prot · GL09116 · 1998-06-02 00:00:00 — Det ärdessa diskussioner som får mig att tala om de skatte-höjningar som jag förväntar mig från socialdemokra-terna under hösten.Anf. 78 () replik:Herr talman! Syftet med att inrätta en ny myndig-het som rikstrafiken och att inrätta en delegation un-der regeringen som Transportdelegationen är ju att fåbättre samverkan och samordning mellan de olikatrafikslagen. Jag förstår inte att ochmoderaterna går emot den delen. Det skulle ju betydaatt näringslivet kan få effektivare och bättre trans-portkedjor och lägre transportkostnader, vilket bl.a.skulle gynna företagen i sig och även sysselsättningeni landet.När det sedan gäller som Stockholmsstads huvudflygplats vill jag fråga är då ? Är inte det egentligen Sverigesinternationella flygplats vid huvudstad? Viskall inte bortse från att är Stockholmsegentliga storflygplats. är en flygplats somskall komplettera , där småflyget m.m. kan fåen bättre möjlighet. Att det sedan har skett en utveck-ling där även jetmaskiner och liknande i internationelltrafik har kommit till tycker jag är beklag-ligt. Det är också utifrån detta vi har sagt att Brommabör avvecklas, eftersom det ligger på fel ställe. Regi-onen behöver dock ytterligare flygkapacitet.Sedan, herr talman, måste jag få avsluta med attfråga varför man i vägsammanhangkan använda det hon kallar för PPP-medel medan deti järnvägssammanhang inte ens går att bilda ett statligtbolag för att finansiera t.ex. . Vad skiljerdessa två åt, mer än att det ena är privat och det andrastatligt?Anf. 79 () re-plik:Herr talman! Självklart anser jag att ärStockholms huvudflygplats. Där är vi faktiskt eniga,. Men är det ju tyvärr så att Arlandasflygplats är för liten. Det behövs en tredje landnings-bana. Vi kan också se, av de utredningar som harkommit , att det behövs en fjärdelandningsbana 2004-2006. Då blir detväldigt komplicerat att lägga ned Bromma.Vad jag sade i mitt anförande var att i ett läge dåman skall diskutera antingen en ytterligare flygplats iStockholmsregionen eller en fjärde landningsbana påArlanda anser jag att det är bättre med en fjärdelandningsbana. Att få ytterligare en diskussion om varen sådan här flygplats skall ligga etc. tror jag bara göratt vi kommer ännu längre bort från en lösning.Problemet , , är att är såfullt att vi har oerhört stora förseningar, både när detgäller inrikes- och utrikestrafik. Det är dessa problemsom vi måste klara av att lösa.Anf. 80 ():Herr talman! Det är en anspråksfull titel på detbetänkande som nu debatterar - Transport-politik för en hållbar utveckling. Det är tillfredsstäl-lande att en bred majoritet nu talar klartext om attäven trafiken och transporterna måste hålla sig inomde ramar - ekonomiskt, miljömässigt och säkerhets-mässigt - som långsiktig hållbarhet kräver. Det ärockså mycket bra att målen slås fast med så stor tyd-lighet som möjligt. När det gäller att ta konsekvenser-na av de högtidliga målen menar dock vi från Center-partiet, precis som i ett tidigare inläggframhållit, att såväl regeringen som trafikutskottet isitt betänkande intar en alltför passiv hållning, i syn-nerhet när det gäller att våga ta de nödvändiga grep-pen för att miljöanpassa trafiken och transporterna.Om man menar allvar med att också transportsek-torn skall ta sitt miljöansvar fullt ut räcker det t.ex.inte att tala allmänt om att introducera biobränslen förbiltrafiken. Det krävs också en rad åtgärder för attgöra detta möjligt och för att driva på utvecklingen.Erfarenheterna visar att utfasningen av den blyadebensinen var framgångsrik och attdet har stor betydelse att samhället driver på. Jag ärövertygad om att också alternativa bränslen nu kan slåigenom om de verkligen görs tillgängliga, så attmänniskor kan känna trygghet att alternativa bränslenfinns att tillgå när man behöver fylla på bränsle, ochom det upplevs som ekonomiskt rimligt.Det låter närmast som den obotfärdiges förhindernär t.o.m. kommunikationsministern, som inte längrefinns i kammaren och kan ta replik, talar om att manplanerar som stalinister. Jag tror inte att det är denmetodiken man har tillämpat i i , därman har nått stora framgångar med att introduceraalternativa bränslen och ta nya grepp för att miljöan-passa trafiken.Här i den svenska har vi i Centerpartietännu inte fått utskottsmajoriteten med oss för att drivapå utvecklingen, trots att alla vet att utsläppen frånbilismen är det kanske allra största miljöproblemet isamhället , i synnerhet runt våra storstäder.Något förvånande är också att utskottet inte hellernär det gäller att få till stånd ett effektivare resandevågat ta några ytterligare steg framåt. Jag tänker påavsnittet om forskning och utveckling som annars ärett populärt område att stödja politiskt. Här behandlasett förslag från om att en handlingsplanför myndigheter, verk och statliga bolag skall tas framför ett effektivare resande. Då handlar det om alterna-tiva färdsätt, miljöriktiga bränslen, bränslesnålarefordon, etc.Här har på ett förtjänstfullt sätt och påeget initiativ gått i spetsen så kraftfullt att den svenskabilindustrin äntligen förstått att det nu är hög tid attsatsa på bränslesnålare fordon. Jag tycker att det är ettefterföljansvärt exempel som det funnes anledning attpositivt uppmärksamma, främst från miljöpolitiskautgångspunkter, men också från strikt ekonomiskasynpunkter. Men utskottsmajoriteten väljer att väntaoch se i stället för att agera offensivt och pådrivande.Därför har vi från sida sett oss nödsa-kade att också på denna punkt reservera oss mot ut-skottsmajoriteten. Och jag vill, herr talman, redan nuyrka bifall till reservation nr 22 i denna del.I utskottets betänkande slås fast att den hållbarautvecklingen skall inkludera hela landet. Det tyckerjag är positivt. Utskottet talar om en positiv regionalutveckling som ett delmål för transportpolitiken.Även på denna punkt finns det dock anledning attvara kritisk mot regeringen och utskottsmajoriteten.Man väljer en mycket defensiv formulering om atttransportsystemet skall "motverka nackdelar av långatransportavstånd". formulering om att"kompensera" dessa nackdelar är nu borta.Centerpartiet, som i de här sammanhangen alltidfått ta på sig rollen att gå i spetsen för en mer offensivpolitik, vill att transportsystemet mycket tydligt skallfrämja en positiv regional utveckling. Även på det härområdet har i sitt tidigare inlägg ut-vecklat tankegångarna.Från andra partiers sida är det ofta si och så medengagemanget för litet större satsningar när mankommer norr om . Det var intressant att i detförsta inlägget i debatten än en gång höra mode-raternas skepsis mot t.ex. , som av såmånga andra betecknas som en strategisk och viktigsatsning för norra , och t.o.m. Ba-rentsregionen på litet . Från sidasäger vi tydligt ja till Botniabanan.När det handlar om att satsa mångmiljardbelopppå mer trafikalstrande asfalt- och betonglösningar iredan överhettade storstadsområden är moderaternaofta först på plan. Det är betecknande, tycker jag, attde partier som ofta framställer sig som huvudmot-ståndare i politiken så ofta förenas när det gäller atthitta pengar till dessa storskaliga lösningar, t.ex. iStockholm och i , ofta med miljö-hänsynen i andra eller tredje hand. ochCitytunneln i är två exempel. Dennispaketet iStockholm, som likt fågel Fenix tycks på väg attresa sig ur askan och återuppstå med Södra länkensom en stor strategisk byggsten för att senare kunnagå vidare med den s.k. Ringen och Yttre tvärleden, ärett annat exempel.När det gäller att klara angelägna vägprojekt iandra delar av landet, t.ex. påskynda såatt den får en godtagbar standard genom ,och vidare längs , är dettyvärr svårare att mobilisera en majoritet för att skyn-da på godtagbara lösningar.Herr talman! Jag vill, liksom en del andra talareföre mig i debatten har gjort, uttala min tillfredsstäl-lelse över en del saker i det här betänkandet, t.ex. atttrafikutskottet avvisat regeringens förslag om energi-och koldioxidskatt för bränsle som används för järn-vägsändamål. Jag är glad över detta, inte minst för attjag liksom flera andra därmed har nått framgång medmotioner som har väckts i den här frågan. Denna s.k.dieselskatt skulle ha lett till en utslagning av viktigasmåbanor och mindre bolag som driver trafik pådessa banor. Det skulle ha flyttat gods från järnväg tilllandsväg och lastbil.Bara i det län jag kommer från, ,har vi viktig godstrafik på flera banor, bl.a. Inlands-banan och på järnvägen , där WoxnaExpress kör stora mängder timmer och massaved.Förslaget om energi- och koldioxidskatt för bränslensom används för järnvägsändamål bör självklart be-handlas i ett sammanhang med övriga skattefrågor iden trafikbeskattningsutredning som ser överskatter och avgifter inom transportområdet.Herr talman! Vad det kan ställa till med om manhar skatter som inte är samordnade över olika typer avgränser kan vi se exempel på inom åkeribranschen.Det har berörts av flera talare i dag.Jag träffade en ensamåkare somjust nu har stora problem med lönsamheten sedanåkare från andra länder runt omkring oss tagit fler ochfler jobb i tack vare att de kan tanka avsevärtbilligare men med mer miljöskadlig diesel på hem-maplan.Om vi vill ha kvar en fungerande åkeribransch iSverige, och det vill även vi som är starkt miljöenga-gerade ha, är det viktigt att riksdag och regering sna-rast ser över detta och gör något åt det innan ännu fleråkeriföretag här i landet tvingas kasta in handduken.Herr talman! Med dessa små nedslag i trafikut-skottets betänkande vill jag än en gång yrka bifall tillreservation nr 22. Jag står självklart bakom samtligaCenterpartiets reservationer, men för tids vinnandeyrkar jag bifall till denna enda.Anf. 81 PER ():Herr talman! Jag skulle vilja börja med ett citatfrån en interpellationsdebatt som jag hade med kom-munikationsministern . Hon säger så härmed anledning av en diskussion om E 6 genom Bo-huslän: "Jag vill först understryka att regeringen,liksom Per , bedömer att dagens transportsysteminte är långsiktigt hållbart, bl.a. därför att det baseraspå icke förnybara energiresurser och ger upphov tillnegativa miljökonsekvenser lokalt, regionalt ochglobalt. "Det är starka ord. Det betyder att man helt enkeltmåste lägga om hela trafikpolitiken. Det låter bra.Om man går till förslaget om den nationella väg-hållningsplanen, som har lagt fram, finnerman att där sägs: Styrande för nationellaplan för vägtransportsystemet är de miljö- och trafik-politiska målen, det utökade ansvar som Vägverketålagts inom ett flertal områden samt den helhetssynsom följer av detta. Vidare säger man: Generellt gäl-ler att väghållningsåtgärder skall bidra till att allatrafikantgrupper skall kunna använda vägtransportsys-temet. Särskilt skall man ta hänsyn till funktionshind-rade, oskyddade trafikanter och barn.Det är starka ord, tycker jag.Jag vill återvända till E 6 genom . Det ärnämligen så att vägtrafiken där släpper ut mycket merän naturen någonsin tål. I har vi inte någonbuffringsmöjlighet i marken. Man kan väl säga att vihar överskridit utsläppsnivåerna tre fyra gånger minst.Det finns alltså inget försvar för nuvarande nivåer, änmindre för en ökning.Trots dessa kunskaper om utsläppseffekter ochmiljövänligare alternativ, herr talman, fortsätter att arbeta på vägsträckningen norrut från det nupågående avsnittet Sunningesundsleden. Vägverketbygger alltså för en kraftig ökning av vägtrafiken.Begrepp som natur- och kulturlandskap har på någotsätt hamnat i skymundan för ett kortsiktigt tänkande,och protesterna från lokalbefolkningen och natur-skyddsorganisationerna har mötts med oförstående,även om verket pliktskyldigast ordnat möten med desärskilt drabbade.I dag har man överklagat väghållningsplanen. Detärendet ligger i Regeringsrätten. Ändå fortsätter att arbeta som om ingenting hänt, särskilt omnätterna.Dagens kommunikationssystem bygger på ettgammalt och förlegat tänkande. Det måste modernise-ras, precis som jag tror att kommunikationsministernmenar, så att miljöförstörelsen och förbrukningen avde ändliga resurserna minimeras. De beslut som nuantas om fortsatt utbyggnad av innebär att vikommer att fortsätta att, som jag tycker, gå baklängesin i framtiden.I regeringens uppdrag från tidigare riksdagsbeslutför utbyggnad av ingick en 13 meters målstandardför den resterande sträckningen från Torp till dennorska gränsen. Att frångå detta beslut skulle barakunna göras om kunde visa att en bredareväg skulle innebära avsevärda samhällsekonomiskaeffektivitetsvinster. Dessa vinster existerar inte i detlångsiktiga perspektivet - med hänsyn tagen till bl.a.miljön. Den samhällsekonomiska kalkylen som har presenterat har också ändrats under gång.Trots tidigare miljökonsekvensbeskrivningar medstarka varningssignaler och senare studier i sambandmed arbetsplanen har man ändå valt att negligeranaturvärdena. Planerna handlar om en s.k. fyrfilig vägmed en bredd på 18 ½ meter. Plötsligt är det flöde-skriteriet som gäller. Av någon oförklarlig anledningtycks regeringen också förstå den hastiga ändringen.Kostnaden blir betydligt dyrbarare.Vägverket fick skarp kritik av , , för delar av sin hantering av miljö-konsekvensbeskrivningarna. RRV anmärkte bl.a. påatt , i form av vägregionerna, haft svårt attskilja på sina tre roller som exploatör, beslutsmyndig-het och granskningsmyndighet. Men också i sambandmed den nationella väghållningsplanen är RRV oer-hört kritiskt inställt. RRV anser att inteföljer för investeringsplaneringen.Verket håller fast vid det gamla stråktänkandet, därprojekt längs vägarna mellan de största städerna pri-oriteras främst - oavsett kostnad. kritiserasockså av RRV för att gynna nybyggnationer framföratt utnyttja befintliga vägnät där de finns.Vad händer egentligen på eller i ?Där sprängs de ramar som finns. har beslu-tat om en ram på 2 miljarder. planeringinnebär att ramen på 2 miljarder kommer att tredubb-las och handla om 6 miljarder.Samtidigt skall vi hålla i minnet att miljöforskarnavid kusten vid inte får de futtiga 600 000 krsom behövs för att hålla i gång intensivstationerna,där det kontinuerligt är möjligt att kontrollera miljösi-tuationen till lands. dras hela miljöforsk-ningsanslaget för in. Hur går dettaihop, dvs. stora satsningar på vägar sommiljöforskningsanslag tas bort och därmed pågåendeforskning på miljön?Jag ställde en fråga till omskillnaden på priset för utbyggnaden. Jag fick till svaratt frågan höll på att beredas och att jag skulle kunnafå ett svar på om plan för E 6skulle bli aktuell.Då nämnde kommunikationsministern att fråganhandlade om trafiksäkerhet men också om exportnä-ringen. Regeringen har tidigare i sin skrivelse Ekolo-gisk hållbarhet hänvisat till beslut om transportin-frastrukturen som skall främja ett miljöanpassat ochtrafiksäkert transportsystem. Enligt min åsikt är ut-byggnaden av tvärtom ett miljöanpassat transport-system. Genom att bygga en ny sträckning, breddaoch räta vägen, bäddar man i stället just för att behållaoch utöka andelen godstransporter på vägarna. får allt svårare att konkurrera. Man skall kom-ma ihåg att av utrikesgods går viajärnväg. får en stor fördel av en utbyggd E 6.Det kan vi inte säga någonting om. Men så är det.Vem tjänar på utvecklingen? Inte är det framtidagenerationer. Det finns en stor potential i järnvägstra-fiken. Därför måste huvudsatsningen enligt Miljöpar-tiet ske där. I måste det bli en kustpendel istället för en utbyggnad av E 6.För att minska olyckorna är det bättre att reglerafartgränserna, bygga planfria korsningar, öka kollek-tivtrafiken och låta huvuddelen av godstrafiken trans-porteras via järnväg och sjöfart. Att klyva hela Bohus-län med en motorväg eller liknande fyrfilig väg är intetill gagn för människor, djur eller natur.Jag vill yrka bifall till reservationerna 4, 11, 55och 68.Anf. 82 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i trafikutskottets betänkande1997:98:TU10.En satsning på byggandet av är ensatsning på miljön och . har stam-banan mellan framför allt och en stan-dard som gör att banans kapacitet har nått sitt maxi-mum. Redan när banan byggdes för snart hundra årsedan beslöt man att bygga med en lägre standard.Orsaken var att man visserligen ansåg projektet varaviktigt, men man hade tyvärr inte tillräckligt medpengar för att bygga med den högre standard som manönskade.Nu står vi inför samma strategiska vägval, som in-nebär litet av vinna eller försvinna för . Visom bor i tror och är därmedberedda att arbeta för den. En viktig strategisk sats-ning för att klara detta är byggandet av Botniabanan,bl.a. för att trygga godstransporterna.Utan ett godtagbart järnvägssystem för Norrlandhämmas nationellt viktiga utvecklingsfrågor. Vårtexportintensiva näringsliv kan inte uppfylla regering-ens uttalade ambitioner att öka takten i förädlingen avvåra råvaror. Därmed förlorar landet möjligheter tillökade exportintäkter och fler arbetstillfällen, och denlångsiktiga konkurrenskraften hotas. Investeringsvil-jan går ned, och nyinvesteringar och expansion riske-rar att i betydande del hamna utanför landet.Den ekonomiska och miljömässiga hållbarhetenäventyras allvarligt när miljökraven och naturresurs-hushållningskraven höjs. Transportkostnaderna ökar,och därmed försämras exportindustrins konkurrens-kraft. Möjligheterna till en positiv utveckling i Baren-sområdet hämmas liksom möjligheter att dranytta av sitt fördelaktiga läge i förhållande till dekraftigt växande marknaderna i öster.En fullt utbyggd Botniabana är det mest effektivasättet att vända dessa hot till möjligheter att mötaframtiden offensivt. ger dessutom starktförbättrade förutsättningar för en god samverkanderegional funktion. Det är viktigt att komma ihåg attNorrlandskusten har ca 800 000 invånare och ennationellt sett mycket hög exportintensitet.För att uppnå en av regeringsförklaringens mål-sättningar är det viktigt att vi får en ur miljösynpunktväl fungerande infrastruktur även i Norrland.När nu byggs innebär det betydligtkortare restider med tåg mellan orterna längs , och näringslivet ges möjligheten tilleffektivare godstransporter. En utbyggnad av Botnia-banan innebär att kapaciteten för godstransporter påjärnväg mer än fördubblas jämfört med , ochkänsligheten för störningar i järnvägstransporterna iövre minskar. Genom möjligheterna tilldagpendling för boende längs banan vidgas arbets-marknaden och tillgängligheten till t.ex. högre ut-bildning.Delar av inlandets viktiga råvaror når kustens in-dustrier på ett effektivare och miljömässigt bättre sätt.Inlandet får dessutom spin-off-effekter av ett väl fun-gerande kuststråk.Investeringarna i är långsiktiga sats-ningar på att lösa dagens uppenbara brister i det na-tionella järnvägssystemet och skapar förutsättningarför regional utveckling. Det positiva beslut vad gällerBotniabanan som vi är beredda att ta är utomor-dentligt viktigt för att ge de rätta signalerna till nä-ringslivet, såväl till stora som till små företag, omstatens ambitioner och om de långsiktiga förutsätt-ningarna för regionens utveckling.När nu detta viktiga beslut skall tas här i riksdagenförvånar det mig att , som i många sam-manhang ger sig ut för att vara näringslivets talesmän,inte är beredda att stödja detta förslag vad gällerBotniabanan. Man är tydligen inte beredd att ge vårtnäringsliv och vår region de rätta förutsättningarna föratt utvecklas och bli konkurrenskraftiga.En satsning på byggande är inte en-bart en satsning på utan också en satsning påSverige och på vårt exportintensiva näringsliv.Anf. 83 TOM () replik:Fru talman! Visst kan man önska sig både det enaoch det andra här i världen, bl.a. en Botniabana. Mendet är också viktigt att man har klart för sig hur desaker som man önskar sig skall kunna betalas. Det harinte regeringen och inte majoriteten. ärett finansiellt vågspel i högsta klass.Anf. 84 () replik:Fru talman! Vad gäller finansieringen är jag välmedveten om att detta är lånefinansierat. Men det ärinte enbart som är det, utan det finnsäven andra stora projekt. Skillnaden är kanske att deligger i södra . 85 TOM () replik:Fru talman! Jag nämnde just detta i mitt anföran-de, och jag har också kritiserat regeringen i det härfallet för att man lägger fram ett antal sådana härprojekt helt i strid med den budgetlag som man tidiga-re har presenterat.Anf. 86 () replik:Fru talman! Såvitt jag vet innehåller budgetlagenockså en möjlighet för att besluta om un-dantag, och det har man gjort.Anf. 87 ():Fru talman! talade i ett av sina förstainlägg om ihärdighet och den belöning som den kan fåsom är väldigt ihärdig och slåss för en sak. Den ihär-digheten hos en del motionärer stärks säkert av detsätt på vilket motionerna har behandlats eller intebehandlats. Man kan fråga sig om utskottet verkligenhar behandlat alla med samma seriositet. Visserligenstår ju allt i betänkandet på sidan 0, enligt registret,men det får väl inte vara en antydan om hur utskottethar sett på förslagen.Betänkandet ger intryck av att inte vara en be-skrivning av motionsslakt, som det brukar kallas - tillslakt brukar man ju ha ett schema - utan snarare enmassaker utan urskillning. På tre och en halv sida i enbilaga räknar man upp de motioner som avstyrkts. Detär inte seriöst. Man riskerar att tappa bort även ensta-ka betydelsefulla delförslag. Motionerna dyker upp,inte som ett brev på posten - numera kan man intevara så säker på att det kommer fram - utan säkrareän så, igen.Senatorn i den romerska senaten d.ä. avslu-tade varje debattinlägg just ihärdigt med sitt bekantauttalande: För övrigt anser jag att Kartago bör förstö-ras. Till slut fick han sin vilja igenom.Låt mig travestera: För övrigt anser jag att Göta-landsbanan måste byggas.Det anser och inser många, t.ex. Europeiska järn-vägsunionen. Och förr eller senare kommer det attske. Skälen är såväl transportekonomiska som miljö-mässiga. Tänk att lyfta av en del av den mycketblandade och onödiga tunga trafik som går på vägaroch i stället kunna ta den via Götalandsbanan!Med så många olika påståenden som har cirkule-rat, och orealistiska och osäkra ekonomiska beräk-ningar som också har kastats fram, är de framfördaönskemålen om t.ex. en statlig utredningsman förprojektet en ganska naturlig önskan.En säker, miljövänlig och snabb järnvägslinje,som från till via stora orter somBorås, , och bindersamman cirka hälften av befolkning, är själv-fallet ett projekt som man bör satsa på. Det bordeockså utskottet ha insett.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara upplysa att alla inte har behandlat motionerna lika illa. Omhan tittar på reservation nr 75 av kommerhan i den tabell som är bifogad till reservationen atthitta ett bifallsyrkande till Götalandsbanan.Anf. 89 () replik:Fru talman! Det är skönt att även harhittat någon punkt där man kan visa sina framfötter.Men faktum är att jag tycker att utskottets majoritetinte har behandlat den frågan. Det är det jag vändermig mot.Anf. 90 ():Fru talman! Varje steg i rätt riktning är en storframgång, men varje stopp eller steg tillbaka är ettmisslyckande, därför att det är så bråttom att göranågonting åt trafiken och miljöfrågorna.I morse stod sex containrar vid , sådana som hakas på en förarhytt - någotsom gläder en gammal miljöpartist. Men när jag titta-de ut över landsvägen såg jag ett tret-tiotal lastbilar gå förbi. Det är fortfarande en litenbråkdel som går med järnvägscontainrar.I somras var jag nere i , och där använderman mer och mer den här metoden, även om man integör det i tillräcklig utsträckning. Man är helt enkelttvungen, därför att trafiksituationen är så besvärlig.Men då tågen kommer till i kopp-las containern av eller flyttas över på landsväg, och enförarhytt kopplas till. Så är det till nästan hundraprocent.Med en annan inställning skulle vi kunna startamed den typen av transporter i större skala. Vi skullevara förberedda och inte behöva vänta tills trafiksi-tuationen är så galen som den är i Centraleuropa.Hemköp har t.ex. börjat med ett projekt där manhar just-in-time-transporter på järnväg. Man kör medlastbilar till olika depåer, hämtar en container och kördirekt till affären, med färskvaror och allting.