prot · GL09119 · 1998-06-05 00:00:00 — Vi ville avge de här reservatio-nerna därför att vi ville visa på de brister som i i kommunerna och i landstingen.Jag vill då upprepa min fråga till verkligen att ni från utskotts-majoriteten har lyckats med de här prioriteringarna,som ni skriver i betänkandet?Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vation 2.Anf. 154 ():Fru talman! Det är ju alldeles klart att man frånstatens sida inte har klarat att skydda den kommunalasektorn från en kraftig åtstramning . Åstramningen har skett, inte genom att manfrån staten har sänkt bidragen utan genom att man harundandragit skattekraft från kommunerna. Egenavgif-terna har införts och stegvis höjts; därvid minskarskatteunderlaget för kommunsektorn. Man har tagitbort det generella statsbidragets skydd för kostnads-ökningar för inflationen. Man har också vid bespa-ringar i de statliga transfereringssystemen i praktikenfört över kostnader till kommunerna - de har hamnatpå bl.a. socialbidrag i stället.Kommunernas ekonomi har alltså försvagats ge-nom statliga beslut. Från sida menar viatt man borde ha tagit hänsyn till detta - och i framti-den bör göra det - när man tillämpat den s.k. finansi-eringsprincipen, dvs. regleringen mellan stat ochkommuner rent ekonomiskt. vi i staten skattereller avgifter som minskar kommunernas skatteunder-lag så skall kommunerna kompenseras för det, anservi i . Lägger vi på kommunerna nya upp-gifter eller för över nya kostnader på kommunernaskall de kompenseras för det. Annars undergräver viju det kommunala självstyret. Vi undergräver ocksådet vi kallar välfärdens kärna - skolan, vården, om-sorgen. Det är ju i kommunsektorn som den verksam-heten bedrivs.Det är inte så att vi har en orimligt stor offentligsektor inom skola, vård och omsorg, om man ser pådet internationellt. Det som kostar mycket är i ställettransfereringssystemet. Det är de kostnaderna som hardragit i väg när arbetslösheten har ökat, och det harhaft en kraftig undanträngningseffekt på de här centra-la verksamheterna. Med det vill jag ha sagt att detfinns skäl att se till att skola, vård och omsorg tar enstörre andel av den totala offentliga ekonomin, integenom ökade skatter utan genom en omfördelningmellan stat och kommun där kommunsektorn bör taen större andel av de totala ekonomiska resurserna.När det gäller diskussionen om utjämningssyste-met vill jag också säga att det var alldeles nödvändigtatt vi införde ett kostnadsutjämningssystem. Situatio-nen i många kommuner var närmast katastrofal. Vihade ett tidigare system med olika typer av mer ellermindre riktade bidrag, som hade byggts på undermånga år och som i slutändan var helt ohållbart. Detvar en blandning av regionalpolitik och näringspolitikoch försök till styrning på olika sätt med olika bidrag.Det var nödvändigt att införa ett kostnadsutjäm-ningssystem. Därmed inte sagt att det system somfinns för utjämning mellan landstingen och primär-kommunerna är fulländat - långt ifrån. Det är väldigtlångtgående och väldigt krångligt, och det krävernaturligtvis en stegvis reformering. Det är därför vihar en parlamentarisk utredning som följer det här.Jag ingår själv i den utredningen, och det kommerförslag till olika förbättringar till hösten.På en punkt menar vi från emellertidatt det är alldeles uppenbart att systemet bör justerasredan nu, och det gäller den s.k. kostnadsutjämningenför kollektivtrafik. Förutsättningarna för kollektivtra-fik är ju litet olika i olika delar av landet. Bra förut-sättningar finns i första hand i storstadsområdena. Detbetyder att man i andra delar av landet i större ut-sträckning åker med bil. Då får man som privatpersoneller som företag kostnader där i stället. Men detutjämnas ju inte. Det som utjämnas är just kollektiv-trafikkostnaderna, vilket innebär att den som inte bor istorstadsområdena utan någon annanstans i landet fårbetala dels högre bilkostnader, dels mer över skattse-deln till den egna kommunala kollektivtrafiken, sombehövs av sociala skäl men som man många gångerinte kan utnyttja därför att den förekommer relativtsparsamt, dels ett bidrag till kollektivtrafik i storstä-derna.Det här innebär ett slags omvänd regionalpolitik,eller rättare sagt en koncentrationspolitik, och detskall vi inte ha i det här inomkommunala utjämnings-systemet. Det skall vara neutralt ur den här synpunk-ten, alltså när det gäller regionalpolitik. Därför tyckervi att det här skall tas bort, och det föreslår vi i reser-vation 11, som jag yrkar bifall till. Det kommer jag attta till omröstning.Några ord också om kommunernas ekonomi i öv-rigt. Vi tycker att balanskravet är bra och viktigt. Vianser att det var olyckligt att det togs bort under ettantal år - det fanns ju . Det har lett till att en delkommuner har dragit på sig skulder som man inte kanhantera på ett bra sätt. Man har hamnat i mer ellermindre permanenta underskott. Det är självklart intehållbart. Man kan kalla det för ett svart hål, men detmåste ju betalas på något sätt.Om man då är så oklok att man föreslår ett riktatstatsbidrag till t.ex. skolan eller vården eller någon-ting annat som vi vill öka härifrån, innebär det egent-ligen ingenting annat än att man över andra poster iden kommunala budgeten ändå måste göra precissamma sak som om man gav ett generellt statsbidrag.Det är en chimär att tro att man skulle kunna riktastatsbidrag och få någon effekt . Det hänger ihopmed att man i så fall måste rikta hela anslaget tillkommunerna till t.ex. skolan eller vården för att verk-ligen veta vad det blir. Om inte blir det bara en mind-re del. Den andra delen ligger på det allmänna, somkommer att prioriteras i vanlig ordning. Skuldernaoch underskotten måste hanteras. Det blir inte gratisdärför att man inför riktade statsbidrag. Därför tyckerjag att framför allt förslag om riktadestatsbidrag, som kom , är sällsynt obe-tänkt.Det finns också risker i det som sker från rege-ringens sida. De välkomna påplussningarna på detgenerella statsbidraget har delvis riktats efter en ål-dersfaktor. I den sista påplussningen, som kom itilläggsbudgeten som vi skall anta , harman infört en åldersfaktor. Det innebär egentligen ettingrepp i utjämningssystemet. I utjämningen går manju efter demografi, åldersstruktur, efter hur mångagamla och hur många unga det finns och vilka kost-nader man därmed har för äldreomsorg, skola osv.Det verkar inte heller riktigt genomtänkt.Det verkar över huvud taget som att man påmånga håll inte riktigt klarar av att stå fast vid självagrundtanken i det inomkommunala utjämningssyste-met och vid att kommunerna själva bestämmer hur deprioriterar. Det gäller kommunernas självstyre ochderas självbestämmande.Det är klart att det är lätt att bli klåfingrig när mansitter i och vill kunna påverka allt och alla,men jag tror att vi både ur ekonomisk synpunkt ochverksamhetssynpunkt gör klokt i att låta kommunernastyra sig själva i så hög grad som möjligt.Det hänger ihop med att vi får bäst möjligheter attfatta effektiva beslut om besluten fattas nära verk-samheterna och nära medborgarna, som har nytta avverksamheterna.Fru talman! Jag vill också säga att vi självklart stårbakom alla reservationer vi har undertecknat, men förtids vinnande yrkar jag bifall - förutom till reserva-tion, 11 som jag redan nämnt - bara till reservation 3och reservation 1 om finansieringsprincipen.Anf. 155 ():Fru talman! Med anledning av vad som har sagtsav föregående talare skulle jag vilja läsa några raderom kommunernas ekonomiska läge från mars 1998.Det är sammanfattningen. Det står att kommunernasekonomi förbättras successivt fram till millennium-skiftet, och att det framför allt är de höjda statsbidra-gens förtjänst. Man gör också bedömningen att kom-munsektorn i dess helhet kommer att vara i balans år2000.Vi har 288 kommuner, och det är klart att det serlitet olika ut i alla dessa kommuner. Men det är denhelhetsbedömning gör. Det varinnan man i kände till att detskulle bli ytterligare 4 miljarder , och även dekommande åren.Mot bakgrund av vad som har sagts här måste jagberätta att SCB har talat om hur det ser ut påarbetsmarknaden. var 63 000 färre öppet arbets-lösa än . 31 000 färre deltar i arbets-marknadspolitiska åtgärder. Sysselsättningen har ökatmed 49 000 personer.I i går kunde man också läsa att allt färre leverpå socialbidrag och att a-kassorna betalar allt mindre.I dag kunde vi dessutom läsa att kreditbetyghöjs. Alla dessa delar tyder ändå på att det börjar gåbättre för . Jag ville bara ta det som inledning.Fru talman! Vi socialdemokrater vill värna deviktiga verksamheterna vård, omsorg och utbildninginom kommuner och landsting. Det är oerhört viktigtför medborgarna att skolan, vården och omsorgen ärden bästa, att de kan känna sig trygga vad gäller bar-nen i skolan och vad gäller de äldre när de blir gamlaoch svaga.Tack vare att vi nu har ordning i den svenska eko-nomin kan vi ytterligare höja nivån på bidragen tillkommuner och landsting. I jämförelse med nivån år1996 ökar statsbidragen till kommuner och landstingmed sammanlagt under perio-den 1997-2001.De nya resurserna är till för att i första hand värnakvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Vad gällerskolan så behöver pengar riktas till elever med behovav extra stöd. Vad gäller sjukvården behövs extraresurser för att korta ned väntetiderna i hälso- ochsjukvården.I april träffades en överenskommelse mellan rege-ringen, och om riktlinjer för den kommunala ekonominoch verksamheten under åren 1998 och 1999.I denna överenskommelse utfäster sig förbundenatt utveckla äldreomsorgen i enlighet med de mål ochriktlinjer som redovisas i den nationella handlingspla-nen för äldrepolitiken. Man skall sluta samverkansav-tal mellan kommuner och landsting i samtliga län ochförbättra det medicinska omhändertagandet i äldre-vården. Man skall korta ned väntetiderna i hälso- ochsjukvården. Man skall utveckla skolan i enlighet medregeringens tiopunktsprogram. Det skall läggas sär-skild tonvikt vid insatser för elever med särskildabehov.Regeringen utfäster sig att ta hänsyn till regeländ-ringar som påverkar det kommunala skatteunderlagetoch det kommunala utgiftstrycket och att fullföljahöjningarna av statsbidragen till kommuner ochlandsting. Det innefattar, som jag har sagt, ettytterligare tillskott på 4 000 miljoner redan år 1998.Denna överenskommelse understryker att de nyaresurserna kommer att gå till de viktiga områdenavård, skola och omsorg.Precis som sade är det nu fjärdegången som vi får en samlad årlig redogörelse omutvecklingen inom den kommunala sektorn. Redo-visningen avser i huvudsak förhållanden t.o.m. , men det finns också preliminärasiffror för år 1997.Skrivelsen har närmast formen av en verksam-hetsberättelse för den kommunala sektorn. Den ärtillbakablickande och beskrivande. Regeringen un-derstryker att arbete pågår inom olika områden justför att förbättra informationen om verksamhetenskostnader, prestationer och kvalitet. Det sker just föratt underlätta den fortlöpande uppföljningen och ut-värderingen av verksamheten inom den kommunalasektorn, som vi skall göra här i riksdagen.Skrivelsen omfattar i huvudsak de obligatoriskaverksamheterna i kommuner och landsting och be-skriver hur dessa utvecklas i förhållande till de natio-nella mål som riksdag och regering har formulerat.Utskottet behandlar i betänkandet också 29 yrkan-den i fyra motioner som väckts med anledning avskrivelsen. Så är det två yrkanden från motioner somväcktes med anledning av den ekonomiska vårpro-positionen.Skrivelsen är, som jag sade, tillbakablickande ochbeskrivande, och regeringen har inte heller begärtnågot ställningstagande från sida. Ändåhar till betänkandet fogats 25 reservationer. Dettavisar på kommunsektorns roll och betydelse, både idebatten här i och ute i samhället, men allramest på vilken betydelse som verksamheterna inomkommunerna - särskilt vård, skola och omsorg - harför kommunmedborgarna.Finansutskottet ser mycket positivt på de insatsersom görs från regeringens sida för att förbättra dennationella uppföljningen av kommunsektorn och där-med bl.a. förstärka möjligheterna för att fåett bättre underlag för sina samlade bedömningar avutvecklingen.Genom det arbete på uppföljningsområdet som nupågår kommer det att bli allt bättre möjligheter attytterligare utveckla skrivelsen, som bl.a. har önskat. Det gäller i första hand den ekono-miska redovisningen, men också bedömningarna avhur väl de nationella målen uppfylls.Fyra reservationer handlar om utjämningssystemetför kommuner och landsting. Som yrkar man i den moderata reservationen påtilläggsdirektiv när det gäller att granska effekterna avsystemet bl.a. ur tillväxtsynpunkt.Per-Ola talade om den del som har medbefolkningsminskning att göra och kollektivtrafikfak-torn.I reservation yrkar man på att vi skallta fram underlag för att förändra utjämningssystemetså att bl.a. de sociala kriterierna får ökad tyngd.I reservation yrkas att kostnadsut-jämningen för kollektivtrafik bör avskaffas.Det har suttit en parlamentarisk kommitté hela ti-den sedan vi fattade beslut om utjämningssystemet,som skall följa, utvärdera och utveckla utjämningssys-temet. Framför allt går kommittén igenom kostnadsut-jämningen, faktor för faktor. En av de faktorer somman tittar på gäller just för kollektivtrafiken. Kommit-tén har också gjort särskilda beräkningar på effekternaav befolkningsminskningen. Tanken är att kommitténskall lägga fram ett förslag . De krav somframförs i både reservation och i denmoderata reservationen är gamla bekanta som redantidigare har behandlats och på utskottet förslag av-slagits av vid åtskilliga tillfällen, senast ibetänkande 1996/97:FiU7.Det finns ju vissa som har stora möjligheter attpåverka denna kommitté. sitter i den,och jag förutsätter att man diskuterar just detta medkollektivtrafiken. Nästa sammanträde äger rum den18 juni, så då kan ta upp frågan igen.I reservation 19 har , , yrkat på ett förslag omen vidareutvecklad vårdgaranti.Socialutskottet har yttrat sig över motion Fi67 avLars m.fl. från , som begär etttillkännagivande om behovet av ett infö-rande av vårdgarantin inom hälso- och sjukvården.Socialutskottet pekar i sitt yttrande bl.a. på över-enskommelsen mellan staten och lands-tingen, där parterna är överens om att under åren1998-1999 göra en kraftsamling för att förbättratillgängligheten. De höjda statsbidragen gör dettamöjligt.Landstingen åtar sig att påtagligt minska vänteti-derna för både besök och behandling. Patienternaskall över lag finna väntetiderna inom vården rimliga.Parterna är vidare överens om att närmareklarlägga de praktiska, organisatoriska och ekonomis-ka förutsättningarna för en utvidgad vårdgaranti.Socialutskottet föreslår att yrkandet i motionenavstyrs. ansluter sig till vad socialut-skottet framhållit och yrkar avslag på motionen.Jag yrkar avslag på samtliga reservationer och yr-kar att skrivelsen läggs till handlingarna.Jag har tid att kommentera några av de sakersom har tagits upp.Fredrik talar om utvecklingen i kom-munsektorn, och tog upp att nu skullefler än någonsin ha fått sluta inom kommunsektorn.Det är ju inte riktigt, för under den borgerliga tiden1991-1994 var det 94 000 som fick lämna kommun-sektorn.Dessvärre har människor även under vår rege-ringstid fått lämna kommunsektorn, ca 47 000 perso-ner. Skälet var att när vi tog över makten var vårfrämsta uppgift att sanera statsfinanserna. Med ettlånebehov på 223 miljarder var det den främsta upp-giften.Vi har också i det längsta, som ett svar till ,försökt att undanhålla kommuner och landsting fråndirekta besparingar. Statsbidragen är ett av de få ut-giftsområden där det inte har gjorts minskningar. Mengivetvis har kommunerna inte kunnat hållas skadeslö-sa när det gäller skatteunderlaget på grund av ege-navgifterna men också och i första hand just på grundav arbetslösheten.Jag vänder mig till igen. blir det po-lemik mot hela , eftersom tycker att det har varit en stor tillgångatt man har fått statsbidrag, medan inte tyckeratt det är så mycket att tala om. Skillnaden har attgöra med de minskade statsbidragen och med deskattesänkningar på ca 18 miljarder som moderaternatänker sig . Om det inte är en så storsumma, handlar det ändå om ungefär 60 000 personersom skulle förlora sina arbeten i kommuner ochlandsting. Det är ju en väldigt betydande del. Det varnästan det antal som själv använde och somhan tyckte var förskräckligt.Som jag sade tidigare är det ändå positivt att vi seratt ekonomin är i balans, att vi har kunnat tillförakommunerna pengar och att sysselsättningen nu ocksåökar i kommunerna. Antalet sysselsatta ökar meddrygt 3 000 under detta år.Jag skall också kommentera det som sade, att med moderat politik skulle det ha blivit250 000 jobb och . Det är orimligtatt föra debatten på det sättet. Sedan kan ju FredrikReinfeldt göra detta påstående, men det blir inte mersant för det.Anf. 156 ():Fru talman! Det har ju blivitpopulärt att tala om att vi stjäl varandras idéer i denpolitiska debatten. Jag vill inte påstå att vi har stulitnågonting från socialdemokratin. Men det synes somom socialdemokratin själv håller på att överge dettamed den absoluta kopplingen mellan arbete och väl-stånd. Det var ju en gång ett parti som sade att väl-ståndet ökar när fler arbetar. kommer väl-ståndet från statsbidragsmiljarderna. Dessutom stöderman alltså ett system som är direkt jobbfientligt. 1,2miljoner människor bor i kommuner där man förlorarpå att fler får arbete. I stället får vi höra alla dessasifferserier om hur statsbidragsmiljarderna skall räddade olika kommunerna.Sonia säger att den siffra som jag nämner är fel-aktig men att det inte blir rätt för det. Ursäkta, mendet är bara att returnera den bollen. Det gäller natur-ligtvis de siffror som själv presteraröver vad utvecklingen eventuellt blir med moderataförslag när det gäller skattesänkningar. För övrigt harockså finansutskottets ordförande ägnat sig åt att gå uttill medierna med vissa beräkningar kring detta.Låt mig bara säga att misstaget är just att man serekonomin som helt statisk, som att det bara handlarom stasbidragsmiljarder fram och tillbaka, när det heltavgörande är just det som också socialdemokratintyckte själv , att det är fler i arbetesom ger ökat välstånd. Därför är en politik som gerfler arbete det enda som långsiktigt kan säkerställavälfärdens finansiering och kommunsektorns ekono-miska utveckling. Det är därför som vi är så kritiskamot utjämningssystemet som bekämpar detta, och detär därför som vi säger att det väsentliga är att man kanföra en politik som ger fler människor arbete.Jag noterade också att man säger att vård, omsorgoch utbildning skall garanteras. Låt mig bara i allenkelhet säga att detta kan inte lova.Vi ser att pengarna går till underskott i kommunalabostadsbolag och till mycket annat än vad det vartänkt. Det är en följd av det system som vi faktiskthar. Därför är det vackert att säga detta, men det kaninte garanteras att det är till detta som pengarna går.Det blir ett sätt att valanpassa budskapet.Anf. 157 ():Fru talman! För att börja med det sista är det i allafall så att det finns en överenskommelse mellan sta-ten, kommunerna och landstingen, och kommuner ochlandsting går i god för att de här pengarna går till justde prioriterade områdena. En överenskommelse bru-kar, vad jag vet, vara ganska stark och bra.Det är givetvis så att vi socialdemokrater vill hafler människor i arbete. Vi har antagit det mål sommånga först ifrågasatte att vi skulle klara, nämligen atthalvera arbetslösheten till . Som ut-vecklingen nu ser ut kommer vi att klara av det. Sedanär vårt nästa mål full sysselsättning. De siffror somkom från SCB visar bl.a. att vi har fått fler iarbete, eftersom antalet sysselsatta har ökat med49 000.Fredrik tog upp att det i princip bara varmoderaterna som var emot det gällande utjämnings-systemet. Man har presenterat ett eget alternativ. Mankan inte påstå att det skulle bli så mycket mer rättvist.Man kan säga att det skulle bli raka rör från Botkyrkatill , för om det systemet hade införts skulleBotkyrka ha fått 80 miljoner mindre i statsbidragförra året och 123 miljoner mer. I börjanskulle förortskommunerna vinna på det och därefterstorstadskommunerna. Alla övriga skulle förlora.Anf. 158 ():Fru talman! För det första bevisar ett replikskiftemed det som vi moderater hävdaribland, nämligen att vi inte borde sitta länsvis utanpartivis. Det blir något oartigt att stå med ryggen motmin motdebattör, men det får gå ändå.Låt mig bara kommentera det senaste. Det viktigamed det moderata förslaget är ju att det är ett tillväxt-främjande utjämningssystem. Det ger fullständigainicitament till kommunerna att föra en politik där flerfår arbete, och det är det viktiga. Grunden för väl-ståndet är att man för en tillväxtpolitik.Sedan hoppas vi att som en första åtgärd kunna tabort de pomperipossaeffekter som är direkt tillväxtfi-entliga och att detta skall kunna göras med en bredaremajoritet än bara bestående av moderater. Det får intede konsekvenser som här beskrivs.Det är nämligen ett stort problem att det är en såstor del av kommunerna och så många invånare sompå de här sättet straffas när fler får arbete.Låt mig också säga något om detta att överens-kommelser skulle vara så bra. Det hänvisades ocksåtidigare till att vi inte tycker som Kommunförbundet.Nej, den socialdemokratiska ledningen i Kommunför-bundet tycker inte som . Det har vi note-rat . Men vi har också noterat att har varnat för resultatet av de avtal somnu har slutits inom kommunsektorn. Man har sagt attdet kommer att leda till ytterligare uppsägningar ochtill att de här pengarna inte räcker till.Då var det inte ordföranden i Kommunförbundetsom talade utan en av dess ekonomer. Även från dethållet kommer det alltså faktiskt litet olika signaler.Anf. 159 ():Fru talman! För att återgå till utjämningssystemetär det ju, som jag sade även tidigare, så att det sitteren kommitté och följer upp det här. Det skall läggasfram ett förslag . Det ger förutsättningar attgå igenom de här olika områdena. Är det då någotsom är fel så kommer det att komma fram förslag omatt rätta till det.Men utjämningssystem är ju just till för att utjäm-na mellan kommuner där de beskattningsbara inkoms-terna är mycket höga och kommuner där de inte ärdet. Det är för att kunna få rättvisa i landet. Det är juväldigt viktigt att den grunden fortfarande finns kvar.Anf. 160 ():Fru talman! Det var ju bra att be-tonade att det faktiskt har varit en åtstramning ävengentemot kommunerna genom att deras skatteunder-lag har försvagats och att kostnader i viss utsträckninghar övervältrats.Men det här redovisas ju inte i regeringens skri-velse. Vår reservation går ut på att det skall redovisaspå ett mer rättvisande sätt, alltså den totala ekonomini kommunerna och också vad den här typen av åtgär-der från staten har för effekter på den kommunalaekonomin.Det går inte att läsa sig till det i den här skrivelsen.Då får man vända sig till i stället,som är en intresseorganisation för kommunerna. Dekan naturligtvis redovisa det här. Men eftersom det ären intresseorganisation kan det naturligtvis också därfinnas en tendens till att man skriver i sitt intresse ochbetonar eller överdriver en aning åt det hållet.Vi menar alltså från sida att den härskrivelsen bör utvecklas på ett bättre sätt så att mankan se de totala effekterna för kommunerna av statensolika beslut vad gäller ekonomin i varje fall.Vi menar faktiskt att det har varit en åtstramnings-politik riktad mot kommunerna om än med indirektametoder i huvudsak. Och det har skett i ett läge därjust den typ av verksamhet som kommunerna har inteär särskilt stor i en internationell jämförelse. Det somhar varit kostnadsdrivande i den svenska offentligaekonomin har ju varit, och är fortfarande i väldigt höggrad, transfereringssystemen. Det är naturligtvis därman får sätta in stötarna om man har ekonomiskabekymmer.Min fråga till är om det inte ändåvore bra om man kunde utveckla den här skrivelsen såatt man bättre kan se de totala effekterna. Jag villockså fråga om finansieringsprincipen.