslivet. Vi har också tappat i relativ nivå i kunska-pen, kompetensen och tekniken i vår export ändasedan 1970. Jag säger "i relativ nivå", och det betyderatt kunskaps- och teknikinnehållet sjunkit, och vi hari allt högre grad kommit att konkurrera med löneni-våerna i stället för med teknik och kompetens. Detkan också lätt avläsas i BNP-ligan, där vi fallit frånatt ha haft en av toppositionerna till att bli ett av defattigare länderna inom den europeiska unionen.Även inom utbildningsnivån har vi fallit i relativatermer. Naturligtvis är vi bättre utbildade än vadvi var . Men relativt våra viktigastekonkurrentländer har vi kommit efter, och det harånyo varit så att ända till harfallit ända sedan början av 1970-talet.Det har därmed blivit så att vi tenderar att expor-tera arbetstillfällen i stället för produkter och tjänster,och det har inneburit att vi har exporterat 200 000-300 000 jobb ut ur netto och därmed knapptfått någonting tillbaka i sysselsättning hem tillSverige.Det handlar om nationella konkurrens-kraft, att dra till sig investeringar, att dra till sig före-tag, att dra till sig forskning, teknisk utveckling ochkompetens, och därmed möjligheter att bygga vidarepå välfärdsnationen.Vi har i de olika index som finns och som visarkonkurrenskraften mellan nationer i både IMD ochWorld fallit snabbare än något an-nat land i nationell konkurrenskraft.Jag skall gärna här i kammaren erkänna att detinte är i näringspolitiken i snäv bemärkelse i de olikadelgrenarna som fallit efter i första hand, utandet ligger i allt från arbetslagar till skattetryck, utan-förstående till den europeiska monetära unionen,arbetstidslagar och mycket annat, kanske inte framförallt den snävare näringspolitiken, som har gått utför.Vi har kunnat följa hurytterligare huvudkontor flyttar ut ur . ifusionen med det engelska Zeneca väljer att lägga sitthuvudkontor i och möjligen forskningsled-ningen i . Det är ytterligare ett i en lång radföretag där fusioner kommer till stånd men där hu-vudkontoren ratar gång efter annan och ham-nar i andra länder.Vi har sett delflytt till , Merita-Nordbanken som i praktiken lagt sitt säte i ,flytt till , ABB:s flytt tillSchweiz, för att nämna några av våra största svenskaföretag där vi har tappat huvudkontoren delvis ut urlandet.Självfallet kan vi inte få alla huvudkontor och allaledningar, men vi borde kunna få några av dem.Därmed skulle vi visa att vi är konkurrenskraftiga. Vibör undersöka varför vi inte får hit något av alla dehuvudkontor som etableras i samband med fusioner-na.Jag har noterat att näringsministern närmast sadeatt det var bra att Astras huvudkontor hamnade iLondon, vilket har förbluffat mig påtagligt. Han haruttryckt sin uppskattning över det. Det har för migstor betydelse var huvudkontoren finns, var ledning-arna och deras familjer lever och vilka värderingar dedärmed får.Det är inte bara huvudkontor och arbetstillfällensom har tenderat att rinna ur , utan också delarav den mest kvalificerade arbetskraften. Vi vet i dagatt ungefär en tredjedel av naturvetarna, civilingenjö-rerna och ekonomerna valt att börjaarbeta utomlands, som det råder brist pådessa yrkesgrupper i . Vi vet av tidigare erfa-renhet att ungefär hälften återkommer till ,medan hälften stannar ute permanent. Det innebär attvi tappar den mest kvalificerade arbetskraften, samti-digt som vi inte får värst mycket tillbaka från andraländer. Vi är ånyo inte fullt ut konkurrenskraftiga.Vad som händer när det gäller nationell konkur-renskraft är med andra ord att , ochregeringen konkurrerar med andra länder, riksdagaroch regeringar vad beträffar näringsklimat och förut-sättningar för etableringar, arbetstillfällen, investe-ringar och goda löner. Alldeles uppenbart kan Sverigeinte hävda sig tillräckligt bra på den skalan när detgår utför. Våra möjligheter att dra till oss de mestattraktiva investeringarna och företagen minskar.Vi behöver därför satsa på att få fler arbetstillfäl-len. De måste komma inom det privata näringslivet ibred bemärkelse. De måste bygga på en ökad rörlig-het av kapital till nya företag som expanderar ochväxer. Det måste kanske ske överflyttningar frånäldre företag som tenderar att försvinna eller gå till-baka. Vi måste hjälpa till att sprida kunskapen frånhögskolor och universitet så att det avsätts nya avan-cerade produkter som kan ge bra löner och bra ar-betstillfällen. Vi måste också öka rörligheten på ar-betsmarknaden. Människor som byter arbetsplats föröver kunskaper och erfarenheter. Därmed förbättraskunskapen, konkurrenskraften och möjligheterna attutveckla svenskt näringsliv.Vi behöver titta på arbetsfördelningen. Hemnäratjänster är naturligtvis en sak bland många andra somskulle kunna underlätta funktionerna på arbetsmark-naden. Vi behöver se över arbetslagarna, så att män-niskor inte motiveras att stanna på samma arbetsplatsi hela sitt liv, som vi uppmuntrar, utanockså skall kunna byta arbetsplats. Därmed ökarkunskapen, erfarenhetsutbytet och konkurrenskraften.Vi finner gång efter annan att vi inte är konkur-renskraftiga när det gäller skatterna. Dubbelbeskatt-ningen har varit det direkta skälet till att ett antalsvenska skattebaser i form av företag har lagt sinahuvudkontor i andra länder. Det kommer säkerligenlångsiktigt att innebära att färre investeringar görs iSverige, och därmed blir arbetstillfällena färre.Det finns en oförmåga även när det gäller att fåtill en skärpning inom konkurrenslagstiftningen. Detgäller konkurrens mellan offentliga - kanske inteminst kommunala - företag och mindre och medel-stora privata företag.Fru talman! Vad jag hör från Näringsdepar-tementet är att näringsministern vill garantera ersätt-ningsjobb när det gäller statliga företag, offentligverksamhet och försvarsindustri. Men han är inte likaangelägen när det gäller privata företag som minskarantalet anställda. Jag skulle därför från mina social-demokratiska vänner här i kammaren vilja ha beskedom huruvida det är ett speciellt privilegiesamhälleman bygger upp för dessa kategorier, eller om mankommer att ta samma ansvar också för friställda frånVolvo, LM eller andra svenska företag, trotsatt dessa är privatanställda. Är det bara försvarsin-dustri och statliga företag som staten skall ägna sär-skilt intresse?Fru talman! Jag vet att förhandlingarna mellanLO, TCO, och är inne i ett intensivt ske-de. Jag måste säga att jag tycker att det är genant omarbetsmarknadens parter klarar av att förändra detnäringsklimat som regeringen och vi i denna kamma-re borde klara av att förändra. Jag hoppas att de lyck-as med vad vänsteralliansen i kammaren visar allatecken på att misslyckas med under denna mandatpe-riod.I näringsutskottets betänkande nr 1 om utgiftsom-råde nr 24 - Näringsliv - finns det ett antal reserva-tioner. Jag har i min inledning berört den allmännanäringspolitiska inriktning som återfinns i reservation1 från m.fl. Fru talman! Jag ber att fåyrka bifall till den reservationen. Jag avser även attbegära rösträkning när det gäller denna.Vi har även påtecknat en reservation - nr 3 - därvi skriver att vi vill ha snabbare handläggningstider iPatent- och registreringsverket, och även reservationnr 4, som gäller att försöka samla exportfrämjandeorganisationer och göra insatser för ökad effektivise-ring. Vi har även påtecknat reservation nr 5. Jag avserför tids vinnande att inte yrka bifall till dessa senarereservationer.Reservation nr 5 skall jag nämna några ord kring.Jag tycker att det är bra att säljer skog.Jag tycker att det är bra att det statliga ägandet mins-kar och har därmed medverkat till ett genomförandeav regeringens förslag. Men det finns anledning attrikta betydande kritik mot det sätt på vilket detta harskett. Partitaktiken och valutspelen har domineratagerandet vad gäller i detta samman-hang. Den dåvarande näringsministern gjorde politis-ka utspel i stället för att ta hänsyn till att det var frågaom ett börsnoterat bolag med hundratusentals ägareoch tusentals anställda. Det finns anledning att varamycket kritisk mot handläggningen av ärendet, ävenom resultatet är någorlunda tillfredsställande.Moderaterna, m.fl., vill dock gå längre. Vi vill seen full privatisering av - en full privati-sering av skogen, som avskiljs från vill även se att det statliga ägandet försvinner urbolaget. På så sätt blir det ingen politisk spelbricka,utan kan agera på strikt kommersiell grund. Därmedhar förutsättningar att växa, skapa flerarbetstillfällen och bli ett starkare företag.Fru talman! Med detta ber jag som sagt att få yrkabifall endast till reservation 1, även om vi står bakomsamtliga av oss påtecknade reservationer i betänkan-det.Anf. 97 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 1 och 3 som är fogade till betänkandet.Förra veckan fick regeringen slutligen se sigtvungen att skriva ned sitt mål om halverad öppenarbetslöshet fram . Målet har varit social-demokraternas enstaka viktigaste mål på senare år.De har själva satt upp målet, själva gjort det till detavgörande politiska löftet, själva försvarat det, och nuhar de tvingats att själva medge att det inte längrefinns förutsättningar för att det skall . Detta ärett stort misslyckande. Målet har funnits med länge,men några konkreta förslag till hur man skall nå dethar inte åstadkommits. Socialdemokratins handlings-förlamning visar sig än tydligare.Det ljus i tunneln socialdemokraterna påstått sigse verkar nu även det vara på väg attslockna. "vänder det!" har vi fått höra åtskilligagånger , och det är sant. Vändningen ipositiv riktning kom, men regeringen tog aldrig dechanser som erbjöds. Oförmågan att se problemenslösningar förstärktes av ideologiskt motstånd ochfackliga hänsyn. besannas återigen regeringensförutsägelse om en vändning, men i ne-gativ riktning.Vad vi nu tvingas bevittna är en nedåtgåendetrend i stället för de ljuspunkter som regeringen tycktsig se. har vi fått ta emot det enabeskedet efter det andra om stora varsel inom densvenska industrin. , och ärnågra exempel. Den närmaste framtiden framstårenligt de flesta bedömare som kärv och osäker, vilketresulterat i nedskrivningar av tillväxtprognoser -senast regeringens egen.Mitt i detta krävs en handlingskraftig näringspoli-tik som förmår skapa nya jobb. Det land som inteförmår identifiera och uppmuntra drivkrafterna tillföretagande, innovationer och utveckling kommeraldrig att lyckas i sina målsättningar när det gällerekonomisk utveckling och låg arbetslöshet.Vi kristdemokrater har föreslagit enrad konkreta åtgärder - åtgärder som vi egentligenanser vara tämligen självklara och som borde ha ge-nomförts för länge sedan.I tisdags skrev tre framstående socialdemokraterpå om tillväxt. Artikeln är mångordig.Men var är de konkreta förslagen? Hinder för tillväxtmåste undanröjas, kan vi läsa. Javisst, det skriver deflesta under på. Ett övergripande mål är atttillväxtpolitiken skall skapa ökad sysselsättning, heterdet vidare. Men hur skapar man jobb? Vihar väntat på den socialdemokratiskalösningen på arbetslöshetsproblemen. Varför skulle vivänta oss något annat än luftslott den här gången?För att skapa de jobb socialdemokraterna deklare-rar att de föresatt sig att skapa krävs att mången heligko kastas över bord. Konfrontationen med fackföre-ningsrörelsen kommer att bli oundviklig. Klarar ensocialdemokratisk regering av detta? Det är yttersttveksamt. De som ligger bakom inger ingetstörre förtroende.För att förverkliga visionerna i , och debattartikel krävs helt enkelt enradikalt annorlunda politik än den socialdemokratis-ka. Den gångna fyraårsperioden har kristdemokrater-na presenterat det ena konkreta förslaget efter detandra, och sitter vi på ett heltäckande paket avförslag som kan få landet att börja klättra i välstånds-rankningen igen.Inriktningen i ekonomiskapolitik vilar på kunskapen om att arbete och välfärd åtalla bara kan uppnås genom att ansvarstagande indi-vider, familjer och företag tillsammans tillåts att ut-vecklas och växa med trygga och stabila regler. Detprivata näringslivet har varit, är och kommer att vararyggraden för välfärd. De nya jobben skapasnär enskilda människor finner det vara mödan värt attstarta eller vidareutveckla företag.En politik som blockerar för nya riktiga jobb och istället prioriterar stävjandet av arbetslöshetssiffrornakommer aldrig att ta ur krisen. För att åter-igen placera i toppskiktet i välståndsligankrävs ett näringspolitiskt nytänkande som den social-demokratiska regeringen visat sig oförmögen attforma. Visserligen hör vi numera biträdande nä-ringsminister tala sig varm för att un-derlätta för den privata tjänstesektorn. Men i just denfrågan verkar hon ha sina värsta fiender i de egnaleden.Den allt annat överskuggande uppgiften äratt skapa jobb. Vi har en arbetslöshet som är för-skräckande. Vi kristdemokrater har en politik för attkomma till rätta med dessa problem. I stället för attkomma med ideologiskt tillrättalagda men hopplösttomma förslag är vår politik präglad av konkretaförslag för hur vi skall kunna få fart på företagandet,och därmed sysselsättningen, i Sverige.För det första, fru talman, krävs goda och stabilaspelregler. Statens roll i samhällsekonomin skall varaatt sätta ramar och övervaka spelreglerna på markna-den, ansvara för samhällsplanering och infrastruktursamt att skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt.Till kommunernas roll hör inte att bedriva affärs-verksamhet. finns ca 1 450 kommunala bolagsom ägnar sig åt alltifrån städning, gym ochskeppsmäkleri till fastighetsförvaltning och skidan-läggningar. Ofta konkurrerar de på marknader där detredan finns privata företag, och vanligen drabbas justsmå tjänsteföretagare. Vår uppfattning är att kommu-nerna skall ägna sig åt kärnuppgifterna och inte drivaaffärsverksamhet och konkurrera ut privata företagaremed skattebetalarnas pengar.För det andra krävs enklare regler, minskad byrå-krati och ökad tillgänglighet. Regelverken som berörföretagare har präglats av ryck-ighet och av att de blir allt svårare att överblicka ochbegripa. Regelmängden har också ökat de senasteåren. Trots allmän välvilja och politiska deklarationerom att förbättra situationen ökar regelmassan medca . En svensk företagare har ungefär 4 000regler och ca 20 000 trycksidor att hålla reda på.Varje år tillkommer ca 5 000 sidor med omarbetadeeller nya regler. Detta är naturligtvis inte rimligt. Dentotala regelmängden som berör företagare måsteminska.Vi kristdemokrater har presenterat en rad konkretaåtgärder för att förbättra det svenska företagarklimatetnär det gäller regler och krångel. T.ex. måste det blienklare att registrera företag. Företaget skall barabehöva kontakta en myndighet, och detta skall kunnaskötas via Internet. Det måste vidare bli enklare att fåF-skattsedel. Andra förenklingar som måste till ärenklare självdeklaration för företagare, enklare all-männa försäkringar osv. I alla dessa fall har kristde-mokraterna utarbetat konkreta förslag.För det tredje måste staten underlätta tillgången påriskkapital. Speciellt måste de onoterade, mindre ochnya företagens finansieringsbehov säkras. Dubbelbe-skattningen måste bort. Risksparande skall inte be-skattas hårdare än det helt riskfria banksparandet ochsparandet i obligationer. En allvarlig effekt av dub-belbeskattningen är att vinster i företagen inte delas uttill de enskilda aktieägarna så att vinster kan strömmaöver till nya företag där de skulle kunna skapa inves-teringar och nya jobb. Därmed försvåras det annarsnaturliga flödet från stagnerande företag och bran-scher till mer framtidsinriktade.Staten behöver stimulera privatpersoner att in-vestera. En väl fungerande marknadsekonomi medgod finansiering av småföretag behöver en stor andelprivata finansiärer. Därför vill vi kristdemokraterinföra ett riskkapitalavdrag på investeringar upp till100 i onoterade bolag.Sparandet bör uppmuntras. Sparande framställsibland som ett betydande problem och en av orsaker-na till djupet i den ekonomiska krisen och den högaarbetslösheten. Detta är ett i grunden felaktigt synsätt.Den försiktighet som hushållen uppvisar är ettrationellt beteende mot bakgrund av den osäkerhetsom råder på arbetsmarknaden och beträffande denekonomiska politiken. syn påsparande kan härledas bl.a. ur den kristdemokratiskaförvaltarskapstanken.För det fjärde måste skatterna sänkas. Svenskenhar en relativt hög toleransnivå vad gäller höga skat-ter. Men när skatten är så hög att man är tvungen attgå till för att ha råd att betala den är detinte längre så "häftigt" att betala skatt som vissahöginkomsttagare inom socialdemokratin tycker.Skattesystemet måste ge incitament för arbete. Skat-tereformens mål om enkelhet och en maximal margi-nalskatt om måste gälla. Den statliga skattenskall därför uppgå till och den nya s.k. värns-katten slopas.En kraftig sänkning av skatten på hushållstjänsterger incitament för nystartande av tjänsteföretag ochexpandering av befintliga. hartillsammans med och före-slagit en 50-procentig skattereduktion vid inköp avhushållstjänster. Det finns gott om exempel från and-ra länder på hur detta skapat nya jobb. Hushållstjäns-terna kan vara ett första steg.Men tjänstesektorn är större än så. Utbildnings-,sjukvårds- och omsorgstjänster i privat regi är områ-den som expanderar kraftigt i andra delar av världen.Men för socialdemokraterna har privata initiativ settssom något suspekt som bör bekämpas. Med det sist-nämnda har man lyckats ganska väl.Arbetsgivaravgifterna måste sänkas. För framförallt små företag med endast ett fåtal anställda innebärarbetsgivaravgifterna en betydande kostnad i verk-samheten och om man skulle vilja nyanställa. För attunderlätta för de mindre företagen vill vi kristdemo-krater att arbetsgivaravgifterna reduceras på löneunderlag upp till 900 000 krom året.För det femte är det svenska näringslivet i despe-rat behov av en moderniserad arbetsrätt. Att släpaomkring på en arbetsrättslagstiftning som är anpassadtill en näringsstruktur som inte längre existerar är börda för det svenska näringslivet. Maffialiknan-de metoder som övergreppen på ett taxibolag i Örebroär rent destruktiva för företagarklimatet.Fru talman! Vi kristdemokrater har föreslagit enrad förändringar av regeringens förslag när det gällerutgiftsområde 24. har tidigare avvisat vårtförslag till ekonomisk ram för sektorn. Därför har vi iett särskilt yttrande klargjort vilka ekonomiska prio-riteringar som vi gjort beträffande utgiftsområdet.Anf. 98 ():Fru talman! Det utgiftsområde som vi skall be-handla nu är mycket omfattande. Det är ett stort antalförslag som har stor betydelse för utveckling ochsysselsättning i hela . Budgetmässigt omfattarbetänkandet nära 3 miljarder, och visst finns det olik-heter mellan partierna i fråga om vad man vill satsapå och framför allt hur mycket.Från sida har vi högre ambitionerän regeringen på följande områden:1. Vi måste vidmakthålla och utveckla den svens-ka livsmedelssektorn. En erkänt god kvalitet, framta-gen med mycket stor miljöhänsyn i en sysselsätt-ningsintensiv produktion och förädling över helalandet, håller på att slås ut på grund av att våra kon-kurrentländer har helt andra skatter och avgifter påmotsvarande produktion. Dessa skatter och avgiftermåste sänkas i vårt land så att de kommer i nära pa-ritet med vad som gäller t.ex. i och i Dan-mark.Vi behöver också satsa mera på forskning och ut-veckling inom livsmedelsområdet. Även till dessa områden har vi ivårt balanserade budgetförslag avsatt medel.