prot · GL09107 · 1998-05-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:107Onsdagen den 13 majKl. 09.00 - 17.5719.00 - 20.52Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Val av en ombudsmanAnf. 1 BO ():Fru talman! omvalde den 4 maj 1994justitieombudsmannen för tiden frånvalet till dess nytt val genomförts under fjärde åretdärefter.Konstitutionsutskottet har berett frågan om omvalav föreslår enhälligt att riksda-gen för tiden från valet till dess nytt val har genom-förts under fjärde året därefter omväljer justitieom-budsmannen biföll förslagoch utsåg därmed - för tiden från valet till dess nyttval genomförts under fjärde året därefter - tilljustitieombudsmanJan Pennlöv2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 7 maj.3 § Anmälan om ersättare för statsrådAndre vice talmannen meddelade att () skulle ersätta statsrådet . den 1 juni.4 § Meddelande om remissdebattAndre vice talmannen meddelade att företrädareför Moderata samlingspartiet, , Folkpar-tiet liberalerna, , de grönaoch anmält att de önskade ordetvid remitteringen av den miljöpolitiska propositionen1997/98:145 fredagen kl. 9.00.5 § Meddelande om inlämning av skriftligafrågorAndre vice talmannen meddelade att skriftliga frå-gor som skulle besvaras senast onsdagen den 27 majskulle lämnas in till kammarkansliet senast onsdagenden kl. 13.00.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1997/98:Sk43 och Sk44 till skatteutskottet7 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen meddelade att följandefaktapromemorior om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Ändrat förslag till och rådetsdirektiv om ansluten teleutrustning och ömsesidigterkännande av utrustningens överensstämmelseKOM (98) 176Förslag till rådets direktiv om registrering och an-vändning inom gemenskapen av vissa typer avcivila jetmotordrivna underljudsflygplan som harmodifierats och omcertifierats som bevis på att deuppfyller normerna till konventionen om interna-tionell civil luftfart KOM (98) 98Förslag till ändrat förslag till direktiv om säkerhets-kontroll av flygplan från tredje land som trafikerarflygplatser i gemenskapen KOM (98) 123Förslag till rådets direktiv om harmonisering av exa-mineringskraven för säkerhetsrådgivare för trans-port av farligt gods på väg, järnväg eller inre vat-tenvägar KOM (98) 1748 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkanden /98:JuU17, JuU22och betänkanden /98:LU12, LU24 ochLU25Utrikesutskottets betänkanden /98:UU21 ochUU22Försvarsutskottets betänkande 1997/98:FöU8Socialförsäkringsutskottets betänkanden1997/98:SfU11 och SfU129 § Tryckfrihetsförordningens och yttrandefri-hetsgrundlagens tillämpningsområden - barnpor-nografifrågan m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU19Tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrund-lagens tillämpningsområden - barnpornografifrå-gan m.m. (prop. 1997/98:43)Anf. 2 BO ():Fru talman! "- - - ett första fullständigt genom-brott av grundläggande principer som sedan längekännetecknar den svenska tryckfrihetslagstiftningen,nämligen förbuden mot censur och hindrande åtgär-der, meddelarskyddet och anonymitetsskyddet. "Så beskrev Lagrådet detlagförslag som en stor riksdagsmajoritet inom någratimmar sannolikt kommer att anta. Lagrådet fortsattemed orden: "Risken för spridningseffekter till andraområden bör inte underskattas. "Jag kommer att i detta anförande huvudsakligenägna mig åt att utveckla argumenten mot den utflytt-ning av barnpornografibrottet ur den svenska grund-lagen som föreslås i propositionen och av majoriteteni . En majoritet i min egen riks-dagsgrupp, , har till skillnad från mig ochen minoritet i vår grupp stannat för att nu i huvudsakacceptera förslaget med tillägg av ett bra s.k. försvar-lighetsrekvisit och föreslå en ny utredning,som under nästa mandatperiod söker få fram ett bättreförslag än regeringsförslaget. Argumenten för dennaFolkpartiets majoritetsståndpunkt kommer någotsenare i debatten att presenteras av min partivän är i vårt land mer skyddad i grund-lag än i kanske något annat land. Förklaringen tilldetta är i stor utsträckning historisk. Och det är enlång historia. skapade vårriksdag världens första grundlag som skyddade tryck-friheten. tillkom den offentlighetsprincipsom vårt land är relativt ensam om ochsom vi nu arbetar för skall införas inom den europeis-ka unionen.Tryckfriheten har inte under de gångna 230 årenvarit densamma. Det gustavianska enväldet kom snartefter tillkomsten att underminera och sedan avskaffadet långtgående skyddet för tryckfriheten. Och baranågra år efter avskaffandet av enväldet 1809 inskränk-tes tryckfriheten återigen. Under det andra världskri-get gjordes också betydande inskränkningar.Därefter har tryckfriheten stärkts och getts dencentrala roll den nu har i vårt land. Efter många årsutredande fick vi i början av detta årtionde en nygrundlag - yttrandefrihetsgrundlagen - som gav fleraandra medier ett likartat skydd som det tryckta ordethar.I det sammanhanget prövades noga om precissamma regler kunde gälla för dessa andra medier somför tryckta skrifter. Risken för att problem som häng-de samman med dessa andra medier genom en likabe-handling av alla medier skulle leda till onödiga in-skränkningar i tryckfriheten gjorde att tryckfrihetenfick behålla sin egen lag - tryckfrihetsförordningen -och att andra medier fick sin egen lag.Klokheten i dessa argument visar sig med all tyd-lighet , då barnpornografibrott i filmer och vide-ogram och viljan att göra något åt dem kommer attleda till ett riksdagsbeslut att också inskränka tryck-friheten. Den smitteffekt som många varnade för är encentral del i dagens proposition.Dagens förslag innebär det första större ingrepp itryckfriheten som gjorts under detta århundrade -enbart krigsåren undantagna. De framsteg som tryck-friheten gjort under vårt århundrade vänds i sinmotsats. rullas utvecklingen tillbaka.Det krävs naturligtvis utomordentligt starka argu-ment för ett sådant allvarligt genombrott i våragrundläggande tryckfrihetsprinciper. Och, fru talman,det som är tänkt att skyddas genom detta principge-nombrott är verkligen något utomordentligt viktigt -barns rätt att slippa utsättas för sexuella övergreppoch slippa kränkas ytterligare genom att bildmaterialsom beskriver övergreppet sprids.Skulle det vara så att sannolikheten var mycketstor både för att syftet uppnås och för att den valdametoden är den enda användbara, skulle givetvis ävenhängivna tryckfrihetsvänner tvingas till en mycketsvår avvägning. Men är det så att mycket litet talarför att något av dessa ting skulle vara sant. Sannolik-heten att utflyttningen leder till goda resultat i kampenmot barnpornografin är liten. Det finns dessutom tvåandra juridiska metoder, som sannolikt är likvärdiga ieffekt utan att innebära det stora principgenombrottsom utflyttningen innebär.Skyddar vår grundlag barnpornografi och ocksådem som framställer och sprider sådan? Det är vadmånga i vårt land tror, men så är det naturligtvis inte.Grundlagarna "skyddar" yttrandefriheten som så-dan på grund av den utomordentliga betydelse den harför vårt demokratiska system. Men yttrandefriheten ärinte och kan aldrig vara absolut. Det betyder att detfinns tryckfrihets- och yttrandefrihetsbrott. Det finns isjälva verket många sådana, däribland barnpornogra-fibrottet. Andra som finns med i tryckfrihetsförord-ningens uppräkning är spioneri, uppror, förtal ochhets mot folkgrupp. Trots detta hävdas det mycketsällan i den allmänna debatten att vår grundlag "skyddar" spioner, upprorsmän, smädare och rashet-sare.Det som lagtekniskt skiljer tryckfrihetsbrotten frånandra brott är att de regleras och handläggs enligt ensärskild lag - tryckfrihetsförordningen. Denna idébröt igenom 1812 - . Detbetyder numera att Justitiekanslern är ensam åklagare,att visa domstolar specialiserat sig på dessa brott samtatt åtalet bedöms av en jury.Det är, och har under hela varit,förbjudet och straffbelagt att sprida barnpornografiskabilder och att framställa sådana bilder i avsikt attsprida dem. Straffet är böter ellerfängelse upp till två år.I är det förstås också så att det ärförbjudet och straffbelagt att ha sexuellt umgängemed den som är . Det är också förbjudetatt förmå barn att företa eller medverka isexuella handlingar. före-slog flera skärpningar, som jag skall återkomma tilllitet längre fram i mitt inlägg.Det har funnits de i debatten som velat komma åtbarnpornografin lagtekniskt genom att definiera ombrottet. Dock har nästan alla, inklusive regeringen,varit överens om att det är ett klassiskt yttrandefri-hetsbrott. När det infördes i lagstiftningen för 18 årsedan var det ingen tvekan om att det skulle ses somett sådant. Regeringen bör, mitt i kritiken mot dessförslag, ha ett erkännande för att den inte valt attavvika från denna syn.Våren 1994 önskade en stor majoritet i riksdagengöra ingrepp i våra grundlagar för att, som man upp-fattade det, motverka förekomsten av barnpornografi.Eftersom det då inte fanns den nödvändiga kvalifice-rade majoriteten om fem sjättedelar som krävs för attsnabbt ändra grundlagen i anslutning till ett val blevde föreslagna grundlagsändringarna enbart vilande.Efter valet tillsattes den parlamentariskaBarnpornografiutredningen. Utredningen arbetade idrygt och genomförde den grundligasteundersökningen någonsin i vårt land av förekomstenav barnpornografi under de senaste två decennierna.Utredningen fann att omfattningen var mindre än vadmånga i vårt land fått intryck av genom den rapporte-ring som bl.a. massmedierna givit. Enligt utredningenhade ca 1 000 kassetter beslagtagits . Dehade totalt sett behandlat drygt 40 övergrepp, och 4svenska barn hade drabbats av övergreppen. skulle i princip alla gärningsmän, varavtvå svenskar, ha dömts för dessa sexualövergrepp.Utredningen fann också att det efter kriminalise-ringen 1980 inte påträffats någon tryckt barnporno-grafi tillverkad i vårt land.Utredningen redovisade resultaten av undersök-ningen och sina förslag till åtgärder . Ef-tersom barnpornografin nästan enbart fanns på video-gram - ofta skräddarsydda sådana - valde en bredmajoritet i utredningen att i stor utsträckning avståfrån ingrepp i det tryckta ordet. Utredningen föreslogbl.a.- förbud mot att överlåta, upplåta och förevisabarnpornografi- straffbeläggning av innehav av barnpornografi- förbud mot in- och utförsel av barnpornografi- en särskild ny straffskala för grova brott- en förlängd preskriptionstid för sexuellt ofredande- förverkande, dvs. beslagtagande, av barnporno-grafi närhelst den anträffades.Därutöver föreslogs en ändring i yttrandefrihets-grundlagen så att krav ställdes upp på uppgift omansvarig utgivare på videofilmer för att de i framtidenskulle omfattas av reglerna i grundlagarna. Förebildenför detta förslag var den regel som infördes för s.k.stenciler för sedan och som gör detmöjligt för stenciler att bli behandlade enligt grundla-gens regler om de är försedda med ursprungsuppgift.Barnpornografiutredningen kan sägas ha skräddarsyttsitt förslag så att det träffar just det medium där pro-blemen fanns.Det stora flertalet remissinstanser har däreftergodtagit utredningens bedömning av situationen ochomfattningen av problemet. Däremot har flertaletremissinstanser kritiserat utredningens huvudförslagom att angripa problemet genom att ställa krav på attursprungsuppgifter måste sättas ut på videogram föratt de skall omfattas av reglerna i grundlagarna.En annan parlamentarisk utredning, , hade för sin del förslagit en mindre ingri-pande ändring i grundlagarna. Denna innebar att reg-lerna skulle förtydligas om när en teknisk upptagningskulle antas, eller på juristspråk "presumeras", varaavsedd för spridning och därmed omfattas av grund-lagsreglerna och när den skulle antas vara tänkt förenskilt bruk och därmed omfattas av vanliga brotts-balksregler.Bland de remissinstanser som varit negativa tillBarnpornografiutredningens huvudförslag finns bådede som önskar denna i grundlagen mindre ingripandeändring och de som önskar den långt mer ingripandeändring som utflyttningen av brottet innebär.Fru talman! Jag nämnde tidigare de ändringar igrundlagarna denna kammare hett önskade göra våren1994, men som den då hindrades att göra av en litenminoritet i . Ändringarna blev judärför enbart vilande.Nu förespråkar ingen remissinstans att dessa änd-ringar skall göras till lag. kommer ingen enda avkammarens ledamöter att yrka på detta. För alla demsom engagerat sig hängivet i kampen mot barnporno-grafi och som tyckt att politikerna varitalldeles för långsamma med att lagstifta borde detsom nu hänt vara av intresse. tycks nästan allagöra bedömningen att det föreslagna ingreppet igrundlagarna 1994 skulle varit nästintill verknings-löst.Fru talman! Dagens förslag har inte varit huvudal-ternativ i någon av de utredningar som varit ute påremiss. Den utdefiniering eller utflyttning som nukommer att bli beslut beskrevs mycketöversiktligt som ett alternativ i Barnpornografiutred-ningens betänkande. Någon lagtext utarbetades aldrig.Remissinstanserna, med undantag av Lagrådet, harsåledes aldrig haft ett fullständigt berett förslag att taställning till. Riskerna med ett sådant förfaringssättillustreras kanske tydligast av vad som har hänt medde vilande grundlagsändringarna från år 1994.Fru talman! Den utöver principgenombrottet all-varligaste delen i propositionen var att möjligheternaför seriöst arbetande forskare, barnrättsorganisationeroch journalister att arbeta mot barnpornografi kraftigtinskränktes. Utöver att meddelarskyddet försvann ochmöjligheterna till tips från allmänheten minskade ioch med utflyttningen som sådan krymptes kraftigtdet område inom vilket exempelvis innehav skullevara försvarligt. Nästan alla remissinstanser somyttrade sig i frågan om villkoren för försvarlighetsun-dantaget förutsatte att de nuvarande reglerna skullevara kvar. Många av dem som var för en utflyttningpekade särskilt på att ett försvarlighetsundantag skullevara en garanti för att kriminaliseringen inte i alltförhög grad skulle hämma seriöst arbete. Trots dettavalde regeringen att kombinera utflyttningen med enmycket kraftig inskränkning av undantaget.Ett på denna punkt enigt konstitutionsutskott harefter flera motioner, utfrågning av framstående tryck-frihetsexpertis och ingående diskussion i utskottetstannat för att föreslå att det s.k. försvarlighetsrekvisi-tet bibehålls. Jag vill uttrycka min tillfredsställelseöver att den föreslagna försämringen på denna punktinte blir av och passa på att uttrycka ett tack till kolle-gerna i utskottet för detta - inte minst till kollegernafrån regeringspartiet.Fru talman! En annan fråga som engagerat utskot-tet i dess helhet är riskerna för s.k. smittoeffekter.Med detta kanske litet abstrakta begrepp avser virisken för att det eller några årtiondenkan uppstå en opinion mot att grundlagarna skyddarnågot annat tryck- och yttrandefrihetsbrott och attdetta därför borde flyttas ut ur yttrandefrihetsgrundlagoch tryckfrihetsförordning.En sådan opinion skulle då kanske med framgångåberopa att minsannlyfte ut barnpornografin, och varför skulle det dåaktuella brottet inte bäst kunna bekämpas just genomen utflyttning? Detta skulle exempelvis kunna gällaolaga våldsskildring, hets mot folkgrupp, förtal ellernågonting annat.Ett på denna punkt enigt utskott har gjort ett akt-ningsvärt försök att minska risken för smittoeffekter iframtiden genom att beskriva det unika i barnporno-grafibrottet som att detta för det mesta avser ettmycket reellt övergrepp på barn.Jag hoppas att många talare kommer att up-pehålla sig vid de argumenten, så att framtidens för-svarare av tryck- och yttrandefriheten skall ha mycketatt åberopa då upphetsade röster kommeratt kräva inskränkningar i regleringen av yttrandefri-heterna. Detta är sannolikt inget ogrundat framtids-scenario. kommer ju att göra ettbetydande ingrepp i tryckfrihetsförordningen trots attinget i tryckt material med barnpornografi harpåträffats på 18 år.Fru talman! Jag har uppehållit mig vid förslagenom barnpornografin och sökt redovisa varför jaganser att det kommande riksdagsbeslutet innebär attriksdagen slår in på fel väg. Propositionen innehållerdärutöver flera andra viktiga förslag. Om dessa är vi iFolkpartiet liberalerna helt eniga, och vi har redovisatvår syn på dessa i vår partimotion K23. Vi har på depunkter vi inte vunnit bifall reserverat oss till förmånför våra yrkanden.Det gäller frågan om registrering av barnporno-grafi för att bättre kunna bekämpa den, vikten avtryckfrihetsförordningens särställning, möjligheten tillfrivilligt grundlagsskydd för databaser, preskriptions-tiden för hets mot folkgrupp och flera andra förslag.Samtliga dessa är naturligtvis utmärkta förslag, menför tids vinnande begränsar jag mig till att yrka bifalltill reservationen nr 10 om tryckfrihetsförordningenssärställning.På mina och mina medmotionärers vägnar yrkarjag i barnpornografifrågan bifall till reservation nr 2,som avlämnats av de moderata ledamöterna i utskottetoch mig.Fru talman! Jag har redogjortför den förbättring av det s.k. försvarlighetsrekvisitet iförhållande till propositionen som utskottet nu före-slår . Trots detta innebär det samlade försla-get från utskottsmajoriteten en kraftig försämring avde svenska yttrandefrihetsgrundlagarna, och dettautan att någon påtaglig förbättring av kampen mot denvedervärdiga barnpornografin är sannolik.Fru talman! Bra grundlagar tar att byggaupp. Att försämra dem går förvånansvärt fort.Anf. 3 ():Fru talman! Det här betänkandet, KU 19, behand-lar två olika områden, dels barnpornografifrågan, delsfrågor riktade till före detta arbete.Jag kommer att beröra barnpornografifrågan och demoderata ställningstagandena i det sammanhanget,och kommer senare att utveckla denandra halvan av betänkandet.Fru talman! Det är inte ovanligt, åtminstone intebland unga människor, att tryck- och yttrandefrihetentas för något tämligen självklart och ohotat i vårtsamhälle. Men det finns skäl att då och då erinra omatt den svenska demokratin i sin nuvarande form inteär . Den är med andra ord ung ochbräcklig. Vi måste därför alltid vara förberedda attförsvara den när den utmanas och utsätts för påfrest-ningar. Bästa försvaret är en fri och öppen debatt somkan avslöja ondskans och våldets ideologi. Det är iatmosfären av tolerans och mångfald som vi kanskydda oss mot icke-demokratiska samhällen, skepsisoch förakt.Vid manifestation till minne av Förin-telsen gav inte bara per-sonliga vittnesbörd om nazismens brott mot mänsk-ligheten. Han vädjade också till dagens unga genera-tion att slå vakt om demokratiska värden. Han sade:"Demokratin har många brister men alternativen ärdjupt skrämmande. Demokratin har en mekanism försjälvläkning; det har inte totalitära statsskick. "Samma riksdag som lyssnadetill och greps av ord skall , mind-re än , ta ställning till ett lagför-slag som innebär att vårt över förbudmot censur delvis avskaffas. Det känns overkligt ochofattbart.Fru talman! Första gången frågan om barnporno-grafi mer genomgripande diskuterades här i var . Då föreslog enkommitté förbud mot sedlighetssårande åtgärder. Densocialdemokratiske justitieministern följde inte för-slagen utan föreslog att de begränsningar som fanns ilagstiftningen i stället skulle upphävas i den mån deinnebar begränsningar i yttrande- och tryckfriheten.Genom socialdemokraternas ändringar i brottsbalken1970 och i tryckfrihetsförordningen 1971 fick Sverigeen mer liberal sexuallagstiftning än tidigare.Under 1970-talet diskuterades frågan vid flera till-fällen, och överlämnade den då borgerli-ga regeringen ett förslag till med ändringari och tryckfrihetsförordningen. Dessainnebar att det infördes en bestämmelse i brottsbalkenom straff för dem som i pornografisk bild skildrarbarn och som sprider sådana bilder.Under 1980-talet utpekade medierna vid flera till-fällen som storexportör av barnpornografi.Medierapporteringen resulterade i frågor och interpel-lationer i . Vilka åtgärder vidtog då densocialdemokratiska regeringen? Dåvarande justitie-minister betonade att "man naturligt-vis inte kunde utesluta att det förekom spridning avbarnpornografi från men att uppgifterna omomfattningen måste ses med viss skepsis".När SVT 1988 sände en norsk dokumentärfilm omutnyttjandet av barn från olika delar av världen svara-de justitieminister att det inte förelågbrister i den svenska lagstiftningen. Sammanfatt-ningsvis kan konstateras att det under den socialde-mokratiska över huvudtaget inte vidtogs någon lagstiftningsåtgärd mot barn-pornografi.Så tillträdde den borgerliga regeringen ochfyrdubblade straffen från till två årsfängelse för den som skildrar barn i pornografisk bildmed uppsåt att bilden sprids.Samma år, 1993, föreslog regeringen en ändring isekretesslagen som innebär sekretess till skydd för debarn som förekommer på bild i mål om barnporno-grafibrott. uppstod den prekära situationenatt som domstolen hade att pröva om det varbrottsligt att sprida filmer tvingades samma domstolpå grund av offentlighetsprincipen att lämna ut kopiorav filmerna.Barnpornografifrågan kom åter, och än mer, i fo-kus i och med polisens avslöjande av barnpornografi-härvorna i och i 1993.Rapporterna om beslagen var förfärliga. Det taladesom tusentals övergrepp, och alla blev naturligt nogdjupt berörda och bestörta. Lyckligtvis visade det sig,som också påpekat, att omfattningen avövergreppen inte tillnärmelsevis var av den storleks-ordning som man från början fick intryck av.När undersökte de in-spelningar som beslagtagits fann man attfilmade övergrepp skett i 42 fall. Till helt övervägan-de del saknade filmerna svensk anknytning. Fyrasvenska barn kunde identifieras. I princip alla gär-ningsmän, varav två svenskar, var identifierade ochdömda. Svenskarna dömdes för sexualbrott, och någotsärskilt åtal för barnpornografi har aldrig väckts,eftersom sexualbrottet tog över barnpornografiinne-havsbrottet. Att jag nämner enbart de svenska barnenhar endast att göra med det faktum att svensk lag ochsvensk polis har att utreda brott som begåtts i har också visat att ing-en tryckt barnpornografi har tillverkats i se-dan 1980. I detta avseende instämmer regeringen iBarnpornografiutredningens bedömningar.Det finns alltså inga belägg för den i den allmännadebatten vanliga uppfattningen att barnpornografi ärav stor omfattning, åtminstone inte den som vi nu haratt hantera. Det finns heller inte belägg för att det i dethär sammanhanget är ett utbrett samhällsproblem. Försäkerhets skull är det kanske bäst att jag tillägger attde fall av barnpornografi som trots allt förekommernaturligtvis är djupt kränkande för det utsatta barnet.Därför måste förekomsten av barnpornografi förhind-ras och bekämpas med alla till buds stående medel.Fru talman! Vi vet alla vad som hände våren 1994i denna riksdag. Ett illa underbyggt lagförslag ominnehavsförbud forcerades fram, men tillräcklig ma-joritet gick inte att uppnå i KU för att med hjälp avdispensregeln driva igenom lagförslaget. Vi modera-ter föreslog i stället ett konfiskeringsalternativ. KU:sordförande avvisade detta, men ladehan själv fram det som sitt förslag. KU:s beredningresulterade till slut i att majoriteten krävde att grund-lagsändringar skulle införas som innebar att innehavav barnpornografi skulle kriminaliseras fr.o.m. den 1januari 1999, alltså det vilande grundlagsförslaget.Sedan våren 1994 har vi alla haft tid att tänka ef-ter. Ingen vill kännas vid förslaget ,eftersom det visat sig innehålla sådana brister att detsaknar förutsättningar att bli ett effektivt skydd förvåra barn. Jag är mycket glad och tacksam över att vifick den betänketiden.Ett annat mycket glädjande beslut har också fattatsi .