prot · GL0999 · 1998-04-29 00:00:00 — Jag vill först ta upp en sak som Len-nart Fremling tog upp i sitt anförande, och som jaginte hann med tidigare.Han tog som exempel upp bullerfrågorna, ochmenade att den försenade hanteringen av propositio-nen gjorde att man aldrig fick någon sakbehandling avde frågorna under den här mandatperioden. Jag menaratt det inte är sant. Om läser på s.24 ser han att det tydligt står följande: "Under senareår har utskottet haft anledning att vid ett flertal tillfäl-len ta ställning till frågan om buller. Senast hösten1997 - - - redogjorde utskottet utförligt för riksda-gens ställningstaganden i frågan och om det arbete påområdet som pågår inom ." Fråganhar behandlats flera gånger.Vi ser givetvis alla fram mot en miljöpropositionsom tar upp mål och riktlinjer för miljöarbetet. Detgör jag också. Jag tycker möjligen att ni förstorar detfaktum att den har blivit försenad. Jag förstår ocksåatt ni hade velat debattera den här . Det hade jagockså velat göra.Lennart Fremling tar upp frågan om koldioxid.Det är en kär fråga som alla vill ha svar på. Jag kaninte ge ett helt genomarbetat svar. Det är självfalletinte regeringens eller vår riksdagsgrupps uppfattningatt vi skall utnyttja de , bara det ärmöjligt att låta bli. Det som EU har bundit sig för iKyoto gäller. Om jag har förstått saken rätt kommerman under förhandlingar framöver att diskutera hurutrymmet skall fördelas i EU och återkomma i enkonferens som jag har för mig är förlagd till USA.Om det sker ellerbörjan av 1999 minns jag faktiskt inte riktigt.Anf. 197 () re-plik:Herr talman! Jag kan alltså konstatera att det råderen osäkerhet om hur det kommer att bli med klimat-frågans behandling på den nationella nivån och hur vikommer att få det med våra egna utsläpp.Låt mig också ta upp frågan om lokala investe-ringsbidrag, som jag inte berörde i mitt anförande. Jagvill gärna ansluta mig till det synsätt som har kommittill uttryck från sida.Generellt sett anser vi liberaler att det är bättre attfå bygga på egna initiativ. Det viktiga är att man självkommer på bra modeller. Man skall vara duktig påsakfrågor och på nya idéer, och inte på att övertygahandläggare på om att man skallfå pengar till sina förslag.Det vore mycket bättre om man använde generellastyrmedel i stället för att staten samlar in en massapengar genom skatter och sedan satsar dem i enskildaprojekt. Detta gör en mycket större ineffektivitet.Sedan sades det att det är klart att kommunalpoli-tiker tackar och tar emot. Det är väl inte konstigt attden kommunalpolitiker som kan be att få pengar ochsedan får det tackar och tar emot. Det gör man oavsettvilket parti man kommer ifrån. Men det betyder inteatt systemet som sådant är rätt för det och att pengar-na är rätt satsade. Det handlar om en stor mängdpengar. Jag menar att det vore bättre att i stället an-vända generella styrmedel, så att de slutgiltiga beslu-ten fattas på lokal nivå i stället för i departementet.Anf. 198 () replik:Herr talman! Jag sade inte att jag inte vet hur detblir, . Jag sade att vi står fast vid demål när det gäller koldioxid som vi har fastställt.Riksdagen har ju fattat beslut om målsättningar, ochde står kvar. Det skall inte råda någon oklarhet omdet.När det gäller projekten tror jag att alla kommunerutom två uttryckte intresse. Jag tror att det är 140kommuner som har kommit in med ansökan. Det är enenorm konkurrens. Skulle vi lägga ihop alla projektsom kommunerna har ansökt om att få pengar tillräcker de pengar som har anslagits inte långt. Det ären oerhörd konkurrens. Det krävs någonting unikt ivarje projekt för att projektet skall få pengar.Det är inte kommunerna själva som har hand omdetta. De jobbar ihop med näringslivet, föreningaroch organisationer av människor. Det kan vara id-rottsföreningar. Det kan vara naturvårdsföreningar.Tillsammans bygger man ett projekt där man går motett hållbarare på ett sätt som är unikt för varjeplats. Man kan alltså inte upprepa på en plats vad manhar ansökt om på en annan.Jag tror att ni underskattar värdet av dessa projekt.De kommer att betyda mycket mer för i fram-tiden än vad vare sig ni eller jag nu har en föreställ-ning om.Anf. 199 () replik:Herr talman! har sagt att miljöfrå-gorna skall drivas internationellt. Det är helt riktigt.Men faktum är att vi har fått släpa fram socialdemo-kraterna till ställningstagandet att vi inom EU måstefå överstatliga beslut vad gäller miljöfrågorna. ärvi på väg i den riktningen, och det är bra att vi harkommit dit. Det är helt nödvändigt om vi skall lösa degränsöverskridande miljöproblemen.Sedan sade att jag hade hävdat att delokala projekten är larviga. Så sade jag inte. Det äruppenbart att det är blodigt allvar för regeringen. Detär uppenbart att de är en del i den socialdemokratiskavalkampanjen.Det är klart att miljöministern kan prioritera. Honprioriterar att åka runt till kommun efter kommun ochdag ut och dag in tala om att regeringen nu ger ettantal miljoner för ett särskilt projekt. Det kanske hadevarit bättre om miljöministern hade prioriterat att tafram den miljöpolitiska propositionen, som också ÅsaStenberg efterlyser. Då hade vi sluppit debatten iformfrågan och kunnat diskutera konkret miljöpolitikoch hur vi skall utveckla på det området.Det är bara att konstatera att sägeratt de lokala pengarna inte kommer från miljöbudge-ten. Men har en tredjedelav miljöbudgeten skurits bort. Någonstans ifrånkommer pengarna. Det är den ordinarie miljöverk-samheten som har rustats ned, som mansatsar på de lokala projekten.Åsa talar om 5-procentsmålet och undrarom det är möjligt att låta bli. Det är det, herr talman,som det handlar om. Det handlar om politisk vilja ochett vägval. ger inte besked på denpunkten. Bestämmer sig socialdemokraterna för att viinte skall använda de ? undrar ÅsaStenberg om det är möjligt att låta bli. Det är möjligt,men det beror på vilka beslut man fattar inte minstvad det gäller energipolitiken.Anf. 200 () replik:Herr talman! Jag är ledsen om jag använde fel ordnär jag beskrev vad tyckte om dessaprojekt. Jag tyckte att han utstrålade uppfattningen attde inte var särskilt viktiga.Nu antyder att bordevara hemma och skriva ihop miljöpropositionen istället för att vara ute och dela ut pengar. Jag tror inteatt han gör rätt bedömning. Jag tror nämligen inte attAnna själv skriver på miljöpropositionen. Jagtror att hon har bra folk på departementet som gör det.Det kommer en miljöproposition. Jag tror inte atthennes besök ute i landet har försinkat den processen.Det har jag svårt att tro.Däremot tror jag att det har en väldigt stor effektför att åker ut. Hon delar intebara ut pengar utan tar också del av de tankar ochidéer som finns ute. Hon tar till sig de synpunkter somfinns och berättar vad man förväntar sig avde pengar som går till projekten. Jag tror faktiskt attdet är ett jätteviktigt arbete. Jag tycker att fler minist-rar skulle vara ute oftare i kommunerna och prata omolika frågor. Det behöver inte alltid handla om attdela ut pengar.Anf. 201 () replik:Herr talman! Vem är det som skriver regeringensmiljöpropositioner om det inte är ? Vilkenminister är det då som är ansvarig för det? förstårjag faktiskt ingenting, herr talman. Jag trodde attmiljöministern ansvarade för regeringens miljöpolitikoch skrev de propositioner som faktiskt är underteck-nade av henne. Är det finansministern som gör det? Iså fall kan jag förstå att det inte händer så mycket. Detär därför pengarna har försvunnit från detta konto.Herr talman! Det var inget bra försvar för att maninte har fått fram miljöpropositionen.Det är alldeles utmärkt om man tar till sig vad somhänder ute i landet. Men det gör ju inte regeringen.Det kommer en samlad och enig kritik från dem somär engagerade i olika miljöorganisationer och i mil-jömyndigheterna. Regeringen kan gärna lyssna påoppositionen också. Det finns en samlad kritik mothur regeringen har avlövat miljöpolitiken och därmedför ödelagt en konstruktiv samladmiljöpolitik på alla olika områden där det är nödvän-digt att det förs en miljöpolitik. Det är ju där man hartagit bort, och det är där kritiken är mycket stark. Menregeringen har inte lyssnat. Man fortsätter att åka runtoch dela ut de här pengarna.Sedan vill jag säga något apropå förseningar.Precis innan jag gick till debatten kom det en ny be-kräftelse på regeringens miljöpolitik på TT-skärmen.Det gäller avfallsskatten, som vi från Kristdemokra-ternas sida har tjatat om och lagt in i vårabudgetar. Regeringen har sagt att den kommer. Denskulle komma 1997, den skulle komma den 1 juli1998 och den skulle komma först . Vadär beskedet nu? Jo, nu kan den möjligtvis komma , dvs. Det här var bara ytterligare ett ex-empel. Regeringen har misslyckats med miljöpoliti-ken, och det är det som utskottsmajoriteten myckettydligt skriver i sitt betänkande.Jag förstår att har det svettigt här.Det är nog inte hennes fel. Felet ligger hos miljömi-nistern.Anf. 202 () replik:Herr talman! tycker jag faktiskt att det börjarbli litet larvigt. missförstår mig så tillden milda grad att det får ett löjets skimmer över sig.Det är klart att det är som ansvarar förmiljöpropositionen. Det vore väl larvigt att tro nå-gonting annat. Men det är klart att hon inte skrivervarje rad; det kan väl inte ens tro. Dendebatten blir ju helt utan sans.Sedan vill jag klart säga att det inte råder någontvekan om vad vi tycker när det gäller koldioxiden. Vistår fast vid och kommer att jobba för de mål somriksdagen har lagt fast, och även kommande mål somvi lyckas komma överens om inom EU, när det gälleratt minska koldioxidutsläppen. Det är oerhört viktigtför överlevnaden på jorden.Sedan kan jag förstå att här i kam-maren passar på att ösa så mycket galla det gåröver regeringens politik. Det finns ju en risk när mil-jöpropositionen kommer att den blir så innehållsrik kan ösa galla över den.Anf. 203 () re-plik:Herr talman! Jag hoppas att vi får en bra och inne-hållsrik miljöproposition. Jag kan bara hoppas att detockså kan bli en bra remissdebatt. Här konstaterar jagatt somliga partier har en historia. Den borgerligamiljöbalken kom , och då fick man inte ensen remissdebatt.Anf. 204 TREDJE VICE TALMANNEN:Nu gäller repliken . 205 () re-plik:Herr talman! Det gör det här också.Jag är glad att vi gemensamt kan konstatera att detfinns miljömål som balken vilar på.När det gäller de pengar som regeringen åker runtoch delar ut var jag på i . Många kommunpolitiker sattmed, och jag måste säga att kritiken mot de här peng-arna och hur fördelningen av dem sker var massiv.Visst är det väl så, , att det finns om-råden inom miljöbudgeten där man har plockat bortpengar. Det finns t.ex. numera inte några pengar tillmiljöskadade områden. Det har naturligtvis ocksåbehövts pengar till skogen, och här har det intekommit ett öre förrän precis nu till valrörelsen. Ävennär det gäller har det skurits nedrejält.Jag är också glad att höra att anseratt detta inte är miljöpengar, precis som vi från Miljö-partiet har hävdat. Vi har fått miljöministerns vredeöver oss när hon har hävdat att det är miljöpengar,men vet vi alltså att det inte är det. Det är pengartill arbetsmarknadsåtgärder.Jag skulle vilja ställa några frågor till det att det väller in tyska so-por som skall förbrännas i svenska förbränningsan-läggningar? Vilka åtgärder kan hon tänka sig att manskall vidta när det gäller detta?Anser som jag att den biologiskamångfalden är klämd i ? Kan hon somjag se att det giftjordbruk vi har hotar den biologiskamångfalden? Kan hon tänka sig att på något vis hittaen snabbare övergång till ett jordbruk som ocksågynnar den biologiska mångfalden?Anf. 206 () replik:Herr talman! Det var många frågor på en gång.Jag gladde mig åt första inlägg,som var det enda som inte var så gnälligt. Dock tycker jag att nuföll tillbaka litet grand.När det gäller miljöskadade områden, för att ta tagi en av de frågor hon ställde, tror jag att en del kom-muner i de lokala investeringsprojekten har tilldelatspengar just till miljöskadade områden. Även om detalltså inte finns med i själva miljöbudgeten har detändå kommit pengar till den delen. Jag tror att det ärnog så mycket pengar som fanns i miljöbudgeten, mendet är jag inte säker på.Sedan tycker jag att man kan glädjas över att detnu i vårpropositionen finns pengar till värdefull skog istället för att klaga över att det inte har kommit tidiga-re.När det gäller miljöforskningen finns det, som jagsade till tidigare, mer pengar än det harfunnits tidigare, dock inte på . Varjeforskare som förut fick pengar kanske inte får det ,men i vissa fall kan det t.o.m. vara positivt att det blirnya forskare med nya idéer som får pengar i stället förde forskare som tidigare fått.Sedan vill jag klart slå fast att det inte är arbets-marknadspengar. Det är pengar som används för attbygga ett hållbart . De ger sysselsättning - detär liksom själva idén - men de ger också puff i rättriktning i samhället och en utveckling åt rätt håll iSverige. Det tycker jag att också bordeglädjas över.Anf. 207 () re-plik:Herr talman! Jag skall försöka att ta mina andrafrågor. Först vill jag bara säga att jag är glad att vi harlyckats få till stånd att en del av de 5,4 miljardernakan gå till miljöskadade områden. Det fanns nämligeninte med som ett kriterium från början. Jag är glad attdet har blivit så, och jag är också glad att pengarnahar börjat delas ut till några sådana områden. Jag ärdock litet orolig för att den kompetens som hadebyggts upp på och länsstyrelsernaned till kommunerna när det gäller miljöskadadeområden har försvunnit. Framför allt har jag fått star-ka signaler om att kompetensen på länsstyrelsernariskerar att försvinna. Jag hoppas att det kommerytterligare medel till länsstyrelserna. Det måste tillmedel på länsstyrelsernas miljöenheter. Där äter jord-brukssidan, jordbrukskontrollen och EU:s krav uppresurserna.Mina frågor var alltså dessa:Vi kan se att det nu väller in sopor från bl.a.Tyskland. Detta beror på att det är dyrare att hanterasopor i , och därför skickar man nu alltsåsopor till för förbränning. Oroar det här ÅsaStenberg? Kan hon tänka sig några åtgärder för attkomma till rätta med det här?Kan vi vidare vara överens om att mycket av detgiftjordbruk vi har är ett stort problem när det gällerden biologiska mångfalden? Åtskilliga undersökning-ar visar att det i den ekologiska odlingen finns betyd-ligt fler insekter och betydligt fler fåglar. Det harockså visat sig i både , och Danmarkatt tidigare vanliga fåglar som sånglärka och tofsvipaförsvinner från åkerlandskapet. Kan jag tänka sig några åtgärder på grund av det?Slutligen: Jag håller med omatt Amsterdamfördraget och den nya skrivning sommiljögarantin har fått ytterligare försämrar Sverigesmöjligheter att gå före på miljöområdet. Delar ÅsaStenberg min uppfattning att en av förutsättningarnaför att nå ett ekologiskt hållbart samhälle är att någonnation kan visa att det går att klara sig utan många avde kemikalier som inte hör hemma i ett ekologiskthållbart samhälle?Anf. 208 () replik:Herr talman! När det gäller avfallet från Tysklandtror jag att man jobbar på det här. Om vi läser i be-tänkandet kan vi se att "utskottet inhämtat att rege-ringen drivit frågan om strängare regler inom EU föravfallstransporter i samband med att EU:s avfallspo-litiska resolution reviderades 1996 och 1997". Vidaresägs det att "kommissionen arbetartillsammans med en kommitté bestående av represen-tanter för medlemsstaterna med att analysera proble-met med transporter av avfall samt med att ta framförslag till lösningar". Detta tycker jag att vi skallstödja. Jag vill hitta lösningar på det här problemet.Det är ju inte bra att man transporterar avfall mellanländer.Jag är också orolig för den biologiska mångfalden,t.ex. när det gäller en del fåglar, även om GudrunLindvall är mycket bättre på det här med naturvård änvad jag är. Här måste vi vara resoluta och funderaöver vad vi släpper ut. Att jordbruket är ett mil-jöproblem var jag också inne på i början.Det var en fråga till som jag tänkte kommentera,någonting som hade försvunnit från budgeten. Tyvärrtappade jag det.Anf. 209 ():Herr talman! När jag kom till kammaren i kvälltänkte jag inte att jag skulle kasta mig in i någon på-gående debatt. Men jag kan som den yrkesskadadepolitiker jag är inte låta bli att reagera på en del av detsom har sagts.Åsa markerade att en del frågor redanvarit uppe , t.ex.bullerfrågan, vilken hon nämnde i sitt replikskifte medLennart Fremling. Jag skall strax återkomma till detta.Har inte tanken slagit att det belyser attdet finns flera stora problem som inte har fått sinlösning och som ständigt förpestar tillvaron för en-skilda individer och att lyhörda och oroliga ledamöteri riksdag är angelägna om att problemenskall åtgärdas. Men om detta skall ske får man intehantera miljöpolitiken på det sätt som sker.Det talas ju då och då om miljöskandaler. Vadskall man då inte kalla den förda miljöpolitiken, ellerden uteblivna miljöpolitiken?Detta handlar också om den uteblivna propositio-nen. Den har vi hört om . Den är på gång,den kommer snart, den kommer , och den ärunder beredning. Det fick mig att tänka på sagan omTödde och Mödde och kostymen som bidde en tum-metott eller i den värsta versionen ingenting alls. Ochdet är väl nästan det som man kan befara i nuläget.Herr talman! Det är svårt att se det seriösa i i detta betänkande, som utgör en veritabel miljö-politisk diversehandel, behandlar 163 olika yrkandenom allt från buller till kemikaliekontroll. Det hadevarit rimligare om alla allvarligt syftande förslag hadebehandlats tillsammans med den miljöpolitiska pro-positionen. För skall den väl komma?Det har gått en hel mandatperiod utan att man harlyckats få fram en samlad miljöpolitik eller få enmiljöbalk att träda i kraft. Hur de som har hjälpt re-geringen med denna senfärdighet kan känna stolthetär obegripligt.Herr talman! Jag har betänkandet från i min hand. Den fyller den 1juli. I den miljöbalk som lades fram av GörelThurdin hade, liksom de andra förslag som då var pågång, många av dess förslag beaktats.Jag har väckt en motion som behandlas i dettabetänkande och som handlar om just buller och infra-ljud och om det elände som sådant skapar för boendeoch arbetande. Buller är, herr talman, den miljöstör-ning som de flesta lider av. Det kan man kontollerahos de olika miljöförvaltningarna i landet. Bullerförekommer i allt från det vibrerande och dånandeoch ibland t.o.m., vilket jag antyder i motionen, i detinfraljud som uppkommer i t.ex. ventilationsanlägg-ningar m.m. både i bostadsområden och på arbetsplat-ser. Vi kommer alla ihåg hur man första gången iSverige uppmärksammade dessa bekymmer medinfraljud och ohörbart men ändå påverkande bullernär man på hadeen vägg som vibrerade och gav samtliga som arbetadei den delen av anläggningen svåra problem med hu-vudvärk, illamående och andning.I detta betänkande sägs: I de delar som motionernabehandlar frågor av mera övergripande karaktär hän-visar utskottet till den proposition om miljöpolitikensom har aviserats till . Därefter avstyrkssamtliga motionsyrkanden med hänvisning till tidigareställningstaganden, pågående arbete med frågorna ochden miljöpolitiska propositionen. Och vi kan barakonstatera att det inte har hänt något på detta område.De ställen i den svenska lagboken där ordet bullerfinns med är förvånansvärt få. De är faktiskt färre ände var innan den nuvarande lagstiftningen från 1969kom till. De finns i miljöskyddslagen, i 1 § 3 mom.Buller nämns inte ytterligare längre fram i lagen.Buller finns med i miljöskadelagen i 3 §,om skada har uppstått genom buller.I betänkandet hänvisar man till att man tidigarehar tagit upp detta under pågående mandatperiod.Man pekar på några regler som finns, bl.a. vid ny-byggnad av bostäder. Men de av oss, vilket är ganskamånga, som ofta får kontakt med de människor somupplever förändringar i bostadsmiljön och förändring-ar i arbetsmiljön, bl.a. genom olika typer av maskineroch anläggningar som har skapat bullerproblem ochinfraljudsproblem och annat, vet att de inte är ett dugghjälpta av det som står här. Man brukar säga att me-dan gräset gror dör kon.Den utredning som lade fram sitt förslag 1993 in-nehåller väldigt mycket som, om man hade gjort nå-got åt detta, hade kunnat hjälpa de människor som ärdrabbade av dessa bekymmer.Herr talman! Jag vet att det inte nyttjar mycket tillatt yrka bifall till en enskild motion. Jag kan bara sägaatt, oavsett vad som sägs från och and-ra, det är en självklarhet att man återkommer så längeen stor del av befolkningen har bekymmer och pro-blem med denna typ av frågor så länge problemen inteåtgärdas. Det är uppenbart att det för att något skallske på området och för att detta skall åtgärdas måsteockså väljarna i höstens val se till att vi byter ut deninkompetens som har visats under denna mandatperi-od på detta område mot kompetens.Anf. 210 PER ():Herr talman! Det är inte lika lätt att vara så opti-mistisk och positiv som när man skalltala om miljötillståndet, och det gäller inte minstmiljösituationen för och som jagsärskilt tänker tala om. Där har halterna av kväve ochfosfor bara ökat . Förutom delokala utsläppen transporteras stora mängder kväveoavbrutet in från södra . Övergödningenpåverkar ekosystemen genom ökad produktion avplankton, som i sin tur orsakar syrgasbrist vid bott-narna.Under den senaste tioårsperioden har mängdenfintrådiga och snabbväxande grönalger ökat drastiskt iBohusläns grunda vikar. är av degrunda vikarna täckta av alger . Just dessaplatser är viktiga barnkamrar och skafferi för fiskaroch kräftdjur. Den omfattande algförekomsten harinneburit negativa förändringar på kustvattnens eko-system och biologiska mångfald.Trenden är verkligen dyster. har syrekoncentrationen i och östraSkagerraks djupvatten minskat betydligt och fortsätteratt minska. Nivåer som är kritiska för djurlivet i Kat-tegatt och i flera av fjordar uppstår nuårligen. I vissa bohusfjordar upphör livet redanpå . I stället för liv råder här död ochstinkande förruttnelse.30 miljoner ton partiklar och gifter uppskattasfölja strömmarna in från södra till Skager-rak och norra för att främst ackumuleras idjuphålorna. Utöver dessa giftupplag har lokala ut-släpp i höga koncentrationer sedementerats och sede-menteras pågående utmed kusten. Via luften transpor-teras också mängder av olika gifter, bl.a. polyaroma-tiska kolväten som hamnar i just ytse-dimenten.Herr talman! I det s.k. harforskarna konstaterat att sedimenteninnehåller gifter som ger biologiska effekter på olikaarter av bottendjur och på fisk. mynningoch djupare bottnar tycks ha blivit särskiltdrabbade och är klart giftigare än referensbottnar vidFäröarna. Tillsammans med kväveutsläppen och and-ra obalanser orsakade av människan stressas livet påbottnarna. Reproduktionsförmågan är i uppenbar fara.Ännu har dock inte giftkoncentrationer som kan be-dömas vara farliga för människan uppmätts i fisk ochskaldjur, vilket är tur. Men när är gränsen nådd?Västerhavsprojektet visar hur miljögifterna ocheutrofieringen, genom ökad närsaltsbelastning, stor-skaligt påverkar just våra kusthav.Frågan är om inte de allvarliga brytpunkterna förekosystemet redan överträtts. I mina egna kustvattenkring är det nu sällan man får plattfisk i nä-ten. Skulle man råka få det är de ofta missbildade pånågot sätt. Skall vi acceptera detta?Regeringen bör, enligt min mening, ta till sig fors-karnas resultat och göra allt för att rädda våra vikti-gaste framtida skafferier. kräver ökadesatsningar på havsforskningen. Vi anser att hårdarekrav måste till, nationellt och internationellt, för attminimera de giftiga utsläppen. Dessutom föreslår viytterligare insatser för att minska närsaltsbelastningen.Det finns ingen återvändo och inget gömställe om viskall lyckas uppnå ett långsiktigt hållbart livssystem.I denna växande och gigantiska sophög under detvackra, solgnistrande vågkruset finns också ca dumpat krigsmateriel.Omkring är senapsgas, som långsamt mensäkert håller på att lösgöras. Materialet rostar sönder.Vem tar ansvar för det här?