prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — Vinster från vatten-kraft, skog och malm bör i stället i ökad utsträckningåterföras till de områden där de skapats. Men till dessatt så sker måste regionalpolitiken finnas kvar ochutvecklas.Vi anser att lokal förädling av t.ex. trävaror ochlivsmedel skall stödjas genom regionalpolitiska insat-ser. Privata och kooperativa företag på landsbygdenskall uppmuntras genom återkommande kurser ochekonomiskt startstöd. Mycket talar för att kvinnor kanleda utvecklingen mot ett starkare och stabilare nä-ringsliv i glesbygden. Sannolikt är en ökad satsningför att stärka kvinnors företagande i lands- och gles-bygd en förutsättning för att återskapa en livskraftigutveckling i dessa regioner. För att möjliggöra dettavill vi öka anslagen på detta konto 1999 med ett re-surstillskott på 20 miljoner till byutvecklingsgrupperoch kvinnligt företagande i glesbygd. För åren 2000och 2001 vill vi att resurstillskottet skall vara 100miljoner.Anslaget A 11 Regionalpolitiska infrastruktur-projekt skall bl.a. användas till en förlängd land-ningsbana vid /Kallax flygplats. Vi kan inteställa oss bakom den investeringen och tycker attpengarna gör bättre och mer långsiktig nytta genomatt läggas på byutvecklingsgrupper och kvinnligtföretagande i glesbygd. Att satsa på ökat fraktflyg vidLuleå/Kallax flygplats är ett typexempel på en fel-satsning, om man nu menar allvar med sin uttaladesträvan att bygga ett långsiktigt hållbart samhälle.I den miljökonsekvensbeskrivning som gjorts avprojektet redovisas att de globala effekterna på luftut-släpp blir positiva genom förkortad flygtid via ,men man undviker jämförelser med andra mer hållba-ra transportalternativ och bortser helt från alternativetminskat transportbehov. Gör man sådana jämförelserfinns några positiva globala effekter -tvärtom.Vi menar att koldioxidavgifter och miljöavgifteroch förr eller senare nödvändig resurshushållningkommer att bryta dagens trend så att fraktflygetminskar igen. Flygfrakt förbrukar 60 gånger så myck-et fossilbränsle per tonkilometer som lastfartyg. Ensatsning på ökad flygtrafik vid /Kallax flygplatsär därför ingen hållbar framtidssatsning utan en be-klaglig felinvestering.Flygplatsen är dessutom lokaliserad nära tät be-byggelse, och bullerproblemen är storaoch blir ännu mycket större med ett intensivt frakt-flyg. Kostnaderna för att åtgärda bullerproblemeneller lösa in fastigheter kan komma att bli betydande,men de är inte inkalkylerade i projektkostnaden.I övrigt, fru talman, instämmer jag i utskottsmajo-ritetens förslag men yrkar alltså bifall till reservationnr 3.Anf. 159 REYNOLDHFURUSTRAND (s):Fru talman! Vi upplever de stora och ge-nomgripande förändringar som pågår inom ekonomioch näringsliv. De här förändringarna, som ocksåtycks gå i en allt snabbare takt, påverkar faktisktutrymmet för politiken och möjligheterna att bedrivaen långsiktigt effektiv och hållbar regionalpolitik.Den ökade globaliseringen av ekonomin skärperkonkurrensen på olika marknader, både här hemma iSverige och i vår omvärld. Det sker förskjutningar avproduktion och sysselsättning från kapital- och ar-betsintensiva verksamheter till en produktion somkräver omfattande forskning och tungt kunskapsinne-håll. En sådan process påverkar givetvis den regio-nala fördelningen av produktion och sysselsättning.Företag med olika produktionsinriktning är beroendeav olika produktionsresurser i form av personal, ka-pital, råvaror, kunskaper, kompetens osv.Ett annat bekant faktum är att vi seren ökad tjänstesektorsandel i ekonomin, samtidigtsom industrins del av sysselsättningen minskar. Vimärker också att småföretagen blir allt viktigare närdet gäller att skapa nya arbetstillfällen.Fru talman! Det ställs allt högre krav på per-sonalens utbildning och kompetens, vilket i sin turpåverkar företagens konkurrenskraft. De kunskap-sintensiva företagen blir och är mer beroende av till-gången till nätverk, högteknologiskt kunnande ochvälutbildad arbetskraft. Vi ser att skillnaderna mellanindustri- och tjänsteproduktion inte är lika tydligasom de var förut. I t.ex. produktionen av en bil kantjänsteinnehållet motsvara omkring halva produk-tionsvärdet. Vi ser också att företagen använder sigav nya produktionsmetoder där kunskap, förmåga tillinnovationer och flexiblare system spelar en allt ökadroll för konkurrenskraften.Den kunskapsbaserade produktionen bygger iförsta hand på förädling och utveckling av idéer,kunskaper och information, vilket är motsatsen tillden traditionella varuproduktionen, som innebär för-ädling av olika råvaror. Dessutom samverkar företag imycket större utsträckning i olika former av nätverk,vilket möjliggör ett utbyte av information som i sintur skall skapa förutsättningar för en viktig teknik-och kunskapsöverföring mellan företag. Vi märkervidare alltmer att produktionsförutsättningarna varie-rar mycket i olika regioner och kommuner.Storstäder står för en stor del av den samlade pro-duktionen. Arbetsintensiv produktion finns i helalandet med tyngdpunkten i mindre regioner. Forsk-ning och kunskapsintensiv produktion finns främstlokaliserad till storstäderna och till de lokala centrumsom byggs upp. Kraven på produktionsförutsättningarvarierar för olika typer av produktion.Den nya informationstekniken ger genomgripandeeffekter på olika delar av samhället och på näringsli-vet.Fru talman! Det som jag här har sagt som inled-ning handlar om regional utjämning. Det handlar omatt göra det möjligt att skapa en bättre framtid.Jag vill påstå att med de stora och ibland drastiskaförändringar av ekonomin som sker förändras ocksåde regionalpolitiska förutsättningarna. Ett övergri-pande mål för en framtida regionalpolitik måste varaatt ge alla regioner goda möjligheter att utvecklas påbästa sätt utifrån regionens egna produktionsförut-sättningar.Som jag ser det finns det starka samhällsekono-miska och välfärdspolitiska motiv för en mycket aktivregionalpolitik.Regionalpolitik och regional utveckling måstesyfta till att ge likvärdiga levnadsvillkor för männi-skor i olika delar av landet. Det skall vara möjligt attarbeta och bo i olika delar av landet.Det måste skapas en uthållig tillväxt och en jämnfördelning av välfärden i hela landet. vi måste se tillatt regionala obalanser motverkas.Självfallet måste den stora regionalpolitiken, somomfattar näringspolitik, arbetsmarknadspolitik, ut-bildning, forskning, infrastruktursatsningar osv., bådekännetecknas och genomsyras av ett regionalt helhet-sperspektiv.Jag vill också påminna kammaren om att brister ihelhetssynen när det gäller statliga organisationsfor-mer betonades i samband med den förra regionalpoli-tiska propositionen, som vi debatterade här . Idenna proposition aviserades en utredning med upp-gift att bl.a. analysera regionalpolitikens effekter påden regionala utvecklingen. Man skulle också studeraden ekonomiska tillväxtens förutsättningar för attupprätthålla en bra regional balans i hela landet.På förslag av arbetsmarknadsutskottet beslutaderiksdagen att en utredning om den framtida regional-politiken skulle tillsättas. I den budgetpropositionsom vi nu behandlar talar regeringen om att det regi-onalpolitiska utredningsarbetet är en prioriterad upp-gift under de kommande åren.Jag har fått veta att de direktiv som den sär-skilda kommittén skall arbeta utifrån nu är på delningi . Utan att gå för långt tror jag migkunna säga att de synpunkter som framförs bl.a. avHarald på vad kommittén bör ta fasta pånär det gäller den framtida regionalpolitiken ocksåkommer att beaktas.Åke undrade om landsbygdens pro-blematik kommer att beaktas. Svaret från min sida ärja. Om inte landsbygdens problem belyses och sättsin i ett både nationellt och europeiskt sammanhangblir regionalpolitiken aldrig fullvärdig. Den kommittésom skall jobba med dessa frågor måste också sätta inlandsbygden i det sammanhanget.Herr talman! Låt mig avslutningsvis säga någotom , vilka också tas upp i dettabetänkande.Sverige omfattas av den gemensamma regional-politiken . De olika programmen kom docki gång först , och i vissa fall först under1997. Den första delen av programperioden användesdärför till att utarbeta förslag från de olika stödområ-dena samt att förhandla om dessa med och att införa nationella beslutsorgan.Med hänsyn tagen till att verksamheten kom igång sent måste man ändå konstatera att genomfö-randet av programramen är relativt tillfredsställande.De beslutade insatserna i form av EG-finansiering, nationell medfinansiering och privatamedfinansieringar beräknas uppgå tillca , alltså mellan 1995 och 1999.Strukturfondernas insatser kommer att få positivaeffekter i flera avseenden. Med beslutade åt-gärder och medel skapas säkert tusentals nya arbets-tillfällen - jag såg uppgifter om att man beräknade attmellan 10 000 och 15 000 nya arbetstillfällen kom-mer att skapas genom dessa satsningar.EU:s strukturfonder skall kunna användas somkompletterande finansiering till den regionala ut-vecklingen som bör kunna drivas inom ramen för denregionala näringspolitiken.Till sist noterar jag att den kommitté som skall ut-värdera och lägga fram förslag på det regionalpolitis-ka området också skall analysera effekterna av EU:sregionalpolitik. Detta är nödvändigt för att vi skall fåett som utvecklas i samma takt.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill hemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationerna.Anf. 160 () re-plik:Fru talman! och jag har un-gefär likartad syn på det mål som regionalpolitikenbör ha för att ge den effekt som vi eftersträvar.Jag efterfrågade direktiven för den djupgående ut-redningen i mitt huvudanförande. säger att de är på delning.Jag efterfrågade också om dessa kunde tänkas om-fatta stödområdesindelningen, så att både den svenskaområdesindelningen och den som tillhör EU-områdetskall utredas så att vi får en gemensam områdesindel-ning.Kommer denna fråga att beröras, och kommer viatt få se ett förslag om detta under nästkommande år?Det vore väldigt värdefullt att få detta ordentligt ge-nomlyst.Anf. 161 ()replik:Fru talman! Eftersom det skall tillsättas en parla-mentarisk kommitté som skall göra denna utvärderingförutsätter jag att den blir så sammansatt att ocksåHarald funderingar och idéer kommer atttas upp.Det vore ju märkligt om en sådan kommitté intetog hänsyn till hela den regionalpolitiska utvecklingsom vi ser framför oss. Man kan inte bortse från ettEuropaperspektiv och ett nationellt perspektiv.Jag är tämligen säker på att de frågor som vi hardiskuterat här i kammaren belyses av dennakommitté. När kommittén sedan avger sitt betänkan-de och under den efterföljande remisstiden kommersynpunkterna att föras fram ytterligare. Vi - HaraldBergström, jag m.fl. - kommer återigen att få tillfälleatt diskutera dessa frågor.Anf. 162 () re-plik:Fru talman! Det låter ju tröstefullt. Det pågår ju enmängd olika utvärderingar osv. av dessa frågor. Justen samlad genomlysning vore värdefull. Men, Rey-noldh Furustrand, om direktiven när det gäller stö-dområdesindelningen - som utgör grunden för denlilla regionalpolitiken - skulle vara för svagt skrivna,kan man möjligen skicka med en hälsning genomReynoldh Furustrand att denna fråga tas upp på ettbra sätt och verkligen blir belyst av kommittén?Anf. 163 ()replik:Fru talman! Om jag får sitta med i kommittén kanjag föra fram uppfattningar. Menvi vet inte vilka som kommer att ingå i den. Det pågårett förarbete för att ta fram de olika ledamöterna. Detär oerhört viktigt att man väljer ut människor som haren regionalpolitisk kompetens. Jag tror inte att jagskall tillmäta mig själv en sådan kompetens, eftersomdetta område är nytt för oss i näringsutskottet.När man ser på EU-problematiken finns det delari den som jag tycker att man bör beakta på ett annatsätt. Det är inte allt som har varit bra, och det kanskeblir föremål för en ny diskussion när vi skall för-handla fram det nya underlaget för nytt regionalpoli-tiskt stöd efter det att det gamla har upphört.Anf. 164 () re-plik:Fru talman! Oavsett vem det är som kommer attsitta i kommittén har jag en erfarenhet från arbete justmed EU:s strukturfonder.Därifrån vill jag gärna skicka med som en note-ring i protokollet att ett stort problem har varit att desvenska projektägarna inte har haft någon möjlighetatt få ut förskott på de beviljade bidragen. Det är ettbekymmer i många fall, särskilt för enskilda pro-jektägare. Är det kommuner och andra går det natur-ligtvis lättare.Anf. 165 ()replik:Fru talman! Detta är tyvärr ingenting nytt. Underden korta tid som jag satt i kom vii kontakt med den här typen av frågor och diskuteradedem. Som jag tidigare sade var ett av bekymren att viinte fick vår organisation ordentligt färdig förrän ibörjan av 1996. Den blev nästan inte helt klar under1997 heller. Vi kom i gång något sent.Min uppfattning är tämligen klar. Det som fruÅngström tar upp bör naturligtvis beaktas i framtiden.Det skall inte uppfattas att det finns någon form avdiskriminering härvidlag.Anf. 166 () re-plik:Fru talman! Ett mycket kort tack för det svaret.Anf. 167 () replik:Fru talman! ger en ganskabra analys och beskrivning av den förändring somvårt näringsliv går igenom och förändringarna avkonkurrensförhållandena. Däremot lämnar han väl-digt mycket i övrigt att önska om hur just vi i det härlandet skall förhålla oss till de snabba förändringarsom sker.Flyttlassen från glesbygden, företagen som flyttarfrån landet, den höga arbetslösheten, allt detta ärtecken på att den förda politiken inte håller, sett iförhållande till den goda beskrivningen av de snabbaförändringarna. Jag vill väldigt kort fråga Furustrandjust på detta område.Först går den ena ministern ut och säger: skallvi göra de här förändringarna, exempelvis när detgäller hushållsnära tjänster. Vips är en annan ministerframme och säger någonting annat. Kan inte Rey-noldh Furustrand här och tala om lite grann förnäringslivet i norr, i söder, i glesbygd och i landsbygdvilka förändringar han tror är avgörande för att viskall lösa dessa svåra övergångsproblem.Anf. 168 ()replik:Fru talman! Om jag skulle göra rik-tigt glad skulle jag naturligtvis säga att det är klart attvi skall sänka alla skatter, som tidigaretillsammans med sina partikamrater föreslagit. Detkommer jag inte att göra.Jag vet inte, , vilka skatter som egent-ligen behöver sänkas. Jag vet att många delar av lan-det, och framför allt de delar och regioner som bl.a.Ola kommer ifrån, inte i första hand skullevara betjänta av de sänkta skatterna. Där är det heltandra regionalpolitiska åtgärder än sänkta skatter sommåste till.Sedan är det väl inget konstigt att vi i ett stortparti som jag har förmånen att tillhöra har olika upp-fattningar på många politikområden. Jag är inte över-ens med min regering i alla detaljer. Men i de storahela frågorna har vi en samsyn. Det finns olika vägaroch frågor på olika områden som jag skulle vilja selösas på ett annat sätt.Men det är uppenbart, , att om vi intehar en regionalpolitik som ser till hela landets möjlig-heter och förutsättningar, och som icke enbart utifrånekonomiska skäl också ser till behovet hos människorsom bor i regionen, kommer vi att stå oss väldigtslätt.Jag såg i ett pressmeddelande från Arbetsmark-nadsstyrelsen att vi nu ser ett minskat antal varselunder november. Vi är nu nere på fjolårets nivå. An-talet varslade har minskat med inemot 3 600 perso-ner. Det är en minskning med 1 900 varsel sedanförra månaden.I en sådan situation är det angeläget att se till attvi kan fortsätta en utveckling som gör att vi får enstabil regionalpolitik med stabila och varaktiga före-tag i de regioner som bl.a. representerar.Anf. 169 () replik:Fru talman! Jag fick inga besked utan en upprep-ning av just det vi har hört i stort sett . Detär bra som det är, och vi kan se framtiden an med dentillförsikt som vi har bakom oss.Det gäller just den här delen, och det gäller intebara skatterna. Det var en viss antydan om att visstkan det finnas skatter som är hinder för utvecklingoch tillväxt. Men vi har regelsystemen.Småföretagsdelegationens förslag, kan det varanågot att stoppa in i maskineriet för att underlätta förföretagande och tillväxt?Det mest angelägna är att förenkla regelsystemenför strukturfonderna. Det vet jag av egen erfarenhet.Det är krångligt. Vissa har här läst upp att det intebetalas ut förskott, osv. Just i den lilla delen krävs deten regelförändring.Sedan till frågan om regionalpolitikens betydelsehit eller dit. Där den vanliga politiken har misslyckatskommer i olika former bidragen och de riktade stö-den. Är det inte skäl att förändra, sänka och ha mind-re skatter just i syfte att lyfta hela landets tillväxt?När BNP minskar i landet minskar den betydligtmer än i landet i övrigt i den region som jag kommerfrån. En god ekonomisk tillväxt i hela landet är äventill gagn för västerbottningar, jämtar eller vad det nukan vara fråga om.Anf. 170 ()replik:Fru talman! Det är lite magstarkt av tala om god ekonomisk tillväxt när han represente-rar ett parti som det hade rege-ringsinnehavet drog ned förutsättningarna för tillväxti landet.Den regering som sitter fick ordentligt ta itumed ekonomin för att skapa förutsättningar för att fåtillväxt. Vad vi har kunnat notera ären tillväxt som vi inte har varit i närheten av . Det är bra, och det är nödvändigt attvi kan föra politiken på det sättet.Jag har samma uppfattning som . Re-gelsystem måste till och från ses över och gås ige-nom. Jag tror också att delar av Småföretagsdelega-tionens förslag kommer att redovisas som konkretaåtgärder som skall förbättra för småföretagen fram-över. Jag är också mycket bestämd när det gäller hursådana förslag skall användas. De skall riktas på ettsådant sätt att de ger möjligheter till varaktiga jobb.Jag delar uppfattningen när det gäller strukturfon-dernas regelförhållanden. Den korta tid jag satt i hade jag synpunkter på detta. Ett sätt äratt se till att våra EU-parlamentariker också uppmärk-sammar de bekymmer vi pekar på här hemma och fördebatten på samma sätt som vi gör.Förutsättningen för att föra politik är att ha en öm-sesidig dialog mellan oss som har de politiska be-slutsinstanserna och näringslivet som har de ekono-miska beslutsinstanserna. Där märker jag att vi nu ärpå mycket bättre väg än vad vi har varit under mångaår tidigare.Anf. 171 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande 2 sombehandlar utgiftsområde 19.Som vi tidigare hört är målen för regionalpolitikenatt den skall skapa förutsättningar för en uthålligekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihet så att likvär-diga levnadsvillkor skapas för medborgarna i helariket.Dessa mål avser hela regionalpolitiken inklusivevad som kallas den stora regionalpolitiken, dvs. åt-gärder inom andra utgiftsområden än utgiftsområde19, som kallas den lilla regionalpolitiken.I första hand måste den stora regionalpolitiken,dvs. närings- och arbetsmarknadspolitik, utbildning,forskning, kultur och andra infrastruktursatsningarkännetecknas av ett helhetsperspektiv.I denna helhet ingår även jämställdhet, integra-tion, miljö och decentralisering för att skapa en regi-onal balans.Varför skall vi ha en regional balans? Vad är enpositiv regional utveckling? Varför skall hela Sverigeleva?Nästan samtliga kommuner i utanför resi-densorterna och populära förortskommuner förlorar iskattekraft och befolkning. Om denna utveckling fårfortsätta ytterligare kommer de sociala, mil-jömässiga och samhällsekonomiska kostnaderna förde stora folkomflyttningarna att bli mycket stora ochbelasta samtliga medborgare på ett negativt sätt. Vifår en hård geografisk segregering av somknappast någon får glädje av.Fru talman! Jag tror inte att det är en självklarhetför att alla medborgare att någon form av regionalbalans eller rättvis regional fördelning av våra ge-mensamma resurser är något viktigt eller önskvärt.Jag tror att det har blivit så inte minst genom mångamediers framställning av problemen.Det finns en relativt utbredd uppfattning om attstora delar av lever på bidrag från de produk-tiva områdena i söder och från de större städerna.Även om det inte är så i verkligheten, sett i ett helhet-sperspektiv, visar det på nödvändigheten av att stän-digt diskutera fördelarna med ett regionalt balanseratSverige kontra fördelarna med att vi alla blir stor-stads- och förortsbor i de stora metropolerna.För mig är fördelarna med ett regionalt balanseratSverige där statsbudgeten fördelas efter varje regionsspeciella behov i stark sammanfattning ungefär föl-jande:· att vi tillgodoser starka demokratiska krav på attalla regioner skall få sin chans till en positiv ut-veckling,· att vi skapar en mångfald av levnads- och kultur-mönster som berikar hela samhället,· att vi tillvaratar så mycket som möjligt av alltsamhällskapital i landet,· att vi gör det möjligt för kommande generationeratt välja fler samhällsmönster utifrån nya värde-ringar om vad som är bra för ett samhälle samt· att vi minskar riskerna för en överexploateradmiljö och gör det möjligt att bruka vår naturmiljöoch våra naturresurser på ett ekologiskt ansvars-fullt sätt.Alla är förlorare i den hejdlösa folkomflyttningsom just nu pågår. Den nuvarande utvecklingen drab-bar inte bara de mindre kommunerna. Storstädernaoch länscentrumen brottas inte bara med trafikkaosoch sjukvårdskris utan även med svår bostadsbristsamtidigt som segregation, kriminalitet och socialutslagning breder ut sig. Det finns inga förnuftigaskäl till dagens avfolkning. Några nya jobb blir detinte.På 50- och 60-talet flyttade vi till jobb, därtillhögproduktiva sådana, men är sannolikheten förden arbetslösa att få en anställning lägre i Stockholmän hemma.En levande landsbygd och fungerande landsorts-städer är en angelägenhet för hela , särskilt förde tre storstäderna.Anledningen till den nuvarande situationen är,som alltid, bristen på arbete och bristande politiskstyrning. Hårda rationaliseringar och nedläggningar iden varuproducerande industrin, främst inom basnä-ringarna, samt neddragningar i den offentliga sektornhar drabbat de flesta mindre kommuner mycket hårt.Dessutom har vissa politiska förslag, t.ex. det kom-munala inkomst- och kostnadsutjämningssystemet,drabbat samma kommuner med förödande kraft.Jag har inte möjlighet att gå in på skatteutjäm-ningsförslaget närmare just . åter-kommer i remissvaret. Jag kan ändå inte avstå från attcitera ur :"Går miste om 48 miljonerUlla () som tar över styret i är en av de starkaste motståndarna till för-slaget.- Det blir katastrofala följder för det här länet omförslaget går igenom, säger hon.De 71 000 Luleborna går miste om ungefär 48miljoner kronor.- För motsvarar det en skattehöjning på 3kronor och , säger . "Fru talman! Regionalpolitik måste ses som enhelhet, som jag har anfört. Staten måste ta etttydligare ansvar för en bättre regional balans. Detfinns många exempel på att beslut som inte tar någraregionalpolitiska hänsyn fattas.Ett exempel är att har beslutat attlägga ned trafikledningscentralen på Midlanda för attkoncentrera verksamheten till och generaldirektör ser inte vilka negati-va konsekvenser det får för en sådan liten kommunsom i . De 40-tal högt speciali-serade jobb som finns inom flygledningen påMidlanda flygplats flyttas till redan överetableraderegioner som och . I värsta fallmåste ett 40-tal personer och deras familjer lämnaNorrland, och kanske även . Detta är ett kon-kret exempel på beslut som skapar regional obalans.Fru talman! Jag skall nämna ännu ett exempel påhur dåliga beslut kan påverka människor som bor pålångt avstånd från de största städerna. Det handlar omavreglering och höga avkastningskrav.I och med avregleringen av flyget sade regeringenatt om avregleringen skulle medföra stora negativaregionala effekter skulle man vidta åtgärder. Sedanavregleringen har priserna för resor i t.ex. Gällivareökat med . Andelen resande har i detnärmaste halverats. Normalpriset för en biljett Gälli-vare-Malmö är . För det priset kan man på hotell i vår regionalpolitiska motion har vi i Vänsterpar-tiet lämnat ett flertal förslag på hur man kan utjämnade regionala obalanserna.