prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — Detta med en jordbruksmarksskatt ärfria fantasier från sida. Det är de-finitivt inte aktuellt i det här sammanhanget.Om och hennes parti skulle fåsköta energipolitiken skulle inte bara de svenska lant-bruksföretagen slås ut på grund av elprishöjningarnautan även många andra företag, inte minst den elin-tensiva industrin.Jag svarade inte på frågan om dieselbeskattningeni mitt förra inlägg. Där kan vi fundera på om det ärrimligt att en åkare från t.ex. tankar med sig1 , för det pris som gäller där, och kör påsvenska vägar utan att betala någonting för det. Sedantar han kanske inhemska transporter i mellanolika delar av vårt land för att åkatillbaka utan att betala någonting för det miljöslitagesom åstadkoms och för slitaget på våra vägar.Vi lever i en internationell värld. Vi lever i en in-ternationell konkurrens. Då kan vi inte bara stirra ossblinda och säga: Det här är jättebra för den svenskamiljön. Så här skall vi reglera, så här skall skatter ochavgifter vara för svenska företag. Effekten blir ju smutsar ned från andra länder. Dieselskatten ärett lysande exempel på detta.Sedan kan man diskutera nivån. Vi vet att dettaslår hårt på lantbruksföretagen. Därför vill vi börjafasa ned detta.Sedan bör vi på europeisk nivå få en harmonise-ring också där. parti vill inte ens haett fungerande samarbete. Man vill inte ha EU. Mendet är ju genom EU vi kan få en samordning så att viinte får sådana här konstiga effekter där andra länderförstör när vi vill driva en bra miljöpolitik.Det är bättre att vi har gemensamma nivåer. Det ärdet bästa sättet för vårt land och för miljön.Anf. 18 ():Fru talman! I det här betänkandet, JoU23, behand-las regeringens proposition 1997/98:142 om riktlinjerför arbete med jordbruks- och livsmedels-politiken inom Europeiska unionen.I det aktuella ärendet har vi behandlat 42 motion-syrkanden, och till betänkandet fogas 25 reservationeroch 2 särskilda yttranden.Trots de många reservationerna tror jag att vi harstora möjligheter att ena oss när det gäller det fortsat-ta arbetet med Agenda 2000. Det är en förutsättningför att uppnå förändringar som måste till både på kortoch på lång sikt inom den gemensamma jordbruks-politiken. Detta är den socialdemokratiska ambitio-nen, och om vi lyckas stärker vi och jord-bruksministerns position i det kommande förhand-lingsarbetet om reformering av EU:s gemensammajordbrukspolitik.I denna proposition har vi behandlat mål och me-del på lång sikt. Att den gemensamma jordbrukspoli-tiken måste förändras är vi överens om. I propositio-nen konstaterar regeringen att det även i framtidenbehövs en gemensam politik på jordbruks- och livs-medelsområdet inom EU. Det motiveras av framförallt tre skäl.En gemensam politik med likartade konkurrens-villkor är en förutsättning för den inre marknaden förjordbruksprodukter inom EU. Det är uppgift att bevaka att nationellt ut-formade åtgärder inte snedvrider konkurrensen pådenna marknad.En gemensam jordbruks- och livsmedelspolitikmotiveras också av effektivitetsskäl. Gemensammaregler underlättar kontrollen av hur väl medlemslän-derna följer principerna för en fri och gemensammarknad, vilket således minskar administrationen ochkostnaderna.Slutligen ger en gemensam politik störremöjligheter att driva höga gemensamma krav påfrämst miljö-, djurskydds- och livsmedelsområdena.Regeringen förslår också tre övergripande mål förjordbruks- och livmedelspolitiken inom EU. I målenförutsätts att jordbruks- och livsmedelsföretagensproduktion skall styras av konsumentefterfrågan.Vidare skall produktionen vara långsiktigt hållbar frånbåde ekologiska och ekonomiska utgångspunkter. EUskall också medverka till global livsmedelssäkerhet,bl.a. genom att hävda frihandelns principer även pålivsmedelsområdet.För att nå dessa tre övergripande mål krävs åtgär-der som främjar bl.a. miljöanpassade brukningsmeto-der, djurhänsyn, landsbygdsutveckling och regionalutveckling.Regeringen föreslår att marknadsordningarna i dengemensamma jordbrukspolitiken avvecklas. Det ärdock inte så, som påstår, att detta skallske i rask takt. bör därför politiken byggapå riktade insatser för att stärka miljövärden, lands-bygdsutveckling och vissa regionala mål. En ny jord-brukspolitik och livsmedelspolitik bör medföra lägresamhällsekonomiska kostnader och lägre bud-getkostnader. En reform av den gemensamma jord-brukspolitiken enligt dessa riktlinjer kommer att un-derlätta för de central- och östeuropeiska länderna attbli medlemmar i jag nu har redovisat är alltså regeringensövergripande riktlinjer och mål och medel på lång siktsom i stort överensstämmer med betänkandet frånKomicapkommittén för reformering av EU:s gemen-samma jordbrukspolitik. Vi som har debatteratden här frågan här var med i kommittén.I flera motioner kritiseras regeringen för att man idenna proposition inte har arbetat in detaljförslagenfrån Agenda . Det finns flera skäl till detta ställ-ningstagande.För det första visste ingen när kommissionenskulle lägga fram förslag till Agenda 2000. vet viatt det antogs den 18 mars 1998.För det andra vill jordbruksministern ha ett sam-råd med alla partier i innan de svenskapositionerna läggs fast. Samrådsarbetet har påbörjats,och referensgruppen har också fått en kallelsetill nästa sammanträde.Jag tycker att det här är ganska unikt. Många avoss har ju varit med ganska länge, men jag har hittillsaldrig varit med om att en minister i en sådan härviktig fråga ser till att alla partier får vara med i refe-rensgruppen innan de svenska positionerna läggsfram. Jag tycker att det är något som vi skall varaglada för. sade att det är svårt attdelta i arbetet, att man vill ha en årlig skrivelse. Menjag tycker faktiskt att vi har fått vara med, i och i referensgruppen. Det tyckerjag är unikt, och jag tycker att det är ett bra initiativsom vår jordbruksminister har tagit.Fru talman! Jag skall gå över till att kommenteranågra av de 25 reservationerna.I reservation 1 av framgår detbl.a. att regeringen bör analysera vilka delar av dengemensamma jordbrukspolitiken som kan beslutas pånationell nivå.Det här är ju en fråga som vi får anledning att dis-kutera närmare i referensgruppen. Men en viktig del ide nya förslagen är det nationella inflytandet överstödsystemets utformning. Det gäller fördelningen avca av direktstöden till mjölk och nötkött. Detgäller också regional- och miljöstöden.Dessa stöd ger medlemsländerna möjlighet att an-passa stödsystemet efter sina egna önskemål, vilket juär en fördel. Risken är emellertid att en del länder kanägna sig mycket åt sina särintressen som då tar överden gemensamma nyttan. Risk föreligger också för attadministrationen kan öka.Jag vill säga till att de frågorhon tar upp i reservationen är viktiga, och jag tyckeratt vi skall kunna lösa dem i referensgruppen.I reservation 2 av , ,och i reservation 8 av m.fl. anförs attden skall driva kraven på refor-mering av CAP på ett sådant sätt att byråkrati ochkrångel och även det inhemska regelverket minskar.Dan tog också upp det här.Nu är det ju så att de förändringar av EU:s jord-brukspolitik som föreslås - att de generella stödensänks och att miljö- regionalpolitiken ges större tyngd- är nödvändiga och steg i rätt riktning. Ett viktigtsvenskt önskemål om att förenkla tycks ha fått enmera undanskymd roll. Snarare verkar direktstödenmed några undantag bli mer komplicerade och medfö-ra ökad administration.Men även om möjligheter kanske är småtycker jag att det är viktigt att vi försöker kommafram med förslag om förenklingar. Jag tror att detskulle uppskattas i EU.En viktig del i de nya förslagen är det nationellainflytandet över stödsystemets utformning. Det gällerexempelvis de nationella kuverten samt regional- ochmiljöstöden. Det ger medlemsländerna möjlighet attanpassa stödsystemet efter sina egna önskemål.Jag kan hålla med om att vi måstevara litet självkritiska. När det gäller de nationellatillämpningarna har knappast varitnågot föredöme i fråga om enkelhet, inte minst vadgäller miljöstöden. Vi har miljöstöd i vårt land,och det kan enligt de nya förslagen bli fler.Men vår jordbruksminister har tillsatt en utredningom dessa olika stöd. I direktiven skriver jordbruks-ministern att det är viktigt att vi får en större enkelhet.Arbetet med detta är alltså på gång. Det som DanEricsson läste upp från har vi vetatom långt innan man från kände tilldet.Ni har yrkat bifall till reservationerna 6 från Mo-deraterna och 7 från , och ni har även fåttDan att yrka bifall till reservation nr 6, somhandlar om den Björkska utredningen. Denna hardiskuterats ett antal gånger, och jag tycker att reser-vationerna i den delen är litet onödiga.Jordbruksministern besvarade interpellation och anförde då att utredarens förslagbeträffande energiskatterna kommer att behandlasinom ramen för den översyn av energiskattesystemetsom pågår inom . För övrigt ärhela den Björkska utredningen ute på remiss. Vi delaråsikten att vårt land skall ha system likartade demsom gäller i våra grannländer. Det är en utgångspunktsom vi vill ha för vårt arbete.Ett stort antal reservationer handlar om en nyjordbruks- och livsmedelspolitik, om Agenda 2000och om samråd. Vi kommer att fördjupa oss i Agenda2000, och till det arbetet är ni inbjudna. Jag har därförinte för avsikt att gå igenom den frågan särskiltmycket. Förmodligen kommer jordbruksministern attta upp en större diskussion i den delen. Också reser-vationerna om samråd är tillbaka över-spelade i och med att referensgruppen väntas komma igång.Jag fick några frågor, bl.a. från ,om hur jag ser på de bidragstak som har föresla-gits. Det är riktigt att kommissionens förslag innehål-ler tankar om minskning av bidragen till de störreföretagen. Det här är naturligtvis en möjlig väg. Omdet räcker vet jag inte, men det är en möjlig väg attstödja små jordbrukare.Å andra sidan kan de här bidragstaken innebära attnäringen här hemma och ute i inte utvecklastill den framtidsbransch som den har möjlighet att blioch som vi socialdemokrater vill att den skall vara.Jag vill därför till säga att jag tyckeratt den här frågan är litet komplicerad.Jag har svarat på fråga om ettborttagande i rask takt av marknadsordningarna. Jagvill än en gång påpeka att vi från svensk sida natur-ligtvis kommer att skynda på den här processen, pre-cis som vår nuvarande jordbruksminister och ävenden tidigare jordbruksministern har gjort när det gäl-ler synen på djurskyddet inom EU.Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall till jord-bruksutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag vill tacka för de två ståndpunkter-na från , för det första för den angåendeden s.k. Björkska utredningen. Jag tolkar förklaring så att man är beredd att se till att viskall få till stånd en konkurrenslikställighet mellansvenska producenter och producenterna inom detövriga EU. Det går då bra att i budgetarbetet rösta förmoderata förslag med den inriktningen.För det andra tolkar jag resone-mang om bidragstak så att inte kommer attstödja sådana förslag när de blir föremål för resone-mang i gemenskapen.I frågan om referensgruppen sade jag i mitt inled-ningsanförande att jag tyckte att det var bra att ensådan tillsatts. underströk detta ochsade att det är unikt att en sådan tillsätts innan vilägger fast de svenska positionerna. Det är emellertidså att EU:s utrikesministrar sammanträder just i dennastund, och en punkt på deras möte är Agenda 2000.Av den annoterade dagordningen framgår att utri-kesministrarna förväntas redogöra för respektivemedlemslands övergripande ståndpunkter.Information om förslagens innehåll och svenskapositioner framgår av den till över-lämnade faktapromemorian. Den promemorian ärmycket detaljrik, och som jag antydde i mitt inled-ningsanförande befarar jag, , att vi i denreferensgruppen redan är överkörda. Vi kan erinra ossatt vi faktiskt också var det i . Jag hoppas att har rätt ochatt jag har fel.Anf. 20 () replik:Fru talman! När det för det första gäller bidragsta-ket anförde jag att det finns både för- och nackdelarmed det. Jag tog inte ställning till hur vi skall ha det.Inte heller Socialdemokraterna har tagit ställning tilldet.Det här är en stor och viktig fråga, som skall dis-kuteras i referensgruppen, och vi får då höra vilkaåsikter också ni har om detta. Jag angav bara två olikasynpunkter på frågan.Bidragstaken kan också leda till att stora företagbörjar dela upp sig i mindre bolag, och då blir idénmed bidragstak förfuskad. Det finns alltså kryphål idetta sammanhang.Vad gäller Björks utredning vill jag säga att för-slagen måste finansieras. Jag är varken minister ellerpartiordförande och kan inte gå ut på gator och torgoch säga att vi nu skall sänka t.ex. fastighetsskattenmed 25 miljarder utanatt ange någon finansiering. Den Björkska utredning-en är ute på remiss, och man skall i remissvaren angehur förslagen skall finansieras. Vår grundinställningär att förhållandena skall vara likartade med dem somgäller i de av våra grannländer som är med i EU. Detär det svar som jag kan ge i detta avseende.Anf. 21 () replik:Fru talman! Vi har i våra budgetförslag fullt ut fi-nansierat våra förslag om sänkning av energiskatterna.Alla vi som jobbar med de här frågorna i har känt till problemenmed det svenska jordbrukets konkurrenskraft. Detfinns faktiskt en risk för att medan gräset växer dörkon. Det är dåligt ställt med det svenska jordbruketsintäkter och lönsamhet. Det är fara i dröjsmål, så vibehöver se till att konkurrenskraften förbättras innandet är . Så det brådskar, !Anf. 22 () replik:Fru talman! Det är klart att det brådskar, men vikan inte ta ställning och fatta beslut innan vi har fåttin remissyttrandena. Det är intressant att höra attmoderaterna har finansierat alla sina löften, men vivet hur mycket ni lånade under den förra mandatperi-oden. Den socialdemokratiska politiken utgår från attutgifter och inkomster skall harmoniseras. Vi vill intesom ni låna upp stora pengar.Det är klart att det finns stora skillnader somBjörk inte har tagit med i sin utredning. De svenskajordbrukarnas avräkningspriser ligger bra myckethögre än de danska jordbrukarnas. Det speciellaskattesystem som man har för jordbrukarna i Dan-mark tycker vi inte är särskilt bra. Vad jag menar äratt det svenska jordbruket skall ha likvärdiga möjlig-heter.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! I sitt anförande sade atthan tyckte att det borde finnas bra förutsättningar föratt vi skall kunna enas om de ansträngningar vi skallgöra när det gäller att förändra EU:s jordbrukspolitik.Det låter väldigt bra om det är på det sättet. Jag hop-pas det. Men vi blir något irriterade när representanterför regeringen åker ned till och ganska klarttalar om vad tycker i denna fråga. Det ärnaturligtvis svårt att komma och säga något annatsedan. Det finns en stor risk för att vi målar in oss i etthörn och att ingen lyssnar på oss sedan. Det skullevara det allra sämsta.Inge sade att det är ganska unikt att ha enreferensgrupp. Unikt är det ju inte. Också i förhand-lingarna med EU inför inträdet var oppositionen medoch fick lägga fram synpunkter, så att vi skulle ha ensvensk linje emot EU. Jag tycker att det är att följaupp det sättet att arbeta.Jag har några frågor till . säger att marknadsregleringarna skall bort och attersättningarna till jordbruket skall minska. Så sägerInge att det inte skall ske så fort. Men disku-terar vi nu Agenda 2000, eller gör vi det inte? Är detnågonting som kommer ? Skall dessasaker hända i och med förslagen kring Agenda 2000,eller kommer det först senare?Det sägs i propositionen och i betänkandet, ochInge säger det också, att det svenska jord-bruket och EU:s jordbruk innebär samhällsekonomis-ka kostnader. Jag reagerar mot det. Vi är helt överensom att det kostar budgetpengar, för det gör det ju.Men jag håller inte med om att det skulle vara ensamhällsekonomisk kostnad att ha ett jordbruk. Jagskulle vilja ha en beskrivning av det från . 24 () replik:Fru talman! Vårt arbete i Komicap förlängdes. Omvi hade klarat av det tidigare hade jordbruksministernnaturligtvis kunnat ha vårt arbete som underlag närhon presenterade våra synpunkter. var det inte så.Man var tvungen att lägga fram sina synpunkter straxinnan vi var klara. Men det stora jobb vi lade ned därär inte bortspelat. Ni har tagit upp det arbetet i en delreservationer. Det kommer med nu när vi diskuterarhelhetsbilden av hur EU skall reformeras på kort sikt.Det är det som det handlar om. har vi både re-geringens proposition, Komicap och Agenda 2000som underlag.Jag tror, , att det skulle vara enväldig styrka för och för vår jordbruksminis-ter om vi kunde ena oss. Det är klart att en del detaljerskiljer sig åt, men jag tyckte att vi var väldigt eniganär vi arbetade med Komicap. Det fanns en del nyan-ser.Lennart Brunander frågar när marknadsstödenskall tas bort. Vi har inte angivit något årtal. Men viser det som en fördel för jordbruksnäringen i framti-den att man inte skall behöva ha alla dessa stödsys-tem. Jag tror inte ens att jordbruksministern har an-givit något årtal, men det är viktigt att vi i ärpådrivande. Det kommer vi att fortsätta att vara. Vivill se denna näring som vilken näring som helst.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! Det är ganska viktigt, ,att göra klart vad det är man pratar om. Pratar manom den period som omfattas av Agenda 2000, ellergäller det en period därefter? I Agenda 2000 görs juvissa förändringar av marknadsregleringarna - dockicke så stora. Ersättningarna ökar - de minskar inte -därför att man kompenserar för förändringarna avmarknadsregleringarna.Som jag ser det finns det ett motiv att ändra pådetta, men det måste ske på ett sådant sätt att man kanbehålla en lönsamhet i jordbruket och att det är möj-ligt att bedriva jordbruk i på ett europeisktsätt, så att man inte tar över det mer vårdslösa sätt attbedriva jordbruk och livsmedelsproduktion som finnspå andra håll. Då kan man naturligtvis sälja till lågapriser.När vi får en förhandling i WTO som skapar enannan balans på världsmarknaden tror jag också attdet finns möjlighet att göra förändringar, men då ärdet inte så aktuellt att diskutera i Agenda 2000-sammanhanget.Jag vill också ha en förklaring till påståendet attjordbruket är en samhällsekonomisk kostnad.Anf. 26 () replik:Fru talman! Agenda 2000-förslaget är ett förslag irätt riktning. Det är klart att vi socialdemokraterskulle velat ha enklare regler, mer av konsumentpers-pektiv och miljö- och djurhänsyn och mindre mark-nadsstöd.Man måste väl ändå kunna säga att jordbruket ären samhällskostnad när vi betalar maten både genomvåra skatter och i affären. Då har samhället en kost-nad. Även om privatpersonerna har sin kostnad fårsamhället ge stora bidrag. Det är möjligt att det är enpolitik som kan vara i till, men i längdenskall jordbrukarna få ersättning för det de producerardirekt av kunderna. Det är så som jag ser det hela. Attvåra skatter behöver betala en sådan här näring hållerinte i en framtid.Anf. 27 () replik:Fru talman! gjorde ett hedervärtförsök att svara på mina två frågor. Ändå kvarstårnågra frågetecken.Nu säger att man inte skall avvecklamarknadsordningarna i rask takt. Det är ett välkom-met besked. Men i nästa andetag säger man skall skynda på. Min fråga gäller distinktio-nen mellan dessa uttryck. Vad är skillnaden? Det ärmöjligt att jordbruksministern får reda ut detta litettydligare i sitt anförande.Min konkreta fråga var ju om är be-redd att föra en politik - om man nu skyndar på av-skaffandet av marknadsordningarna - som innebär attvi slår ut en tredjedel av den svenska åkermarken ochungefär 10 000 årsarbeten. Det är det som det handlarom, om vi skall ha en forcerad avveckling av EG:smarknadsordningar.Jag frågade också om byråkratin och papperna.Det är bra att driver frågan om att minskabyråkratin i EU. Men problemet är ju det som jagredovisade. Vi har faktiskt skapat ett hemmagjortproblem. säger: Allt vad göras skall ärredan gjort. Man har vetat om det som står i DagensNyheter . Varför låter man det då fortgå?Jag vill bara för att belysa detta citera ur DagensNyheter . Det handlar om en lantbrukare somheter . Det står så här:"ville värna det mest värdefulla: en häll-ristning och några gravkullar. Men för att erhållakulturmiljöstöd var han tvungen att inordna hela sittlantbruk i det krångliga regelsystemet och bland annatrensa ut alla hallonbackar. Då fick det vara.För att få stöd att främja biologisk mångfald kräv-de reglerna att kor skulle beta alltför hårti markerna. Det passade inte hans ekologiska djur-hållning, där varsamt bete är ett alternativ till kon-ventionella preparat - - -. "Skall detta bara fortgå? Det är det handlarom. Det är faktiskt nu som lantbruksföretag läggs nedpå grund av denna byråkrati. Bara på mjölksidanriskerar vi att förlora 1 000 mjölkbönder . Detär bråttom, . Vad gör ni för att ändradetta?Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag sade att vi har vetat om att detfinns krångel. Jag sade också att det även är ett in-hemskt problem. Vi politiker har inte beslutat om attdet skall vara så här krångligt. Mycket ligger på . Det finns en stark kritik mot . Av det skälet såg jordbruksministern för en tidsedan till att det blir en utredning kring stöden. Allt ärinte frid och fröjd. Vi får avvakta och se hur det blirnär utredningen kommer. Jag tycker också att detta ären fråga där ni själva kan bidra genom att försöka attkomma med bättre exempel.Dan har ett antal gånger sagt att vi skallta bort marknadsordningarna i rask takt. Det är inteså. Vi socialdemokrater vill inte ha en total avregle-ring av jordbruket. Det är då vi riskerar att jordbruka-re med mindre jordbruk slås ut. Vi måste också hapolitiska förslag och beslut om hur vi skall kunnabehålla det öppna och vackra odlingslandskapet ochse till att jordbrukare med mindre jordbruk kan klarasig i glesbygd. Vi måste ha politiska beslutom landsbygdsutvecklingen, osv. Vi kan inte avregle-ra totalt. Marknaden kan aldrig lösa miljöproblemen,osv. Det vet , och det vet alla andraockså.Jordbruksministern kommer kanske med en ver-sion om tidpunkten. Vi får väl se. 29 () replik:Fru talman! Det krävs uppenbart att jordbruksmi-nistern reder ut det här med i vilken takt detta skallske. Det skulle alltså inte ske i rask takt men skynd-samt - jag förstår fortfarande inte skillnaden. komdet dessutom ett nytt begrepp igen: skulle det intevara en total avreglering. Det kan också tolkas påmånga sätt. Jordbruksministern får nog ta detta.Till sist vill jag ta upp detta med byråkratin ochblanketterna. Vi har ju fått en EU-negativ opinion ivårt land. Jag tror att mycket av det beror på att manuppfattar detta som centralstyrt. Det är mycket blan-ketter och mycket svårigheter. EU har hamnat i van-rykte på grund av byråkratin. Men det stora bekymretär ju att detta faktiskt inte är EU:s fel. Till dels kandet finnas berättigad kritik mot EU, men det är jusvenska regler som har omsatts. Det är det som skaparproblemen.Jag såg en löpsedel från somsade: EU dödar våra kor. Vad handlade det om? Jo,det handlade om de nya djurskyddsbestämmelser somträder i kraft , närmare bestämtbåsplatsmåtten, som vi har diskuterat tidigare. Det äralltså svenska regler som träder i kraft, men i mass-medierna blåses det upp som att det är EU:s fel. Detär klart att det blir en EU-negativ opinion.Det är därför det är så viktigt att ni går till hand-ling och rensar i det här. säger ocksåatt man gör detta på direktiv från regeringen. Det ärregeringens jordbrukspolitik som har lett till dennabyråkrati; det kan ni inte springa ifrån genom att sägaatt det är som gör det här. Det är nisom måste agera! Senfärdigheten på detta område harvarit förödande, både opinionsmässigt - genom skyller på EU när det är fel - och rentpraktiskt för de enskilda lantbrukare som inte längrebryr sig om att söka stöd, inte orkar med alla blanket-ter utan lägger ned sin verksamhet. Det är förödandeför över huvud taget.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag tycker att ger en fel-aktig bild. Det är inte så att det bara gäller svensktjordbruk. Vi tillhör ju EU, och inom EU har vi engemensam jordbrukspolitik.