prot · GL09119 · 1998-06-05 00:00:00 — Denindirekta beskattningen och momsen är andra exem-pel.Det andra gäller de generella produktionsstöden.Den första frågan är om vi skall ha något generelltproduktionsstöd för nyproduktion av bostäder. Jaghör till dem som tror att det blir svårt att avveckla dethelt om alla skall ha råd och möjlighet att bo också inya bostäder till rimliga kostnader. skall den delav produktionsstödet som överstiger försvinnanär Danellsystemet fasas ut. Men det är naturligtvishelt orimligt att göra produktionsstöden och ränte-bidragen till en utjämningsfaktor mellan hyresrättenoch bostadsrätten å ena sidan och egnahemmen å denandra för att klara neutraliteten. På så sätt gör manräntebidragen eviga. Räntebidragen är ett gissel förde boende och även för staten. De driver upp kostna-derna och konserverar dem på en hög nivå.Det är räntebidragen som gör att de kraftiga ränte-sänkningarna inte har fått ett snabbt genomslag i lägrehyror för dem som bor i hyresrätt. Statens kostnaderför en nybyggnadsboom faller ut med fördröjd effekt ihögkonjunktur och belastar en ansträngd statsbudget ilågkonjunktur. Det bidrar kraftigt till att driva uppräntor och inflation och tvingar fram justeringar iräntebidragsvillkoren, som gör villkoren för boendetinstabila. Neutraliteten mellan boendeformerna måstelösas skattevägen, som vi ser det, via schablonintäktoch ränteavdrag. De eviga räntebidragen måste bortoch ersättas med ett investeringsbidrag, för den hän-delse vi skall ha ett produktionsstöd kvar.Det tredje strukturproblemet berör underhåll ochmiljöförbättringar i boendet. Genom det höga kost-nadsläget blir underhåll och miljöförbättringar efter-satta. Det föröder det stora realkapital somfinns i fastighetsbeståndet. ROT-avdragen, som ärtemporära, har varit en effektiv motkraft mot dettafenomen. Det har också skapat många "vita" byg-gjobb. En permanentning av ROT-avdragen paradmed en schablonintäkt skulle lösa de långsiktiga mil-jöproblemen i boendet och göra våra bostäder stän-digt bättre och billigare att bo i.Fru talman! Bosparandet har diskuterats. Låt migbara säga att jag hör till dem som är varma anhängareav bosparandet. Jag beklagar att vi inte har ett förslagtill ett långsiktigt bosparande av typ tysk bosparkassa.Nu får vi vänta på marknaden. Jag tror emellertid attdet kan bli svårt att få fram ett förslag därifrån, efter-som marknaden länge har motarbetat den typ av för-slag som ligger i det system som jag vill förorda.Fru talman! Jag vill instämma i de yrkanden somRigmor har gjort här i debatten.Slutligen vill jag i anledning av att det här är densista bostadspolitiska debatten ,vilket framgått av flera inlägg, gärna instämma i inri-kesministerns önskan om en glad sommar för demsom har deltagit.Jag vill också ta tillfället i akta att rikta ett storttack till utskottets kanslichef , som efterden här mandatperioden slutar sin anställning somkanslichef i bostadsutskottet.Jag vill till protokollet rikta ett stort tack till ho-nom för ett utmärkt arbete i bostadsutskottets kansli.Jag har haft möjligheten och förmå-nen att arbeta tillsammans med honom. Det har varitangenämt, lärorikt och stimulerande. Få i det härlandet har så breda kunskaper om bostadspolitik somRonnie . Tack för en utmärkt insats!Anf. 78 () replik:Fru talman! har på ett bra sätt be-skrivit förutsättningarna för utredningens arbete ochför hur det har slutat. Stabiliteten som är kvar är tyd-ligen uppgörelsen mellan s och c om fastighetsskatten.Jag undrar: Hur stabilt är det, ? Hur harni tänkt er att finansiera sänkningen av fastighetsskat-ten?När vi talade om krisomgångarna var nämligenCenterns förslag att man skulle stoppa infasningen avfastighetsskatten. Det skulle finansieras genom inte skulle trappa ned räntebidragen snabbare. Ärdet sådana idéer som ni har också? Eller är detandra saker som ligger till grund för uppgörelsen, somfaktiskt kostar 2 miljarder i minskade intäktertill staten?När det gäller lägesfaktorn vill jag fråga: Är det såatt det här gäller permanentboende i utsatta, högttaxerade fritidsområden? Eller var i avlångaland skall den här lägesfaktorn gälla? Är ni överensom detta, s och c? Det skulle vara intressant att fåbesked om detta för alla som tycker att det här ärså bra.Sedan sade att skattereformen intevar något vidare fördelningspolitiskt och att det ärsvårt att rätta till problemen. Gör man det genom attsänka fastighetsskatten generellt? Gör man det genomatt ta bort värnskatten? Jag vill påstå att det bidrar tillatt orättvisorna ökar.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag vill börja med finansieringen avden här uppgörelsen. Vi har finansierat den i våramotioner. Det finns angivet i förslagen hur den finan-sieras från den socialdemokratiska regeringens sidaoch också det här med takens sänkning. Det behöverjag inte närmare gå in på.När det gäller lägesfaktorn står vi självklart fastvid uppgörelsen. Det är det som gör att man rättar tillde värsta avarterna i det här systemet. Kan man klaraav det så tror jag att problemen blir betydligt mindre iövrigt nu när vi också har sänkt fastighetsskattengenerellt. Exakt i vilka områden det här kommer attgälla får vi ta fram i de detaljregleringar som ett så-dant här beslut dessutom kräver. Men det står heltklart vad det är fråga om.Skattereformen har jag berört. Jag kan inte se atten lägre beskattning på boendet får felaktig politiskfördelningseffekt. För det var ju så att höginkomstta-gare fick skattesänkningar som låginkomsttagare intefick del av i boendet. Då får man en sned fördelnings-profil. får alla som bor del av den skattesänkningsom överenskommelsen innebär. En skattesänkningsom betyder mest för dem som har minst inkomstertycker jag är rätt fördelningsprofil.Anf. 80 () replik:Fru talman! Och tyvärr är det så att de flesta avdem bor i hyresrätt. Så är läget. De får imånaden. En normal villaägare får omåret. Om det är och sjötomten det gäller så ärdet . Det bor inga låginkomst-tagare i de husen. Det finns undantag, men generelltsett är det höginkomsttagarna som bor där. Och degynnas alltså mest av de förslag som medver-kar till.Sedan var det intressant att finansieringen är löstvia centermotioner. Det gäller alltså hur man skall fåfram de här pengarna till förlorade intäkter i fastig-hetsskattesystemet.När det gäller fastigheten i bostadspolitiken i öv-rigt skulle jag vilja fråga hur detegentligen är. Ni vill ju avskaffa räntebidraget. Nitycker att kommunerna själva skall få bestämma omdet skall finnas några kommunala bostadsbolag ellerej. Ni vill egentligen ha litet hårdare tag mot kris-kommunerna nu när det gäller den här delegationensom skall arbeta. Ni vill strama upp deras direktiv ochinriktning. Enligt en motion från vill nifaktiskt också se över det här bruksvärdessystemet.Där vill ni ha flexiblare lösningar osv. Vad är det förstabilitet i det samarbetet mellan s och c?Anf. 81 () replik:Fru talman! har alldeles rätt. Hanhar läst på bostadspolitik och fattat den påhelt rätt sätt. Den är utmärkt. Skulle den få genomslagpå alla områden skulle det innebära en betydligt störrestabilitet på det här området.Jag vill säga något om det här med hyresrätten.Jag är villaägare, och jag kommer inte att få1000 kronor i skattesänkning av den här reformen.Den kommer dock självklart att få genomslag påhyresrätten. Att inte hyresrätten har fått det störstagenomslaget vad gäller hyressänkningar nu beror pådet räntebidragssystem som vi har. Det konserverarju, som jag sade, hyrorna på en hög nivå.Det är därför vi vill ha ett annat system, ett systemsom ger också hyresrätterna den hyressänkning somde bör få genom den framgångsrika ekonomiska poli-tik som vi har bedrivit och genom att räntorna harkunnat sänkas. Det är oerhört viktigt.Där var vi ju ense i utredningen, men vi har tyvärrinte kommit fram till slutpunkten. Jag hoppas att ävenOwe är med på vagnen när vi skall diskuteraen omläggning av systemet så att de som tjänar minstockså kan få del av skattesänkningar.Anf. 82 () replik:Fru talman! nämnde mitt namn isitt anförande. Därför begärde jag ordet. Det är bra,, att fastighetsskatten sänks. Det är braatt av valperiodenställer upp på detta krav.Det som är dåligt är att krisårgångarna nu belastasmed fastighetsskatt. frågade: Var varErling när detta gjordes upp? Jag har varit påvarje möte i bostadsutskottet. Där har jag gjort uppmed om både sänkning av fastighets-skatten till och om att inte belasta krisårgångar-na. Det gjorde vi upp om i utskottet.Min fråga till blir då: Var var ninär ni gav upp kravet i fråga om att krisårgångarnaskall få fastighetsskatt?Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag kan dela uppfattningen att det ha-de varit bättre att låta krisårgångarna vänta tillmed att komma in i fastighetsskattesystemet. Det hadehjälpt dem något mer än det förslag som ändåhjälper dem hyfsat och som är bestående för flera årframåt.Det förslag som talar för hade endasthjälpt krisårgångarna . När Socialdemokraternainte var med på den vagnen var det självklart att vifick kompromissa. Vi har gjort det för att åstadkom-ma en generell skattesänkning för alla och en verkligtstor skattesänkning för de mest utsatta grupperna i deattraktiva områdena. Den prioriteringen har vi gjort,och den står vi för.Anf. 84 () replik:Fru talman! Det är ju på det viset att om man intebelastar krisårgångarna med fastighetsskatt har dechansen klara sig från konkurser. Det beskedet fick viju klart och entydigt när HSB hade bostadsriksdagoch i och med vädjandet om att det här är det bästasättet att hjälpa krisårgångarna.Sedan får man i utskottet ta i taget och görabedömningen av vad som behöver göras . Detvar det här året det gällde. Det är nu som krisen kan-ske har sitt maximum för bl.a. många bostadsrättsför-eningar.Slutligen vill också jag ta tillfället i akt att önskaen trevlig sommar till utskottskamrater och kansli. Jagvill också understryka hälsningen till har jobbat så förträffligt som kanslichef underalla dessa år. har han alltså lyssnat till sin sistabostadsdebatt som kanslichef. Lycka till med golf ochannat, !Anf. 85 PER () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till Ag-ne om ROT-avdraget. Jag vill ta upp reser-vation nr 18. Där vill att krav på ekolo-gisk hållbarhet skall ställas vid allt statligt byggstöd.Det är en reservation som jag t.o.m. stöder eftersomden är likalydande med min egen.Men när det gäller ROT-avdragen finns det inte ettord om att det skulle vara miljövillkorat eller att detpå något sätt skulle vara begränsat till åtgärder somhar med god miljö att göra. Detta ställer jag i skenetav satsningen på allergisaneringsbidrag, som Miljö-partiet tidigare haft en överenskommelse med rege-ringen om men som inte ställt upp på.Hur förklarar det plötsliga ointressetnär det gäller ROT-avdragen och kopplingen till mil-jövillkor?Anf. 86 () replik:Fru talman! Det måste väl ändå vara en missupp-fattning, Per . Vi har i utredningen varit ense,inte minst Per och jag, om att hitta villkor vadgäller en förbättrad miljö i de stöd som vi föreslår.Tyvärr har vi inte i alla delar nått ända fram, varavreservationerna. Jag kan inte se någon motsättningmellan förslagen i de reservationer som vi gemensamtstår bakom och det förslag om ett permanentat ROT-bidrag som vi föreslår.Jag vill fråga Per om han någonsin har upprustning och ett bra underhåll av en fastighetsom inneburit en försämring, med undantag av byggt in sig i sjuka hus. Det skall naturligtvisvara samma miljövillkor i det här fallet. Det viktigamed ROT-avdragen är att det blir en kontinuerligstimulans för dem som bor i fastigheter de äger att setill att underhålla och förbättra miljön hela tiden.Tyvärr finns det inte . Det gör att vårt realkapitalinte förvaltas på rätt sätt.Anf. 87 PER () replik:Fru talman! , jag har just sett alladessa misslyckade ombyggnader. Det är därför somjag vill poängtera behovet av att man skriver in ettmiljövillkor. Det finns inte i ROT-avdragen. Därfortsätter man nu att bygga felaktigt, kanske braibland, men det finns ingenting som styr det. Vore detinte på sin plats, eftersom har drivit denhär frågan, att föra in miljövillkoret, klart och tydligt,så att det inte på något sätt behöver tvivlas om vad dethandlar om.Anf. 88 () replik:Fru talman! Detta miljövillkor som vi nu talar omskall gälla generellt för all byggnation. Om man sedananvänder ett skatteavdrag för att stimulera den repa-rationen måste självklart samma miljövillkor gälladär.Anf. 89 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan. I betänkandet påpekas mycketriktigt att "levnadsvillkoren i särskilt storstädernasbostadsområden måste förbättras. Riktade insatser tillbostadsområdena behöver samverka med mer generel-la åtgärder som motverkar segregation. "Den av regeringen överlämnade storstadspolitiskaproposition som kommer att behandlas av riksdagenunder och det bostadspolitiska betänkan-de som vi behandlar innehåller bra förslag förförbättringar av segregerade områden i storstäderna.Låt mig nämna några. Bland åtgärderna finns de s.k.Blommanpengarna som är extra resurser för de kom-muner som har de mest utsatta bostadsområdena.Integrationsverket kommer att få 40 miljoner kronorför integrationsåtgärder. Arbetsförmedlingarna kom-mer att få 200 extra miljoner för att kunnagöra insatser i utsatta bostadsområden.Fru talman! Segregationen i boende i storstädernaär så djup att det enda som saknas är något slagsBerlinmur i varje stad mellan rika och fattiga, vita ochsvarta. Trots att det i t.ex. görs mycketstora kommunala ansträngningar för att få sådanabostadsområden över huvud taget att fungera genomden s.k. ytterstadssatsningen, som baserar sig på un-derifrånperspektivet, dvs. att de boende i segregeradestadsdelar skall ha inflytande över de förbättringarsom man vill göra, räcker inte resurserna till för attmöta de enorma behov som finns. Trots att det i ett integrationsprogram i landets storstäder sominnehåller bra mål och intentioner, befinner vi osslångt ifrån en utveckling som leder till bättre lev-nadsvillkor i segregerade områden, mera harmoniskaoch integrerade städer, präglade av samarbete ochtolerans mellan människor med olika ursprung, hud-färg, religion och kultur.Å ena sidan drabbas stora grupper av svenskarmed invandrarbakgrund i landets storstäder av en näranog total utestängning från arbetsmarknaden ochtvingas leva i ett bidragsfinansierat utanförskap. Viser i vårt land en etnisk underklass växa fram, och detbeklagar jag djupt. Majoriteten av dem som bor i s.k.segregerade områden. Å andra sidan finns det enväxande oro hos många infödda "etniska" svenskarinför städernas omvandling till ett mångetniskt ellermångkulturellt samhälle, som det brukar heta.Många av dem som drabbas av utanförskapettror allt mindre på viljan och förmågan från samhäl-lets sida att ge dem en värdig plats i det svenska sam-hället. storstäder riskerar, om inte enormasatsningar görs, att få en amerikansk utveckling där endel minoriteter och svarta människor känner sigtvingade att ställa sig utanför samhället därför att deanser att samhället inte bryr sig om dem. Å sin sidabygger många inom majoriteten i vårt land defensivamurar mot en växande minoritet som uppfattas somkulturellt främmande, ekonomiskt belastande ochibland socialt problematisk.Fru talman! Landets storstäder riskerar att delas itvå delar som kommunicerar alltför litet med varand-ra. Det finns all anledning att vara bekymrad överdenna utveckling. Här behövs verkligen en demokra-tisk mobilisering av vanliga människor som kräver ettSverige för alla. Segregationen är så djup att det be-hövs ett slags Dennispaket mot fattigdom, ettmångmiljardspaket. Det som satsas är mycketbra men otillräckligt. Om vi är kapabla i Stockholmatt asfaltera halva med ett Dennispaket,som behövs, måste vi vara kapabla att utarbeta ettstort Dennispaket mot segregation i boende och denfattigdom som växer. Om vi är kapabla att bygga enbro mellan och , som behövs föratt utveckla hela regionen, måste vi vara kapabla attutarbeta en bro fylld med stora resurser mot segrega-tion och fattigdom i . Om vi har kunnat ge-nomföra ett i friidrott i som satte Göte-borg på världskartan, då kan vi också genomföra ettVM mot segregation och fattigdom i Göteborg.Fru talman! De som bor i , ,och kommer från helt olika kon-tinenter, religioner och kulturer. De är olika. De"etniska svenskar" som bor i dessa områden kommerockså från olika delar av landet. De är också olika.Överallt i dessa områden finns det olikheter, motsätt-ningar och kulturkrockar. Överallt finns det viljan attförbättra sina områden. De flesta som bor i dessaområden tycker om sina grannar och sitt bostadsom-råde. Det de behöver är stöd och förståelse för sinabehov, för sina projekt och drömmar. Det de behöverär att känna att de kan vara med och utveckla sinaområden i landet . Det de behöver är att kännaatt de är nyttiga, att de behövs, att de bidrar till lan-dets utveckling.Anf. 90 () replik:Fru talman! beskriver problemen påett mycket inlevelsefullt och tydligt sätt. Dessa pro-blem finns i princip inte omnämnda i den bostadspo-litiska propositionen.I utredningen var vi sex partier som var överensom att en långsiktig hjälp och ett långsiktigt stöd tilldessa områden med från detbostadspolitiska budgetområdet och med påfyllandefrån andra områden var viktigt och nödvändigt. Mendetta har försvunnit på vägen liksom de flesta andrabeslut.Dennispaket för dessa bostadsområden vore jät-tebra, bättre än att satsa på gator och betong som mangör nu i både och Göteborg.Jag vill ställa en fråga till . Fastig-hetsskattesänkningen och borttagandet av värnskattenär inte särskilt mycket värt för de bostadsområdensom vi talar om. Det rör som om ca 6 miljarder kro-nor som skulle kunna användas på ett helt annatsätt, bostadssocialt och för att stödja och hjälpa dessaområden. Anser att detta skulle varamycket bättre, eller har han någon annan åsikt?Anf. 91 () replik:Fru talman! I betänkandet har olika partier skrivitom åtgärder i utsatta bostadsområden. Jag har tyvärricke hittat något från i det avseendet.Kanske hade glömt att skriva om defattiga, segregerade . Detta beklagar jag djupt.Anf. 92 () replik:Fru talman! kan läsa i vår motionom hur vi vill försvara och utveckla den sociala bo-stadspolitiken. Där diskuterar vi på ett mycket före-dömligt sätt om dessa problem.Anledningen till att bostadspropositionen ser utsom den gör är att man inte vill ta ett helhetsgrepp omalla dessa frågor. Man utgår inte från den bostadspo-litiska utredningens mycket mera allsidiga genomgångav bostadspolitiken. Det kommer en storstadspoli-tisk proposition, och jag kan försäkra på alla sätt tänker medverka till stödoch hjälp i dessa områden, så han behöver inte varaorolig.Men frågan var: Tycker att det ärfördelningspolitiskt riktigt att vidta de åtgärder somjag talade om, dvs. den generella fastighetsskatte-sänkningen och borttagandet av värnskatten, i ställetför att hjälpa dessa människor?Anf. 93 () replik:Fru talman! Det är inte jag som behöver vara oro-lig utan det är . Han kommer att få svårtatt beskriva för sina väljare - och jag misstänker atten del av dem hör till det segregerade - var-för han inte har skrivit något i det bostadspolitiskabetänkande som vi behandlar om utsatta områ-den.Vi från majoriteten och från socialdemokraternahar i betänkandet skrivit om utsatta områden som vihär behandlar, och flera partier hade skrivit om detta.Jag beklagar djupt att har glömt defattiga i Sverige.Anf. 94 ():Fru talman! Jag vill först tacka alla ledamöter förden här första och enda debatten under mandatperio-den om bostadspolitik. Det har varit trevligt.Jag begärde inte ordet för att framföra detta tack,utan jag vill rikta mig till utskottskansliets chef som har arbetat som kanslichef i bostadsut-skottet . I mer än två decennier- närmare tre - har han varit ett väldigt stort stöd föralla oss som sitter i bostadsutskottet. Han har skött detjobbet med en oväld. Jag kan å allas vägnar sägadetta: Ett stort och varmt tack när du efter dennamandatperiod lämnar bostadsutskottet! (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Uppskov med behandling av vissa ären-denFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU33Uppskov till 1998/med behandlingenav vissa ärendenFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU30Uppskov med behandling av ärendenSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU31Uppskov med behandling av ärendenJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU25Uppskov med behandling av ärendenLagutskottets betänkande 1997/98:LU29Uppskov med behandling av ärendenUtrikesutskottets betänkande 1997/98:UU25Uppskov med behandling av ärendenSocialförsäkringsutskottets betänkande1997/98:SfU15Uppskov med behandling av ärendenSocialutskottets betänkande 1997/98:SoU26Uppskov med behandling av ärendenKulturutskottets betänkande 1997/98:KrU18Uppskov med behandlingen av vissa ärendenTrafikutskottets betänkande 1997/98:TU15Uppskov med behandlingen av vissa ärendenJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU27Uppskov med behandlingen av vissa ärendenNäringsutskottets betänkande 1997/98:NU16Uppskov med behandlingen av förslag om bemyndi-ganden till regeringen avseende kreditgarantier,m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1997/98:AU14Uppskov med behandling av ärendenAnf. 95 ():Fru talman! I slutskedet av detta har re-geringen till överlämnat ett stort antal pro-positioner och skrivelser. tidsskäl gör det omöj-ligt att färdigbehandla dessa ärenden före sommarup-pehållet. Avsikten är också enligt propositionsför-teckningen att ställningstagande skall ske först efterriksdagsvalet den 20 september.Enligt RO 5:10 skall ärende avgöras under denvalperiod då det väckts. Det krävs ett särskilt beslutav för att uppskov med behandlingen av ettärende skall medges till första i nästa val-period. Sådant uppskov begärs nu av ett stort antalutskott med anledning av sent inkomna propositioner.Vi hörde av den uppräkning som talmannen gjorde attdet praktiskt taget är till alla utskott som sådana ären-den har kommit in. Men av förarbetena till riksdags-ordningen i dess nuvarande lydelse framgår att möj-ligheten att skjuta på ärenden till nästa valperiod vartänkt att utnyttjas endast i rena undantagsfall.De moderata ledamöterna i finansutskottet påpe-kar i en reservation tillsammans med företrädare förandra oppositionspartier att regeringen medvetet lagtfram sina propositioner så att motionstiden nätt ochjämnt hinner löpa ut innan avslutas. Dettaförfaringssätt anknyter till vad som blivitvanligt, nämligen att regeringen konsekvent väntar tillsista tillåtna dagen för att avge proposition, då det igengäld kommer en störtflod av sådana med åtföljan-de svårigheter för ledamöter att överblickaallt och formulera motförslag.Nu är det emellertid så att om behandlingen av enproposition skjuts från en valperiod för tillnästa, får enligt riksdagsordningen 3:12 motion medanledning av propositionen även väckas inom sjudagar från början av den nya valperioden. Efter om-läggningen av budgetåret löper dessutom allmän mo-tionstid från det nya början och så längesom motioner får avlämnas med anledning av budget-propositionen. Detta betyder att den tid under vilkenmotion kan väckas i ett ärende som behandlas i enfrån föregående valperiod uppskjuten propositionförlängs med ytterligare minst . Därmed ärman framme . Anhopningen avpropositioner till just med sikte på att denförsta formella motionstiden skall utgå på riksmötetssista dag ter sig därmed märklig och kan faktisktuppfattas som en ren provokation.Ytterligare en egendomlighet är att de frågor somregeringen nu har aktualiserat i propositioner i all-mänhet avser ändrad lagstiftning. Med den nya budge-tordningen skall emellertid hösten i första hand ägnasåt arbete med nästa års budget. Detta blir särskiltangeläget under det första efter ett val,eftersom den tid som då står till förfogande blir avse-värt kortare än normalt. Flertalet av de regeringsför-slag som väckts kommer därmed - även om deparlamentariska förhållandena skulle kvarstå oföränd-rade efter valet - att kunna utskottsbehandlas ochavgöras först .