prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — Detta borde den socialde-mokratiska majoriteten i finansutskottet haft ryggradatt säga, även om regeringen råkar ha samma par-tifärg. Det handlar nämligen om att försvara riksda-gens intressen och ställning gentemotregeringen.När regeringen begär det här obegränsade be-myndigandet är det en begäran som står i uppenbarstrid med intentionerna bakom den nya budgetlagen.Budgetlagen utgår från föreställningen att ramanslagskall hållas och i nödfall kunna överskridas med10 %. Större överskridanden förbehålls situationersom med ord i propositionen om bud-getlagen karakteriseras som nödsituationer, när ensnabb händelseutveckling tvingar regeringen att agerautan att inhämta godkännande. Man talarom utgifter med anledning av katastrofer. Jag är i ochför sig fullt beredd att rubricera regeringens energi-politik som katastrofal, men det var ju inte detta ErikÅsbrink syftade på i förarbetena till budgetlagen.Min uppfattning är att alla riksdagsledamöter oav-sett partitillhörighet borde uppfatta den begäran ombemyndigande som regeringen har riktat till riksdagensom en utmaning mot folkstyret. Det är beklagligt attden socialdemokratiska riksdagsmajoriteten uppen-bart mot bättre vetande - det står mellan raderna ibetänkandet - är beredd att acceptera en sådan hante-ringsordning.Detta ställs, fru talman, i närmast brutal kontrastgentemot hur det privata bolaget hanterarfrågan. Den verkställande ledningen och styrelsen iSydkraft tvekade inte en sekund att säga till aktie-ägarna: Träffar vi en uppgörelse med staten kommervi självfallet att inkalla en bolagsstämma som fårgodkänna detta. Vi förhandlar med staten, vi träffar envillkorad uppgörelse, och sedan får en extra bolags-stämma godkänna.Sveriges regering gör tvärtom. Man vill ha en inblanko-fullmakt från , som över huvud tagetinte vidare skall befatta sig med denna fråga utan försti efterhand, nästa , , infor-meras om det ekonomiska utfallet av regeringensgöranden och låtanden och expeditionsvis anvisa detilläggsanslag som behövs.Om man uttrycker detta med en liturgi som kännshemtam i alla fall för en liten del av kammarens le-damöter kan man formulera det så, att det internatio-nella storkapitalet har visat prov på ett betydligt merdemokratiskt sinnelag än vad haruppvisat gentemot folkets valda företrädare i dennariksdag.Jag tycker att det är beklagligt. Det är, fru talman,särskilt beklagligt mot bakgrund av de uttryckligalöften som näringsministern har gett till riksdagen.Han sade vid ett KU-förhör förraåret: kommer att få ta ställ-ning till ersättningsbeloppet. Det visar sig nu att dettainte är sant. Jag vet inte, fru talman, vilka uppförande-regler som gäller i riksdag. I Underhuset fårman aldrig säga att en minister eller en annan under-husledamot ljuger, utan man får formulera det så att"den ärade ledamoten från slarvade litetmed sanningen". Överför vi detta till svenska förhål-landen nödgas jag mot bakgrund av vad näringsminis-tern sade i konstatera att nä-ringsministern beklagligtvis har slarvat litet grandmed sanningen. Det är tragiskt, och socialdemokra-terna borde betänka den praxis man sätter när manutnyttjar bemyndigandemakten i budgetlagen på detsätt som här föreslås i finansutskottets betänkande.Mot den här bakgrunden ber jag att få yrka bifalltill den av , liberalerna ochKristdemokraterna i betänkandet om tilläggsbudgetenavgivna reservationen nr 20 under mom. 22. Bifall tillden reservationen innebär alltså att avvisarregeringens krav på ett bemyndigande att utan be-gränsningar stänga Barsebäck.Anf. 202 () replik:Fru talman! Tonen i debatten har varit litetaggressiv, men jag måste erkänna att anförande tar dagens pris. Jag beklagar att Mi-kael uppenbarligen inte fick prata av sig påden särskilt anordnade debatten . MikaelOdenberg höll då ungefär samma anförande. AndersSundström betecknade det som att använder starka ord. Jag tycker inte att det varett tillräckligt starkt betyg över sättatt uppträda. Det var starka ord blandade med invek-tiv, skulle jag närmast vilja säga. Partitaktiska,makttaktiska, lismande, ingen ryggrad bland social-demokraterna i finansutskottet - det är inte så ofta vihör sådana beskyllningar här i kammaren. Jag förståratt är besviken över att han inte harnått längre med sina idéer, eftersom han här hållersamma tal som han höll vid debatten den 26 maj.Anders svarade på utfallet den 26 majmed att säga:Vi har en produktionsapparat som tål att vistänger av den första reaktorn. Det är faktiskt så attSverige över en klimat- och konjunkturcykel har ettöverskott av el som motsvarar den första Barsebäcks-reaktorn. Det är därför vi nu kan börja. Det är intemärkvärdigare än så.Jag vill själv tillägga att vi faktiskt gör vårt energi-system mindre sårbart genom att ställa om energisys-temet för framtiden.Vad gäller det bemyndigande som finansutskottetsmajoritet vill ge regeringen ligger det naturligtvis iriksdagens intresse att regeringen kan träffa en över-enskommelse som är så fördelaktig som möjligt förstaten. Om priset vore satt i anslaget, som är offent-ligt, hur skulle då förhandlingarna bli? Vilken är ut-gångspunkten när man skall förhandla, , om den ena parten redan är låst vid en summa?Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Jag får först tacka . Jag har aldrig förut fått något pris av LisbetCalner.Det är möjligt att omdömena är hårda, men de ärtyvärr motiverade. Ni får det omdöme ni förtjänar.Det framgick av replik att hon inte harförstått det, men detta handlar inte om energipolitikutan om ställning. Det handlar inte om attvi förordar att regeringen skall begära ett specificeratanslag och avslöja sin förhandlingsposition i förtid.Jag bejakade ju i talarstolen att jag kan förstå detförhandlingstekniska motivet.Det handlar inte om sårbara energisystem, utan dethandlar om att regeringen skall visa respekt för devalda företrädarna för folk och göra somman gör i alla andra sammanhang: Förhandla medmotparten, villkora avtalet av godkännan-de och ge sedan de valda företrädarna för Sverigesfolk en möjlighet att diskutera och fatta beslut om denuppgörelse som regeringen har träffat och om finansi-eringen av den uppgörelsen.Vad regeringen vill nu är att få ett carte ,som gör att över huvud taget inte kommeratt befatta sig med frågan, inte kommer att ha möjlig-het att ta ställning till någonting, eftersom alltingredan är fullbordat och verkställt. Detta, menar jag, äruttryck för en ringaktning för , som dess-utom är helt onödig, . Det är därför jagtycker att ni borde ha haft ryggrad att protestera ifinansutskottet. Det hade inte varit några som helstproblem för regeringen att förhandla med Sydkraftoch träffa en uppgörelse som i sådana fall är villkoradav godkännande. Varför har ni inte gjortdet? Varför, ?Anf. 204 () replik:Fru talman! Men, , visst handlardet om energipolitiken också. Det kan man väl intekomma ifrån - även om nu tar uppdet speciella bemyndigandet som regeringen skall få.Vi säger så här i betänkandet: haryttrat sig i frågan och anser det logiskt att med tankepå tidigare beslut om bl.a. lag om kärnkraftens av-veckling ge regeringen det föreslagna bemyndigandet.Finansutskottets majoritet framhåller dock attgrundregeln alltid bör vara att behov av extra medelsom överstiger kreditgränsen i första hand skall begä-ras på tilläggsbudget. Det gäller också i det nu aktuel-la fallet, och det skulle vara önskvärt att gesmöjlighet att fatta beslut om en sådan anslagsföränd-ring aktualiseras. Utskottet har vid flera tillfällenpåpekat att det är viktigt med transparens i regering-ens budgetförslag så att kan fatta beslut påett fullgott beslutsunderlag.I det aktuella fallet kan dock utskottets majoritetha viss förståelse för att det inte går att precisera an-slaget. majoritet anser att regeringensbegäran ligger inom ramen för såväl budgetlagensbokstav som dess intentioner. Men man vill erinra omatt bemyndigandet att överskrida anslaget om ettriksdagsbeslut inte hinner inväntas gäller budgetåret1998. Därefter upphör beslutet att gälla.Det är således inte så som motionärerna - eller idet här fallet - säger; att innebördenav regeringens förslag är att inte över hu-vud taget kommer att beröras av ärendets vidare han-tering. Det betraktar jag mer som konspirationsteoriersom för till torgs.Anf. 205 () re-plik:Fru talman! Men det är ju ingen konspirationsteo-ri. Det framgår väldigt tydligt av förarbetena till bud-getlagen. Där skriver man: Ett bemyndigande är såle-des liktydigt med att anslag måsteanvisas. Därför är det naturligt att beslut om omfatt-ningen av och ändamålet med ett bemyndigande prö-vas lika noga som ett anslagsbeslut.Så skriver och i pro-positionen om budgetlagen. Man konstaterar ocksådär att det naturligtvis är meningslöst att iefterhand expeditionsartat tvingas att anvisa tilläggs-anslag för redan beslutade och verkställda utgifter.Nu står och läser högt ur betänkan-det. Det är med förlov sagt ganska meningslöst. Jaghar det framför mig, och jag kan läsa det själv. Menvarför drar inte slutsatsen av det honläser upp? Hon säger ju själv att det naturliga vore attinte göra på det här sättet. Det är ju en kristidsbe-stämmelse i budgetlagen som man utnyttjar här. Var-för drar då inte slutsatsen av det somstår i betänkandet och avvisar det här bemyndigandetså att regeringen tvingas komma till med ettvillkorat avtal?Min poäng, och orsaken till att jag gör åtskillnadmellan formfrågan och energipolitiken, är att litettuffare tag mot regeringen, ett krav på regeringen attkomma till , inte skulle förhindra er från attverkställa er destruktiva och extrema energipolitik.Det skulle gå alldeles utmärkt. Men ni skulle kunnagöra det under iakttagande av respekt för istället för att på det sätt som sker begära fullstän-digt obegränsade in blanko-fullmakter som i realiteteninnebär att först i efterhand informeras omredan verkställda beslut.Därvidlag tycker jag att den socialdemokratiskariksdagsmajoriteten, kanske mån om en situation dåman själv en gång är i opposition, borde ha visat merryggrad i förhållande till regeringsmakten.Anf. 206 (m):Fru talman! När debatterar riktlin-jerna för den ekonomiska politiken och tilläggsbudge-ten sker det i gränslandet mellan påvårterminen och förtusentals barn och ungdomar. En del har fått betyg förförsta gången. Andra lämnar skolan med avslutnings-betyg. Men många - alltför många - får inget full-ständigt betyg. De har inte nått sådana kunskaper somkrävs för nivån godkänt. Det heter inte Icke godkänd.Det har socialdemokraterna tagit bort. Det heter ing-enting. Men i sak är det oavsett benämning en olyckaatt tusentals elever når otillräckliga resultat i skolan.Utbildning är en investering för framtiden - bådenär det gäller den enskilde och för . Det är dekunskapsintensiva branscherna som växer, och det ärmed kunskaper och kompetens som vi slåss i deninternationella konkurrensen. Tillkortakommandennär det gäller skola och utbildning är därför väldigtallvarliga.Svensk skola och utbildning har många förtjänster,men vi är inte världsbäst. Det borde vi vara. Orsaker-na till våra tillkortakommanden är flera. Men ett pro-blem är att flit och goda resultat inte värderas särskilthögt. Att vara duktig är ett problem på mångahåll i utbildningssystemet. Enhetligheten och kollekti-vets sammanhållning präglar fortfarande svensk skola.OECD tog i sin Sverigerapport om den ekonomis-ka utvecklingen upp just behovet av förändringarinom utbildningspolitiken. Man påpekade bl.a. att desvenska eleverna får färre antal undervisningstimmarän elever i andra . Svenska elever nårgoda resultat avseende läsförståelse, sade man. Menman var förvånad över att många elever inte når upptill godkänd förmåga.Man konstaterade att svenska elever är genom-snittliga när det gäller matematik och naturkunskap.Man sade att genomsnittsåldern vid antagning tillhögre utbildning är . Man konstaterade också attdet tar väldigt för svenska studenter inom denhögre utbildningen.Kanske skall vi vara tacksamma för att intetog upp antalet elever med ofullständiga betyg och inte gjorde någon analys av det växande bekym-ret med att rekrytera och behålla duktiga lärare. Jagvågar påstå att socialdemokraterna givit skolan ochutbildningen nya problem i stället för att reda utgamla under den här mandatperioden. Man har kon-sekvent rivit ned incitament för elever, lärare ochforskare att göra sitt allra bästa. Det står i strid med deambitioner som vi måste ha när det gäller Sverigesutveckling.Dessutom visar man alldeles för ofta ett direktförakt för kunskap och kompetens. Därmed under-grävs förutsättningarna för den sociala rörlighet somär viktig för varje människa oavsett bakgrund om manskall kunna få en chans som är likvärdig alla andras ilivet.Låt mig lista några exempel på vad som har häntunder den här perioden. Majoriteten har försämratvillkoren för att starta och driva fristående skolor.Envetet hävdade man att det inte var syftet med beslu-ten. Men man kan kväva en positiv utveckling genomatt göra det krångligt och orättvist och genom attersätta kvalitetskrav med politiskt tyckande. Social-demokratiska kommunpolitiker tycker inte omfriskolor, och det märks.I har socialdemokraterna tagit bortkravet på skolan att genomföra nationella prov och geskriftliga omdömen om elevernas kunskaper frånårskurs fem. Antalet betygssteg har minskats, och detförsta betygstillfället har senarelagts. Utrymmet förelevens val har minskats. På försök ger man i ställetchansen till elever att överta rektorernas jobb. Men attsjälv bestämma mer över vad man vill studera och varfår man inte. Kan det bli mer bakvänt?Socialdemokraterna har avskaffat möjligheten förflertalet elever att tentera upp betygen under gymna-sietiden. Den som vill ha ett bättre betyg uppmuntrasinte att skaffa sig kunskaper , utan hänvisastill komvux . I stället för att uppmuntra flitoch studier tvingar man eleverna att taktisera. Detkanske enda sättet att komma in på en önskad högsko-leutbildning blir att maska - rejält.Dessutom vidhåller man att alla oavsett förkun-skaper och studieförmåga skall läsa många gemen-samma kurser utformade för vidare studier på högsko-lan - trots alla rapporter om att många hoppar av ellermisslyckas redan från början i gymnasiet. Principenom att alla skall kunna läsa på högskolan direkt harblivit viktigare än eleverna.Man har ändrat reglerna för antagningen till hög-skolan. Också dessa förändringar stimulerar taktise-rande i stället för verkligt kunskapsinhämtande. Detgäller att koncentrera sig på kurser som ger mångapoäng, och de svåraste bör man undvika.Men skall ju inte sjungande studenter inbillasig att det är särskilt enkelt att få en plats i alla fall.De socialdemokratiska antagningsreglerna missgynnar19-åringar alldeles särskilt mycket.Reglerna för studiemedel lägger hinder för stude-rande när det gäller feriearbeten, som t.ex.gymnasieskolans löften om arbetsplatsförlagd utbild-ning sviks för av eleverna.Vi har en skolminister som tycker att det är riktigtatt polisanmäla en 7-åring, men fel att diskutera betygi ordning och uppförande.Att med detta i ryggsäcken påstå att utbildningensväl och ve handlar om extra statsbidrag till kommu-nerna, vilket vi fick höra i debatten ,imponerar inte. Det är hur pengar används som är detviktigaste, inte en och annan krona till i kommunernasoch i bästa fall skolornas budget. Jag är rätt stolt överatt med statistik som stöd kunna konstate-ra att moderatstyrda kommuner satsar mer på lärareoch mindre undervisningsgrupper än socialdemokra-tiskt styrda kommuner i mitt eget län. Socialdemokra-terna har ibland en vidlyftigare budget, men då är detadministrationen som man har lagt mer pengar på,inte undervisningen.Till sist: finansminister sade tidigarei dag i debatten att vi, med anledning av alla ambitio-ner om utveckling på det ekonomiska området, måstefråga oss hur vi skall få en bättre utbildad befolkning.Jag förstår att många socialdemokrater undrar, därföratt den förda utbildningspolitiken inte leder utveck-lingen framåt. menade i första handförmodligen utbildning riktad till vuxna. Kunskapslyf-tet är ett omfattande projekt, inte minst i budgeten.Och det låter sig sägas att fler platser i högre utbild-ning har tillkommit. Och det är bra. Men vuxnas ut-bildning kommer aldrig att lösa våra problem omgrunden i utbildningssystemet eroderas.Fru talman! Den socialdemokratiska utbildnings-politiken duger inte om vi med kunskap och kompe-tens skall bygga framtiden. Betyget på den fördautbildningspolitiken måste bli Icke godkänd.Vi moderater förordar en politik som sätter kun-skaper och kompetens i centrum. Vi bejakar utveck-ling och nytänkande, och vi respekterar individernasolika önskemål och idéer. När det gäller vår politikoch våra förslag ber jag med hänsyn till kammarenstid att få hänvisa till våra mer än 30 motioner ochhundratals hemställanspunkter på utbildningens om-råde som vi lagt samt de mode-rata reservationerna också i detta ärende.Anf. 207 ():Fru talman! Det är ingen överdrift att påstå attutbildningsfrågorna har stått högt, föratt inte säga högst, på den politiska dagordningen.Detta är både naturligt och bra.För det första har det sin grund i det faktum attnästan alla är överens om att det samhälls- och ar-betsliv som vi nu har framför oss kommer att ställahögre krav på kunskap och kompetens än det som vilämnar.Det som har känts tryggt och säkert för attta sig in på arbetsmarknaden räcker inte längre.För det andra beror det naturligtvis på den storaomställning som har gjorts av skolan ,alltifrån decentraliseringen till det reformarbete somhar pågått och som alltjämt pågår.Här finns läroplan för förskola och förskoleklass,implementering av ny läroplan och nytt betygssystemför och en ambitionshöjning för gymna-sieskolan.Kunskapslyftet som en satsning på vuxenutbild-ning kommer att ha stor betydelse för somnation och för de enskilda människorna långt in inästa sekel.Vi har också påbörjat utbyggnaden av den kvalifi-cerade eftergymnasiala utbildningen, den s.k. KY-utbildningen och genomfört den kraftigaste expansio-nen av högskolans grundutbildning någonsin.Lärarutbildningen ses just nu över och förnyas,och har ett kompletterande uppdrag getts föratt även skolledarutbildningen skall ses över.Till detta kommer att regeringen har aviserat ettnytt studiestödssystem som är både nödvändigt ochefterlängtat.För det tredje har skolan stått i fokus för de pro-blem och de brister som kan konstateras och somkräver en både seriös och en konstruktiv diskussion.Riksdagen har ju också anordnat en sär-skild debatt om situationen i våra skolor.Vi har i kammaren kunnat diskutera dessa svårig-heter också utifrån t.ex. regeringens utvecklingsplanför förskola, skola och vuxenutbildning. Debattengenomfördes vid ungefär under det förrariksmötet.Regeringen har dessutom följt upp den skrivelsenmed en proposition som handlar om hurgymnasieskolan kan stärkas ytterligare. Och denna fårriksdagen anledning att återkomma till under kom-mande riksmöte.I årets vårproposition har skolministern också pre-senterat ett tiopunktsprogram för likvärdighet ochkvalitet i skolan. I programmet pekas på hur angelägetdet är att kommunerna redovisar hur de tänker uppnåde nationella målen för skolan. Varje förälder skallvid utvecklingssamtalen få redovisat hur eleven för-håller sig till målen.Vidare skall en in-rättas. Nämnden skall granska skolan på regeringensuppdrag. Läraryrket skall utvecklas, och regeringenhar också fördelat tillolika utvecklingsprojekt.Ett IT-program för skolan har också presenteratssom ett led i detta tiopunktsprogram. Programmetsavsikt är att stärka IT som ett pedagogiskt verktyg,vilket innebär att satsas på dettaändamål . Inte mindre än 60 000lärare kommer att erbjudas utbildning i att användadatorn som ett professionellt och pedagogiskt verktyg.Varje elev och lärare skall få en egen e-postadress,och IT-stöd till elever med funktionshinder skall ut-vecklas, för att bara nämna några av punkterna i tio-punktsprogrammet.Till dessa satsningar kommer som en viktig förut-sättning en ökad satsning på kommunernas verksam-het. Utöver tidigare gjorda insatser kommer beslutom ytterligare statsbidrag till vård, omsorg och skola.Med dessa beslut har sammanlagt 72 miljarder till-förts skolan, vården och omsorgen under perioden1997-2001.Det är intressant att i detta sammanhang notera attModeraterna vid varje beslutstillfälle har sagt nej tillde ökade satsningarna på vård, omsorg och skola. Sågör man också i det betänkande som vi nu behandlar.Det är intressant att höra hur ochandra moderater kritiserar skolan för dess bristersamtidigt som de avvisar alla förslag till resursför-stärkningar. För mig och för många andra i olikapartier i denna kammare är det naturligt att bejakaytterligare satsningar på skolan, men så är det inte förModeraterna.Hur har tänkt sig att klara av dennaekvation? Eller det kanske helt enkelt är så att det ärskattesänkarfolket inom Moderata samlingspartietsom har dragit det längsta strået och skolföreträdarnasom har kommit till korta.För mig och socialdemokratin är det klart att detbehövs nya resurser för att säkra kvaliteten i skolanoch se till att ytterligare prioriteringar görs för elevermed behov av särskilt stöd.Fru talman! Vi har ju tidigare i denna kammarekunnat se hur konsekvent har motsatt sigsatsningar på de mindre och medelstora högskolorna.Ord som bygdehögskolor har nämnts från moderathåll.Hur viktiga högskolesatsningarna är kan jag tyd-ligt se i mitt eget län där högskolan Karlskro-na/har bidragit positivt till utveckling och nysysselsättning. Det moderata motståndet har här varitkompakt. Hade den moderata högskolepolitiken fåttgälla i mitt län, hade vi haft en betydligt sämre ut-veckling än vi nu har, där sysselsättningen ökar ocharbetslösheten minskar.Uttrycket bygdehögskolor fick för någon veckasedan följe med ytterligare ett omdöme av detta slag.Beatrice kallade i en debatt gymnasiesko-lorna för dagis. Jag menar att denna typ av förklenan-de omdömen inte gynnar verksamheten och definitivtinte ger lärare och elever det stöd som de så väl behö-ver i sitt tunga arbete.En gymnasieskola som har genomgått större för-ändringar än någon annan skolform underdetta sekel förtjänar att få ett annat omdöme än attkallas dagis. Det vore klädsamt om i dagtog tillfället i akt att ta tillbaka denna liknelse mellangymnasieskolan och dagis.Fru talman! Satsningar på utbildning är viktiga in-vesteringar . Om skall hävdasig internationellt är det väsentligt att man har enutbildning av bra kvalitet. Därför är det viktigt attinriktningen även framöver har denna prägel. Förelig-gande vårproposition ser jag som ett tydligt led idenna strävan.Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 208 (m) replik:Fru talman! Först gäller det tiopunktsprogrammetom kvalitetsinsatser. Det var väldigt spännande attläsa om detta i propositionen. Tyvärr var den som föregick propositionen mera innehållsrik.Det som återstod av programmet var en del upprep-ningar av krav som vi moderater har drivit men ocksåen och annan ny sak. Det handlade om en ny nämnd istället för att ha ett kvalitetsinstitut men det var intesärskilt mycket att hänga i julgranen.Detta med satsningar på högskolan tycker jag ärväldigt intressant. Socialdemokraterna envisas ju medatt påstå att vi skulle vara emot den här utbyggnadenmen det är inte sant. Skillnaden är att vi tycker att deti stället för politiskt taktiserande mellan socialdemo-krater och centerpartister som grund för fördelningenav platser skall vara fasta kvalitetskriterier. Dessutomskall man lyssna till studenternas val.Jag har stor tilltro också till många av de mindrehögskolornas kvaliteter. Därför är jag inte rädd för ensådan fördelning. Jag tror inte att man behöver CarlTham som beskyddare för att de här skolorna skallväxa. Där är jag helt övertygad. Men när det gällervolymen och utbyggnadstakten skiljer vi oss inte åt.Där är vi alltså överens.Eftersom har varit ansvarig förGymnasieutredningen måste jag helt kort få återkom-ma till den.