prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — För närvarandepågår ombyggnad av sträckan beräknas blir klar eller tidigt under år2000.Kvar att åtgärda blir då sträckan där ombyggnaden i nationellaplan beräknas påbörjas . Vi anser att ävendetta projekt borde tidigareläggas så att det startar år2000, vilket skulle innebära att hela sträckan åtgärda-des i ett sammanhang. En i sin helhet ny- och om-byggd E 4 utefter har storbetydelse både för regional balans och för trafiksä-kerheten. Den nya förbifarten vid skulle påett naturligt sätt falla in och fullständiga E 4:ans nöd-vändiga standardhöjning.Andra flaskhalsar längs finns på sträckanHedeby-Uppsala. De innebär ökad miljöbelastning,minskad trafiksäkerhet och förlängda transporttider.Ombyggnaden av sträckan bör ha hög prioritet liksomutbyggnaden av dubbelspår på Ostkustbanan mellanGamla Uppsala och . , som är ettmellanlän, behöver alla möjliga infrastrukturåtgärderför att trafiken norröver skall flyta på ett bra sätt. Enbra infrastruktur kommer också att innebära att dentillgängliga arbetsmarknaden ökar för människorna ivårt län.Regeringen aviserar även en tidigareläggning avsnabbtågsförbindelsen mellan och Öster-sund. Det är ett utmärkt och efterlängtat förslag vadgäller vårt län men på en punkt råder det oklarhet. Dethandlar då om vilken sträckning som snabbtågsför-bindelsen mellan och skall ha. Närvi studerat förslag till snabbtågsanpass-ning på sträckan har vi tolkatdet så att det är sträckningen Stockholm-Gävle-Bollnäs-Ljusdal-Ånge-Östersund som avses.När SJ yttrade sig till betonades ange-lägenheten av att snabbtågsanpassningen sker överBollnäs och . Men senare har SJ aviserat vill köra snabbtåget på sträckan via . En sådan sträckning skullegå stick i stäv med andan i propositionen. Det handlarju där om en regional tillväxt för inlandskommunernaoch för utsatta delar av vårt land. Den förbättring avutvecklingsmöjligheterna för våra inlandskommunerBollnäs och som skulle bli följden av snabb-tågsutbyggnaden - om denna beslutas enligt Banver-kets förslag - raseras om avsikten är att köra tåget viaSundsvall. Vi menar därför att tydligt börmarkera att snabbtågsförbindelsen på sträckan skall gå via Norra stambanan.Vidare är det mycket positivt att regeringen avseratt avsätta 1 500 högskoleplatser för distansutbildningoch decentraliserad utbildning, främst inom stödom-råde 1 och på långt avstånd från universitet och hög-skola. Det gäller då också IT-baserad distansunder-visning inom områden som är särskilt angelägna urregionalpolitisk synvinkel och där utbildningen intekan väntas komma till stånd på annat sätt. Decentrali-serad utbildning och distansutbildning är av mycketstor betydelse för ett län som vårt.Fru talman! Regeringens satsning på kunskapslyf-tet har varit mycket framgångsrik och har bl.a. lett tillatt kvinnor som friställts i kommuner och landstinghar påbörjat en vidareutbildning för att ha möjlighetatt konkurrera på den framtida arbetsmarknaden.Problemet för dessa kvinnor är att de, efter att ha lästin gymnasiekompetens på hemorten, inte har möjlig-het att fortsätta med högskolestudier eftersom derasfamiljeförhållanden ofta gör det omöjligt att flytta.T.o.m. den traditionella distansutbildningen kan varaproblematisk att genomföra. Med dagens teknik är detnu möjligt, för att nå de stora grupperna ortsbundnavuxna i framför allt glesbygd, att flytta högskolan tillstudenterna - inte tvärtom.I början av 1990-talet inleddes ett försök blandkommunerna i för att ge utbildning viavideokonferenser. ingår ett femtiotal kommuner- det gäller då i stort sett hela landet - i samarbetet.Vi har kunnat konstatera att distansutbildningar för-lagda till lokala studiemiljöer når nya målgrupper somtraditionellt inte påbörjar högskolestudier. För tvåtredjedelar av de studerande har studiecentrum varitinkörsporten till högre studier. Det har, som jag tidi-gare sagt, gällt ortsbundna vuxna, yrkesarbetande sombehövt höja sin kompetens, kvinnor och unga männi-skor som kommer från hem som saknar högskoletra-dition och som det i allmänhet varit svårt att rekryteratill traditionell högskoleutbildning.Vi förutsätter att ytterligare resurser, i form avhögskoleplatser avsatta för distansutbildning, på siktockså kommer vårt län till del så att vi i samverkanmed Delegationen för IT-baserad distansutbildningoch Utvecklingscentrum i kan vidareut-veckla modeller för behovsanpassad distansutbild-ning.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ar-betsmarknadsutskottets betänkande och till regering-ens förslag om regionalpolitiska satsningar somkommer att innebära att näringslivet i alla delar avSverige får möjlighet till en positiv utveckling.I detta anförande instämde Axel ().Anf. 53 () replik:Fru talman! tog bl.a. upp fråganom den påskyndade snabbtågsförbindelsen Stock-holm-Östersund. Jag konstaterar att vi är rörandeöverens i den frågan. Två, kanske rent av tre, av osshär på länsbänken har i olika debatter med kommuni-kationsministern försökt att få ett entydigt besked frånregeringen i den frågan men det har inte gått att få ettsådant besked. På t.ex. frågan om detta med attsnabbtåget skall stanna i fick vi förnågon vecka sedan svaret: Ett snabbtåg som stannarför ofta är inget snabbtåg. Detta är väl något illavars-lande.Nu säger , i likhet med många andramotionärer på Gävleborgsbänken, att det är önskvärtatt få ett klart uttalande från sida om attden här snabbtågsförbindelsen skall gå längs Norrastambanan och att snabbtågen skall stanna på lämpli-ga ställen, bl.a. i . På den punktensäger utskottsbetänkandet ingenting. Däremot finnsdet i utskottets betänkande en reservation från KjellEricsson och som är väldigt tydlig påden punkten. Jag inbjuder därför ochövriga på Gävleborgsbänken att när detblir dags för votering ansluta sig till nämnda reserva-tion.Anf. 54 ():Fru talman! Först några kommentarer.Det är alldeles uppenbart att ingen i denna kam-mare har läst . Då hade mannämligen vetat att de allra största problemen, den allrastörsta utsattheten och den allra största arbetslösheteninte finns i inland, utan i , Gö-teborgs och Malmös utsatta förorter. Detta ger debat-ten en viss relief.Man går också ifrån själva grundproblemet, näm-ligen att vi befinner oss i det nya Fattigsverige. I EUär det bara , och som harett lägre välstånd än vi i . Vi har ramlat ned tillartonde plats i välfärdsliga. Sådant skernaturligtvis inte utan att det får konsekvenser.Sedan 1970 har halkat efter rejält när detgäller spetskompetensen. Svenska produkter har idagens situation ett alldeles för lågt kompetensinne-håll och för lågt förädlingsvärde. På världsmarknadenkonkurrerar vi med låga priser och därmed med lågalöner och, i slutändan, med arbetslöshet.Det var emellertid inte för att säga detta som jagbegärde ordet. I stället ville jag ta upp en annan formav regionalpolitik som av utskottet har lagts in i dethär betänkandet. I reservation 108 tas nämligen fråganom upp. är ensammanhängande region delad av en nationsgräns,vilket skapar påtagliga problem.De olika delarna av samman-vävs alltmer. står bron mellan ochKöpenhamn färdig, och planeringen för en tågtunnelmellan och har redan börjat. här regionen bor sammantaget över nationsgrän-sen 3,2 miljoner människor. Här växer nu fram ettÖresundsuniversitet med tre, snart fyra, lokalisationer,130 000 studenter och en utveckling som blir alltmervirtuell. Vi håller på att få en gemensam storflygplatsoch vi håller på att skapa nya industriområden påömse sidor om fästena på Köpenhamn-Malmö-bron.Vi skapar en integrerad kollektivtrafik där tågen gårfrån till och från Helsingborgtill Köge.Här kommer det naturligtvis att uppstå helt nyamöjligheter att skapa femte K-region, vilketvore bra för hela landet. Men här finns det ocksåbehov av möjligheter att skapa planeringsorgan sommed kraft kan ta fatt i den fysiska planeringen för helaregionen och för trafikplaneringen för regionen ochsom kan ordna med exempelvis fritt sökande till sko-lor, förskolor och sjukvård tvärs över nationsgränsen.Jag har inga färdiga lösningar, fru talman. Jag hardärför inte heller något yrkande. Men jag tycker ändåatt det är viktigt att den här frågan väcks. Den kom-mer att bli alltmer aktuell under de kommande åren.Anf. 55 ():Fru talman! Det går snabbt undan här på eftermid-dagen.Dagens debatt om regionalpolitiken handlar ju igrunden om huruvida riksdag och regeringskall förmå leva upp till de stolta deklarationer somföreträdare för alla partier i passande sammanhanganvänder sig av om att hela skall leva ochutvecklas.Från sida har ochPer-Ola utvecklat argumentationen för par-tiets synpunkt i de här frågorna. Jag vill börja med attinstämma i deras tidigare anföranden.Flera andra talare i dagens debatt har tagit upp denmycket allvarliga situation som stora delar av vårtland befinner sig i när det gäller arbetslöshet ochutflyttning. Det är ett fåtal län som hartagit hand om befolkningsökningen medan stora delarav blöder.När nu som moderatföreträdare ta-lade om att storstäder också har problem, noterade jagatt försöker att sitta på alla stolar samti-digt. hade vi ju lyssnat på PatrikNorinder som talade väl om regionalpolitiken och ombehovet av att samhället tar ansvar för att hela Sverigeskall kunna leva - inklusive inland.Det är naturligtvis alltid roligare och lättare atttala om framtiden, om vad man vill göra, om vilkavisioner man har för att utveckla samhället. Men detär tyvärr också nödvändigt att först ta till sig densanna, om än aldrig så smärtsamma, bilden av hurverkligheten och utvecklingstendenserna ser ut. Då ärdet dessvärre så att många län och landsdelar nu haren situation som är likartad med, för att inte sägavärre , de mest dystra åren . Det var dåAMS i uppfattades som en förkortning avuttrycket "Alla måste söderut".Det här har belysts av många talare . I åretsförsta nummer av Norrländsk belystes dethär på ett väldigt tydligt sätt. Man konstaterar där attNorrlandslänen är de län som främst har drabbats avden utflyttningsvåg som vi har sett påsamma sätt som under 60-talet.Norrländsk konstaterar att det på fem århar blivit nästan 20 000 färre norrlänningar. Det är,som någon tidigare konstaterat, två tre storstadsområ-den som tagit hand om befolkningsökningen.Därmed inte sagt att det inte också finns problem istorstadsområdena. Det finns det självklart. Det skallvi ta till oss. Men det är inte samma typ av undersys-selsättning. Det är mer av sociala svårigheter, socialmisär, som finns i förortsområdena.Det är fel, tycker jag, att ställa upp en motsättningmellan storstadsutveckling och landsbygdsutveckling.Det är egentligen två sidor av samma mynt. En starkbefolkningskoncentration i storstäderna ger ju pro-blem i miljön. Det behövs nya vägar. Det kommer tillnya, stora, snabbt uppbyggda förortsområden som inteförmår att ta hand om människor på ett sätt som äracceptabelt.Sedan har vi den andra sidan av myntet i de delarav landet som dräneras på människor och företag. Därhar vi outnyttjade resurser. Det är egentligen enenorm kapitalförstöring som de landsdelarna utsättsför. Det drabbar naturligtvis hela folkhushållet. Det ärskolor som inte används, affärer som inte används ochdet är vägar och annan infrastruktur som inte kommertill användning. Alla borde ändå tycka att detta ärangelägna frågor.Jag skulle vilja anknyta till det som sade som företrädare som . Jag trorinte att det finns en enda moderat kvar i kammarensom kan svara. Man kanske inte är så intresserade avfrågan när det kommer till kritan. Men det är beteck-nande att nu när det gäller just möjlighe-terna att stötta upp företagsamheten i in-land, går armkrok med Socialdemokraterna för att tabort den reducering av arbetsgivaravgiften som hargällt i inland tidigare.Man är alltså beredd att höja arbetsgivaravgifterna- det parti som annars talar om vikten av att sänkaskatter och avgifter. ger man Socialdemokraternastöd för att höja arbetsgivaravgifterna. Det drabbarNorrlands inland och företagsamheten där.Det vore intressant att höra litet mer utvecklat frånModeraternas sida och gärna från -han är ju partiföreträdare i den här frågan - hur mankan motivera denna skattehöjning. För det är enskattehöjning när man höjer arbetsgivaravgifternaigen på det här sättet.Detta med situation har en del talaretidigare här tagit upp. frånFolkpartiet hade många goda exempel på hur är väldigt hårt drabbat av arbetslöshet ochbefolkningsutflyttning. Bara under det senaste åretminskade befolkningen i med mer än2 000 personer.Då är det självklart viktigt att vidta motåtgärder.Det som jag och många andra har lyft fram i motioneroch interpellationer här i kammaren, är t.ex. bra in-frastruktur. Det handlar om vägar - länsvägar, enskil-da vägar, järnvägar och annat - som måste hålla godstandard. Det är många här i kammaren som har berört de här frågorna. Men jag tar upp dem ialla fall. Det finns en del oklarheter som står kvar.De gäller t.ex. som byggs ut längsNorrlandskusten. Det vore naturligtvis väldigt kloktatt göra det här sammanhållet på ett bra sätt så att detinte blir flaskhalsar kvar. Därför har jag och flera medmig motionerat om att fullfölja E 4-bygget i de delardär det finns flaskhalsar kvar, t.ex. genom Hälsing-land och på sträckan , som riske-rar att bli kvar till som en flaskhals på E 4:an.När det gäller järnvägen har vi den bit som AgnetaBrendt som den senaste av talarna här var inne på.Det gäller sträckan mellan och . Där ärdet angeläget att möjligt få till dubbelspår.Annars blir det en flaskhals både för Ostkustbananoch för Norra stambanan.Det som jag ändå skulle vilja understryka särskiltär den ambition att få i gång snabbtågstrafiken påNorra stambanan som flera talare har varit inne på.Det har vi vid ett flertal tillfällen haft interpellations-debatter med kommunikationsminister här i kammaren utan att få några rejäla besked.Det vore väldigt värdefullt att få det när vi pra-tar om regionalpolitiken här i kammaren.Det vore ju oerhört förödmjukande - provoceran-de - mot och befolkningen i länet omman rustar banan och sätter i gång snabbtågstrafikeninom men inte stannar på de stora stationerman passerar - typ och - som ärbelägna längs Norra stambanan.Det vore värdefullt att få ett besked av någon före-trädare för Socialdemokraterna, åtminstone någonlänsföreträdare. talade ju t.ex. väl omdetta. Hur kommer man att rösta ? Det finns enreservation nr 20 från och Folkpartietdär vi tar fasta på det här. Det finns naturligtvis allamöjligheter att rösta på den motionen för AgnetaBrendt och andra som talar väl i de här frågorna.Men jag är rädd för att man när sanningens minutkommer - och det är sanningens minut närkammaren tar upp de här frågorna - ändå inte röstarför de här frågorna.Slutligen, fru talman, vill jag säga några ord omvikten av ett bra företagsklimat. Företagarna i länet,, har på ett positivt sätt försökt attpenetrera den här frågan och komma med konkretaförslag om hur man kan skapa ett bättre företagskli-mat för att säkra arbete och utveckling i Gävleborgslän.Regeringen går ett litet steg på vägen i denproposition som man har lagt fram. Man talar ommöjligheter till s.k. frizonsförsök eller försöksområ-den. Jag tycker att det finns skäl, och det har jag ut-vecklat i en motion till , att gå betydligtlängre för att avreglera och ta bort onödig byråkratioch bestämmelser som hämmar företagarnas utveck-ling.Det vore värdefullt, tycker jag, om kun-de samla sig till att gå några steg ytterligare på denhär vägen för att stödja ett bra företagsklimat, kanskei synnerhet i de områden av landet som är hårdastdrabbade av arbetslöshet.Jag ser att min taletid rinner i väg. Jag skulle hasagt några ord om distansutbildningen också - där harCenterpartiet i sin motion krävt att flera distansut-bildningsmöjligheter skall komma till stånd - men förtids vinnande gör jag inte det nu.Fru talman! Slutligen yrkar jag bifall till reserva-tion nr 20 om Norra stambanan och tågförbindelsenStockholm-Östersund.Anf. 56 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma iVänsterpartiets företrädare ochBengt tidigare anföranden. Jag har gått upp idebatten därför att jag har skrivit en motion som iförsta hand handlar om utvecklingen av Västerbottenslän med utgångspunkt i regeringens proposition.Jag skulle vilja börja med att litet grand kommen-tera de uppgifter som DN har redovisat . Där serdet ut som om skulle gynnas av detregionalpolitiska stödet.För det första kan man tycka att det är märkligt attStockholm över huvud taget nämns som ett län somfår del av regionala satsningar. Det är ju den mestcentrala regionen i . Det visar ju att de siffrorsom redovisas i tidningsartikeln bara säger en liten delav sanningen, dessutom en missvisande och inte sär-skilt relevant del eftersom siffrorna redovisar allaresurser som satsas som har regional betydelse. På såsätt har anslaget till kommit attredovisas som ett regionalpolitiskt stöd, och det är julitet märkligt.Som jag har redovisat i min motion är mycket komplext med mycket stora inomre-gionala skillnader. Vi utgör av yta menhar av befolkningen. Av de 15 kommunersom vi har i länet har 5 kommuner mindre än 4 000invånare. Vi har en kommun, kommun, som ilänsstyrelsens befolkningsstatistik redovisas ha nollinvånare per kvadratkilometer eftersom det är så fåsom bor där. expanderar Umeåregionenväldigt mycket. kommun har över 100 000invånare. Den är störst i . har vilandets minsta kommun, , med 2 820 invå-nare vid det senaste årsskiftet. Det säger sig självt attvarje investering blir stor i kronor räknat per invånareom man skall slå ut det i en sådan kommun eller i ettsådant län.För det andra saknar man i tidningsartikeln en re-dovisning av EU-medlemskapets regionala kostnader.Detta är litet intressant eftersom EU-parlamentarikernSören just har presenterat en rapport därhan har gått igenom konsekvenserna och effekterna urregional synvinkel. Han konstaterar att typiska gles-bygdslän har hamnat i botten av listan över hur detregionalpolitiska stödet och de andra stöden från EUslår.För del betyder det att vi har förlo-rat . Det ärju ganska stora siffror.I sitt material har han inte heller tagit med dendelfinansiering av stöden som krävs. Kommuner ochlandsting måste satsa pengar för att få del av de regio-nala medlen.Detta betyder att den s.k. stora regionalpolitiken,dvs. satsningarna inom offentlig verksamhet, urhol-kas. Det har vi sett flera exempel på. Jag kan dramånga paralleller och exempel från min egen kom-mun, , som har förlorat väldigt mycket pågrund av EU-medlemskapet. Det är närmare bestämt27 miljoner. Det är ganska mycket för en liten kom-mun.För det tredje tar man inte heller upp de national-inkomster som genereras i Norrlandslänen. SvenBergström var inne litet grand på vad Norrlandsför-bundet har tagit upp. Jag kan bara komplettera ochsäga att den här synen på Norrlandslänen eller gles-bygden som stödberoende bottnar i en felsyn. Denkan möjligen bero på okunskap, men den kan ocksåvara avsiktlig. Årtionden av exploatering har genere-rat miljardinkomster till landet. Jag har några exempelsom kan belysa det.Västerbottens län svarar för av landets totalavattenkraftsproduktion - av den totala elpro-duktionen. Det har vi bl.a. tagit upp i reservationnr 13 som handlar om återföring av vinster från vat-tenkraften. När det gäller gruvdrift och mineralhante-ring svarar tillsammans med Norr-botten för av svensk mineralproduktion till ettvärde av ca . Om man tar ett ännuvidare grepp sker av produktionen avmassa och papper i de sju Norrlandslänen. Det somman ibland litet föraktfullt kallar stöd, dvs. regional-politik, är ju egentligen en återbetalning till regionenför de värden som har skapats där.Fru talman! Sammantaget har de andra Norr-landslänen och även , som jag hartagit upp i min motion, mycket bra förutsättningarbara man har en helhetsyn på politiken och ser till kompenserar för de värden som skapas så får en rättvis fördelning inom och inomolika regioner.Anf. 57 ():Fru talman! Det är en rad åtgärder som diskuterasi anslutning till frågan om att stimulera en regionaloch lokal utveckling. Det berör de flesta politikområ-den. Det är väl uppenbart att för att samhället i olikaskepnader med framgång skall kunna möta struktur-omvandlingen krävs en genomarbetad strategi. Detkrävs flexibilitet, hög åtgärdsberedskap och samarbe-te över sektorsgränser.Jag skall något beröra situationen för kommunernapå det småländska höglandet, dvs. , ,, , och kommuner. Debefinner sig i en situation där de har utvecklat ett närasamarbete. Bakgrunden till samarbetet är den struk-turomvandling som höglandet genomgår. Den om-vandlingen har i sin tur fått arbetslöshet och befolk-ningsminskning liksom en föråldring av befolkningensom följd.Jönköpings län som helhet är ur sysselsättnings-synpunkt ett framgångsrikt län. är det ettdelat län i den meningen att till följd av strukturom-vandlingen på det småländska höglandet är problemeni den delen av länet betydligt större.Nu arbetar kommunerna utifrån en gemensam vi-sion där man försöker få fram styrmedel för att nåuppställda mål inom sex olika områden. Det gällerkommunikation, näringsliv och marknadsföring, kul-tur, utbildning, miljö och en intern sam-verkan.Det område som jag annars sysslar mest med är jukulturfrågorna. Jag vill i det sammanhanget under-stryka att det faktiskt är viktigt att arbeta för att stödjakultur i hela landet. Arbetet med Hela skallleva är oerhört väsentligt och bärs upp av åtskilligatusentals eldsjälar. Dessa betyder oerhört mycket föratt glesbygder och områden med vikande befolk-ningsunderlag skall kunna stå emot en negativ ut-veckling.Trots detta minskade exempelvis befolkningen pådet småländska höglandet med ungefär1 000 personer. Utbildningsnivån är i förhållande tillriket i övrigt låg när det gäller såväl gymnasieutbilda-de personer som personer som har genomgått en ef-tergymnasial utbildning. Under namnet Högskolan påhöglandet sker ett metodiskt arbete för att komma tillrätta med detta. Man arbetar med att få till stånd envirtuell högskola som bygger på distansutbildningmed modern kommunikationsteknik. Det innebär kan befinna sig på sin bostadsort och arbetsplatsäven som högskoleutbildningen genom-förs. Det är en angelägen uppgift för kommunerna attfinna effektiva former för denna utbildning.Artikeln i har ju diskuteratsmycket. Bl.a. tog upp den i debattentidigare i dag.Hon konstaterade att det är naturligt att siffrornaär olika, särskilt som är ett stort land och ärglest befolkat i den norra delen. Jag kan instämma iden utgångspunkten. Men har vi t.ex. . Länet har drygt 300 000 invånare och fårper capita lägst belopp. Men länet är inte så glesbe-folkat. Per invånare blir det . -som ingen kan beskylla för att vara en av de mestglesbefolkade områdena i landet - får enligt sammaberäkning per invånare - eller 9,3 miljardermot 1,8 miljarder för län.Jag är inte en av dem som tycker att det är viktigtatt diskutera om detta har varit hemligt eller inte. Jagtror inte att det är så. Dessa siffror finns säkert till-gängliga på olika håll. hänvisar bl.a. tillNUTEK:s arbete. Men det är viktigt att diskutera hurbalansen ser ut totalt sett mellan de olika delarna avlandet i fråga om de regionalt nedbrytningsbara med-len. Dessa siffror bör vara en alarmklocka för riksda-gen.Jag tror inte att Norrlandslänen får för mycket.Men jag tror att vi skall diskutera hur vi skall ha detmed de satsningar som sker i irelation till de satsningar som sker t.ex. i Jönköpingslän. Jag tror inte att de regionalpolitiska problemen ärstörre i än vad de är i ochdefinitivt inte på det småländska höglandet.Jag har i en motion föreslagit att det småländskahöglandet bör kunna tas med i försöksverksamheten.Det skall bli en mer flexibel användning av arbets-marknadsmedel. Jag har gjort det med hänvisning tillvad arbetsmarknadsutskottet så sent som sadei ett uttalande om vidgad flexibilitet. Det vore ocksåen poäng att en del av ett län skulle kunna arbeta så.Då skulle det gå att mäta effekterna för verksamheteni länet i övrigt. Jag beklagar att arbetsmarknadsutskot-tet inte nu har valt att tillstyrka de utmärkta förslageni motionen.Anf. 58 ():Fru talman!