prot · GL0954 · 1998-01-22 00:00:00 — Vad skall hända,? Vad skall bort av välfärden? Hurkommer de här nedskärningarna att genomföras? Dettycker jag skulle vara väldigt intressant att få klarlagt iden här debatten.Anf. 71 BO () replik:Fru talman! Jag skall hålla ett anförande senare.Jag kommer då att återkomma till detta och ge allaklarläggande svar som statsrådet möjligen kan behö-va.Det intressanta här var dock vilken syn som präg-lar regeringen i arbetet med att skapa välfärd i ordetsegentliga bemärkelse. Den intressanta frågan till stats-rådet blir: Är statsrådet medveten om att det är syssel-sättningen som är grunden för välfärd? Den frågan ärväsentlig. Är regeringen inte medveten om detta för-står jag att den har drivit en politik som gjort att sys-selsättningen har minskat jämfört medtidigare. Sysselsättningen var på väg uppåt 1995, mendet avbröts sedan. Man inser inte att det som krävs ären politik som ger betydligt fler arbetstillfällen i pri-vat sektor, ute i företagen, än vad vi får med den poli-tik som förs.Återigen: Vad är statsrådets uppfattning? Är detSocialdepartementet som är grunden för välfärd, ellerär det sysselsättningen som är grunden för välfärd?Anf. 72 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är inte lätt att få några besked frånmoderaterna när det gäller hur de ser på politikenframgent. Dessvärre kan jag bara konstatera att BoLundgren inte lyssnar på vad jag säger, eftersom jagbåde i mitt anförande och i min replik till talade om kopplingen arbete-välfärd. Arbetefinansierar välfärd, och arbete ger rätt till försäkring-ar. Det är naturligtvis det som är grundläggande förden välfärdsmodell vi har. Den bygger på arbete.Men här slajdar och vill inte på nå-got sätt svara på min fråga. Hur skall det gå till, BoLundgren, att sänka skatterna så mycket som ni före-slår? Hur kommer välfärden att se ut i ett sådant sce-nario? Vi får inga svar, inga besked.Anf. 73 () replik:Fru talman! Statsrådet lovar rätt mycket för fram-tiden. Men vad finns det för skäl att tro på det? Som-maren 1994 fick jag ett brev där man lovade att intehöja skatterna mer än 3,6 miljarder. Man höjde dem70-80 miljarder. Alldeles före valet lovade man attinte avskeda i landsting och kommuner. Man avske-dade 68 000. Vad ni har gjort den här perioden, somni inte lovade att göra, är att öka vårdköerna. Det harni genomfört. Men ni har inte gjort det ni lovade. Detfinns alltså inget skäl att nu inhösta några sympatierför förslag ni lägger fram när ni inte har hållit löftenförut.Vi prioriterar vården. Sjukvården prioriteras inomramen för landstingens resurser. Statsrådet kan välinte mena att det inte går att prioritera inom vården.Det är riktigt att vi lägger 7,6 miljarder mindre till denkommunala apparaten, men vi stärker i stället deenskilda människorna så att de kan leva på sin lön ochsköta sina egna angelägenheter. Kommunen kan dåkanske koncentrera sig på det som är viktigt och hjäl-pa dem som verkligen behöver.Det är alltså skillnaden. Ni ser folk som underså-tar, som bidragstagare. Vi ser dem som medborgarekapabla att fatta beslut om vi ger dem möjlighet.Anf. 74 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag konstaterar att inte heller LeifCarlson har några besked att ge. Utifrån vore det t.ex. oerhört intressant att få vetahur operationsköerna skall kortas med moderat poli-tik. Hur skall det gå till? Det tycker jag skulle varaväldigt intressant att få höra.Sedan påstår att vi inte håller någralöften. Jag vet inte om jag skall kommentera det. Jagkan bara upprepa det jag har sagt om vad vi haråstadkommit när det gäller att kunna satsa på nytt.Låneekonomin är över. Vi kan nu med egna pengarhöja nivåerna. Det har vi gjort - i barnbidrag, i bo-stadstillägg till pensionärer och i försäkringssystemen.Vi kan också satsa 16 miljarder på vård, omsorg ochskola, . 75 () replik:Fru talman! Jag klargjorde mycket tydligt föruthur det här med köer fungerar. Statsrådet var i salendå, och det går bra att läsa protokollet. Det är inte enkostnad att vara utan köer; det är en kostnad att haköer - en samhällskostnad och en kostnad för indivi-den. Detta är alldeles klart. Det behövs inget ytterliga-re förtydligande; det finns en enighet om detta blandalla som kan den här frågan.När det sedan gäller vad ni har gjort säger statsrå-det att ni har ökat barnbidraget. Men de sämst ställdafår ju ingen glädje av det. På grund av konstruktionenav egenavgifter och annat får faktiskt de flesta ingenglädje av er barnbidragshöjning. Den är ett slag iluften - inte någonting som tillför det ni lovar.Anf. 76 Statsrådet () replik:Fru talman! Lyssna på mitt anförande, säger . Ja, men hur skall ni ta bort köerna? Det sva-ret har jag inte fått, . Hur skall det gå tillkonkret? Hur skall köerna bort?Moderaterna för fram låg- och medelinkomstta-garna som dem som skall få det så mycket bättre medderas skattesänkningar. Men detta är att slå blå duns-ter i ögonen på folk. De skattesänkningar som ni fö-reslår för den här gruppen kan ju på intet sätt kom-pensera för de nedskärningar som är nödvändiga attgöra för att ni skall kunna finansiera de stora skatte-sänkningar som ligger i ert alternativ. När tänker nisvara på det här? När tänker svara på dethär?Anf. 77 () replik:Fru talman! Alla prognoser talar för att resursbe-hovet för vård och omsorg kommer att öka mer änden ekonomiska tillväxten under de kommande åren.En större andel av samhällets resurser kommer attbehöva tas i anspråk för att klara det här problemet.Naturligtvis kan fortfarande mycket göras organisato-riskt och på andra sätt för att effektivisera vård ochomsorg, men det kommer ändå här attfinnas ett finansieringsglapp.Jag skulle vilja fråga statsrådet hur regeringen serpå hur man skall kunna lösa detta finansieringsglappnär det uppstår under de kommande åren.Anf. 78 Statsrådet () replik:Fru talman! undrar hur vi skall lö-sa finansieringsglappet. Det hänger naturligtvis sam-man med den ekonomiska politik som vi driver: att fåned arbetslösheten och få en god tillväxt i ekonomin.Det är det som kan ge oss möjligheterna att klara dethär glappet.Anf. 79 () replik:Fru talman! Prognoserna visar dessvärre att inteens den goda tillväxt som vi räknar med framöverkommer att räcka till för att täcka det här, och det vardet min fråga utgick ifrån.Pensionsöverenskommelsen har ju varit en fram-gång, inte minst för själv. Genomatt tillämpa samma princip med en grundnivå, lika föralla, och en högre grad av avgiftsfinansiering på dendel som är inkomstrelaterad även på socialförsäkringoch a-kassa skulle man kunna få loss resurser för vårdoch omsorg . Jag skulle vilja fråga omMaj-Inger kan tänka sig att pröva den typenav lösningar för att få de pengar som kommer attbehövas till vården och omsorgen när det inte räckermed den tillväxt vi kommer att få.Anf. 80 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag kanske får erkänna att jag interiktigt förstod hur tänkte sig den härlösningen. Låt mig bara kort säga att våra försäkrings-system, såsom jag var inne på tidigare i mitt svar tillBo Lundgren, ju bygger på arbete. Arbete står bådeför finansieringen av försäkringssystemen och ocksåför uppslutningen kring försäkringarna. Alla är medoch betalar och alla får ta del. Att då byta till ettgrundtrygghetssystem - vad jag kan förstå är det vadRoland är ute efter - är enligt min uppfatt-ning ett sätt att äventyra både finansieringen ochtilltron till tryggheten.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! , , arbetar som vårdbiträ-de inom sjukvården i . är sjukskrivensedan cirka för en för henne mycketbesvärlig handskada. Enligt företagsläkaren krävs deten relativt enkel operation, och kan återgå tillsitt viktiga arbete inom vården inom några veckor.Men står fortfarande i kö.En privatklinik i kan för ca ,med en väntetid , genomföra operatio-nen. Men pengarna får inte flyttas från sjukpenningtill rehabilitering, vilket skulle ge en stor förtjänst församhället, i detta fall ca , och fram-för allt en rejäl höjning av vårdbiträdet Kristinaslivskvalitet.Varför fortsätter statsrådet att säga nej, nej tilldenna möjlighet att korta människors onödiga lidandesamtidigt som ytterligare resurser frigörs till vården?Anf. 82 Statsrådet () replik:Fru talman! Det som jag ser framför mig när detgäller att korta köerna är det arbete som pågår pådepartementet. Det är det resurstillskott som vi tillförlandstingen.Jag förstår att det är försäkringspengarna somAnn-Kristin Føsker tänkte sig att använda för att kortaköerna. Då inställer sig genast en rad frågor: Hur skalli så fall en sådan överföring se ut? Hur skall mangarantera att det finns pengar till sjukpenning till demsom är sjuka? Vilka skall i så fall komma i åtnjutandeav försäkringspengarna? Vem skall gå först i denkön? Skall vi släppa principen om allas lika rätt?Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja säga att det egentligeninte behövs så mycket mer utredningar. Om mansläpper loss möjligheten att använda pengarna i för-säkringssystemet med målsättningen att ge individensnabb och högkvalitativ vård där den finns att få,offentlig eller privat, minskar det lidandet, och detfrigörs resurser till mer vård.Nu talar statsrådet enbart om att skaffa fram nyaresurser till landstingen. Men detta är inte någon eko-nomisk fråga, som statsrådet framhåller. Detär en rent ideologisk fråga, där regeringen fortsätteratt ge den enskilda individen mindre valfrihet och idetta speciella fall en mycket sämre livskvalitet medonödigt långt lidande. Kortas köerna får alla positivutdelning av det.Anf. 84 Statsrådet () replik:Fru talman! Som jag sade tidigare finns det natur-ligtvis ingen som vill ha långa köer. Alla vill ju se tillatt vi kan minska köerna och göra det så snabbt sommöjligt. Frågan är hur det skall gå till.Det jag förstår att pläderar förär att vi skall använda sjukförsäkringspengar till attkorta köerna. På det sätt som fram det kan jag inte ställa upp på detta, därföratt det innebär såvitt jag kan förstå ett avsteg frånprincipen om allas lika rätt till sjukvård och behand-ling. Vem skall avgöra vem som skall gå före i kön?Är det bara de som har sjukpenning som skall få till-gång till den här gräddfilen? Hur skall detta se ut i ettlängre perspektiv? Skall vi ta in ett överskott i sjuk-försäkringen för att använda till operationer?Det här reser en rad frågor. Det är därför som re-geringen har valt en annan linje, nämligen en samver-kan mellan fyra aktörer för att komma åt framför alltde långtidssjuka, de som behöver adekvat hjälp. Sam-verkan är ett viktigt sätt att lösa den här problemati-ken.Anf. 85 () replik:Fru talman! , som nyli-gen har presenterats, visar på hur kvinnors ekonomis-ka oberoende och trygghet ser ut . Det visar sigatt klyftan är stor mellan kvinnor och män. att det är rätt instrument att utgåfrån inkomstbortfallsprincipen i trygghetssystemen,som visar sig ge ett sämre skydd för kvinnorna?Anf. 86 Statsrådet () replik:Inkomstbortfallsprincipen är en väldigt bra grundatt stå på när vi vill ha en försäkring som bidrar tillökad rättvisa och jämlikhet och som också stöderarbetslinjen. Den betyder naturligtvis mycket förkvinnors möjligheter att vara hemma med sina småbarn eftersom det ger av inkomsten genomföräldraförsäkringen. Den inkomstrelaterade försäk-ringsformen ser jag som en stor fördel för kvinnor.Anf. 87 () replik:Fru talman! Men kvinnor har ofta ett deltidsarbete,och det ger en sämre ekonomisk trygghet vid arbets-löshet, sjukdom, föräldraledighet osv. Man utför jufortfarande en stor del av det obetalda arbetet, sominte ger någon trygghet.Centerpartiet förordar ett grundtrygghetssystemsom också kräver att arbetslinjen skall stärkas. Detskulle ta bort de här orättvisorna. Vi menar att det ärdags att se över trygghetssystemen. Är statsrådet inteberedd att ta initiativ till en utredning som ser överalla trygghetssystemen?Anf. 88 Statsrådet () replik:Fru talman! Som säkert vet harvi haft en sådan storutredning, Sjuk- och arbetsskadekommittén, som hartittat över försäkringarna. Jag tror att det är viktigt attförstå att försäkringen är till för att täckaett inkomstbortfall. Man skall inte förlora på att varahemma och vara sjuk, men det skall heller inte lönasig. Försäkringens grundprincip, att täcka inkomst-bortfall, tycker jag och socialdemokraterna är enmycket bra princip.Anf. 89 () replik:Fru talman! I den pensionsuppgörelse som nyssslöts har det kommit upp två frågor som har diskute-rats ganska mycket efteråt. Jag vill fråga statsrådetföljande:Hur skall neutraliseringen av den s.k. kompensa-tionen, som var en del av denna uppgörelse, genomfö-ras? Med lösning på den här frågan hadedetta problem över huvud taget aldrig aktualiserats.Det hade så att säga löst sig automatiskt. Regeringenhar i förhandlingen åtagit sig att lösa denna fråga. Hurskall det gå till och hur skall det göras?Den andra frågan gäller att grundavdraget höjs iuppgörelsen. Det höjs även för pensionärerna. Detskulle man också neutralisera, enligt regeringen. Detskulle tas tillbaka för att det inte skulle ske en över-kompensation. Det rör sig om 1,4 miljarder. Hur skalldetta göras?Regeringen har ansvaret för att redovisa dessa tvåfrågor inför väljarna och för riksdagen.Anf. 90 Statsrådet () replik:Fru talman! Som säkert är välmedveten om är de övriga fyra partierna som ingår ipensionsöverenskommelsen fullt delaktiga i uppgörel-sen. Vi arbetar nu med den slutliga tekniska utform-ningen av den här kompensationen på departementet.Detta kommer vid olika sammanträden med deövriga fyra partierna att beredas vidare till ett färdigtförslag. Det gäller båda dessa frågor.Anf. 91 () replik:Fru talman! Det är dock så att regeringen har ettansvar i denna fråga, eftersom vi från vår sida fördefram en lösning som hade gjort att frågan över huvudtaget inte hade kommit upp. Det är eftergiften tillregeringssidan i denna fråga som har skapat diskus-sionen om de 11 miljarderna till kommuner ochlandsting respektive de 1,4 miljarderna i kompensa-tion för höjt grundavdrag. Det är på regeringssidanansvaret ligger att redovisa hur lösningen skall se ut.Kom inte och skyll på andra, utan ta ert ansvar och ståför ansvaret!Anf. 92 Statsrådet () replik:Fru talman! Det här är en del i uppgörelsen. Denär vi fem partier alla delaktiga i. Vi är också delaktigai att finna lösningen på den tekniska utformningen.Att kommunerna skall kompenseras för ett höjt grun-davdrag har varit utsagt när den härlösningen blev klar.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! På vilket sätt minskar socialförsäk-ringssystemet klyftorna? Jag kan inte se det. Jag tyck-er att det behåller klyftorna, fast på en litet lägre nivå.Skillnaden finns bl.a. mellan olika inkomstgrup-per. Men den största skiljelinjen går mellan demsom har och dem som inget har. Det finns 900 000som helt eller delvis står utanför socialförsäkringssys-temen - pensionärerna borträknade.Anf. 94 Statsrådet () replik:Herr talman! Ett solidariskt uppbyggt offentligtsocialförsäkringssystem minskar klyftorna. Det inne-bär att alla är med och betalar till försäkringen. Alter-nativet hade varit att ha någon form av basnivå förmedborgarna. Sedan skulle människor i övrigt fåskaffa sig privata försäkringar av skilda slag medolika beroende på hälsa och status osv. Detfinns ytterligare exempel på hur olika systemen funge-rar, dvs. ett offentligt obligatoriskt försäkringssystemeller ett som bygger på privata försäkringar.Detta är ett för mig viktigt skäl till min argumen-tering att minska klyftorna i samhället.Anf. 95 () re-plik:Herr talman! Jag kan inte se att detta minskarklyftorna. Klyftorna finns kvar, fast på en lägre nivå.Man bär med sig orättvisorna i systemet i graven.Miljöpartiet stöder ett solidariskt och offentligt sys-tem för att finansiera försäkringarna. Det var ingenfråga, men en förklaring.Anf. 96 () re-plik:Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetKlingvall angående de ökningar i barnbidragen somhar föreslagits och har trätt i kraft. De familjer sombäst behöver bidragen kommer inte att få någon hjälp.De äts upp. Är det den profilen på Socialdemokrater-nas politik som skall råda, dvs. att det är vi som hardet bäst som skall få förmånen och att det blir ingenskillnad för dem som har det sämst?Sedan var det de låga befolkningssiffrorna. Födel-setalen är nu låga. Jag har en fråga till Maj-IngerKlingvall angående den familjepolitik som Socialde-mokraterna driver. Man skall de facto inte vara hem-ma med sina små barn. Detta gäller tydligen bara i ettår för . Tror inte statsrådet attdetta spelar någon roll för föräldrar som planerar attskaffa barn?Anf. 97 Statsrådet () replik:Herr talman! Alla barn behöver barnbidrag. Allabarn har rätt till barnbidrag. Alla barn har rätt till likastort barnbidrag. Barnbidraget gör att ett stort antalfamiljer - 92 000 barnfamiljer enligt en undersökningav Statskontoret - inte behöver någon annan ekono-misk hjälp, t.ex. att få socialbidrag från socialtjänsten.Det är viktigt att möjligheten finns att stödja barn-familjerna med barnbidraget. Med den ökning somgörs från , kommer detta att fungeraännu mera effektivt.Sedan var det frågan om familjerna väljer att varahemma med sina barn. Den flexibla föräldraförsäk-ringen som finns ger familjerna en stor valfrihet där-vidlag.Anf. 98 () re-plik:Herr talman! Det generella barnbidraget är defacto bra för barnfamiljerna. Min fråga gällde derapporter som har kommit om att barnfamiljerna haren svår ekonomisk situation. De som har det allrasvårast får inte någon förbättring - okej, de får i ochför sig ingen försämring.Sedan är det den flexibla föräldraförsäkringen ochatt kunna vara hemma hos sina små barn - det är intesant. I teorin går det att välja, men rent praktiskt finnsinget val. Socialdemokraterna har valt att styra famil-jernas val, inte att underlätta valet. Kristdemokraternahar sagt att det är familjerna själva som skall bestäm-ma om de vill vara hemma hos sina små-barn eller inte. Det har Socialdemokraterna inte velatgöra. Man har sagt att familjerna får ett stöd om deväljer att arbeta utanför hemmet.Detta är en hjärtefråga för oss kristdemokratersom vi kommer att fortsätta att driva. Men inte för vårskull, utan för barnens skull.Anf. 99 Statsrådet () replik:Herr talman! Det är för barnfamiljerna som föralla andra människor; det är klart att det inte finnsnågonting som kan kompensera eller motsvara arbeteoch egen försörjning. Därför är en sänkning av arbets-lösheten en viktig fråga för barnfamiljer där det kanfinnas både en eller två försörjare som går arbetslösa.En sänkt arbetslöshet måste åstadkommas, och det ärockså regeringens viktigaste fråga att driva.Det är klart att man kan vara hemma så länge manvill. Det finns inga sådana begränsningar. Ett viktigtstöd i valet är en föräldraförsäkring som är flexibeloch som gör det möjligt för föräldrar att välja olikalösningar.Anf. 100 () replik:Herr talman! Statsrådet sade att det är bra för denpolitiska demokratin att fyra partier har enats i fråganom pensionerna. sade att helasvenska folket borde gå i pensionsstudiecirklar. Det hade funnits tid till det. Den förstauppgörelsen kom 1994. har det gått , ochinnan nästa val skall det hela vara klart. För att för-ankra uppgörelsen hos de tveksamma socialdemokra-tiska väljarna har regeringen hyrt in en lobbyfirmasom skall betalas med skattemedel.Jag skulle vilja veta hur statsrådet tänker förklaraför de unga arbetslösa som aldrig kommer in i desystem som ger pensionsgrundande inkomst hur deskall klara sig, dvs. hur principen om livsinkomst serut för dem. Vad har livsinkomstprincipen att ge me-tallarbetarna eller kommunalarbetarna som inte orkararbeta , för dem som har gått in i kunskapslyftetoch för de invandrare som kommer sent i livet tillSverige?Anf. 101 Statsrådet () replik:Herr talman! En viktig del i pensionssystemet ärlivsinkomstprincipen, som också varinne på. Den innebär att man får pensionspoäng kronaför krona för vad man har tjänat under livet. Det finnsockså fördelningspolitiska inslag som innebär att manockså får pensionspoäng om man är hemma och vår-dar barn, studerar eller gör sin värnplikt. Man fårockså pensionspoäng på de ersättningar man får vidarbetslöshet, sjukdom och förtidspensionering. Det ärför att få ett så bra och rimligt fungerande pensions-system som möjligt. I botten på detta ligger garanti-pensionen. Den kommer att ge litet bättre utdelning ändagens folkpension och pensionstillskott.Det är för att skapa en trygg pension för framtidensom de olika delarna finns.Anf. 102 () replik:Herr talman! Statsrådet tog inte upp en enda av degrupper jag nämnde. Jag pratade om invandrare somkommit sent i livet till , om metallarbetare ochkommunalarbetare som inte orkar arbeta , om deunga som varit arbetslösa länge som inte har kommitin i systemen som ger pensionsgrundande inkomst.Vad säger statsrådet till dem om livsinkomstprinci-pen?Jag kommer att återkomma till frågan om garanti-pensionen i mitt anförande. Men den är ingen hjälp.För dessa grupper kommer garantipensionen att blibra mycket dyrare för statsfinanserna än vad jag troratt man har räknat med.Anf. 103 Statsrådet () replik:Herr talman! måste acceptera denprincip som även finns i det nuvarande ATP-systemet.Den inkomstgrundande pensionen bygger också påinkomstbortfallsprincipen beräknat på den inkomstman har haft, dvs. för att få en rimlig levnadsstandardnär man går i pension.Inkomsten under livet hänger också ihop med denpensionspoäng man har tjänat in. Men för att det skallfinnas en ordentlig trygghet i botten gör vi en förbätt-ring av garantipensionen. Den kan man då få som enhel pension om man inte har tjänat in några pensions-poäng eller också som en utfyllnad, ett tillägg till deninkomstgrundande pension som man har tjänat in.Med den här utformningen skall pensionssystemet getrygghet, och det blir rimligt och hyggligt för framti-den.Anf. 104 ()replik:Herr talman! Det är en rörande omsorg som soci-aldemokratiska statsråd och andra från partiet visarom och när de undrarhur vi skall kunna regera tillsammans med Modera-terna, hur vi skall klara vår politik och hur vi skallklara vår sociala inriktning och vårt sociala patos. Dethar vi naturligtvis de facto - det är vi överens om.Ja, vi har erfarenhet av att regera tillsammans medModeraterna, och vi har visat att vi klarar det i kristidutan de sociala försämringar som vi har sett under denhär mandatperioden.Socialdemokraterna är väldigt stolta över att i vissmån nå tillbaka till nivåer som gällde under den förramandatperioden, så jag tycker inte att de skall slå sigför bröstet så förfärligt. Jag undrar: Vem skall Social-demokraterna regera med när man nu hoppas på segeri valet ?Anf. 105 Statsrådet () replik:Herr talman! Det var kanske inte så mycket attreplikera på, men jag skulle på nytt kunna ställa denfråga som jag har fått ett dåligt svar på: Hur skall detgå till att regera tillsammans med ?Kristdemokraterna poängterar ju väldigt mycket sittengagemang för vården och omsorgen, och det bordefinnas ett visst motstånd mot att regera ihop med ettparti som så oerhört drastiskt kommer att minskamöjligheterna för en god välfärd.Man kan också fundera om att det var ett bra resultat som vi kunde se 1994efter åren med borgerlig regering, där Kristdemokra-terna var med. Är nöjd med detsamarbetet?Anf. 106 ()replik:Herr talman! Fördelningspolitiken var betydligtbättre under den förra mandatperioden än vad den harvarit under den nuvarande. Vi har också i våra finan-sierade budgetalternativ haft en helt annanprofil än den som Socialdemokraterna och Centernhar haft. Vi har inte accepterat de låga nivåer, t.ex. på75 %, som Socialdemokraterna har drivit som sinpolitik under den här mandatperioden.Socialdemokraterna borde veta vad samarbetehandlar om, i och med att man har haft samarbete medCentern . Socialdemokraternahar inte kunnat köra på som om de inte samarbetademed . Självfallet handlar det om att ge och taoch att i olika frågor komma fram till kompromisser.Så var det den förra mandatperioden, och så kommerdet att vara nästa. Men vem skall ni regera ihop med?Anf. 107 Statsrådet () replik:Herr talman!