prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — Rubriken på dagens debatt är Syssel-sättning.Men, fru talman, jag förutsätter att man får tala omoch kring de flesta ämnesområdena, eftersom syssel-sättningen har band till det mesta och allt slutar i detoerhört viktiga ordet sysselsättning och vad som kange jobb - om man nu saknar ett sådant.Jag kommer, precis som föregående talare LailaBäck, från . Det är ett landskap somblöder! Vi i tog den hemska guldmedaljen ibefolkningsminskning då kyrkklockorna senast ringdein ett nytt år. Det är ingen guldmedalj att skryta över.Vi har kommit i ett läge då också våra, med våra måttmätt sett, stora städer minskar. Både residensstadenFalun liksom industristaden tappar i be-folkning. När residensstaden minskar i befolkningbrukar det vara ett illavarslande tecken för övriga län ilandet.Jag skulle ha velat höra tonerna från Socialdemo-kraterna i denna talarstol om vi moderater hade haftmajoriteten i 14 av 15 kommuner i mitt hemlän.Dessutom skulle i ha styrts av oss.Nu styrs det av socialdemokrater och centerpartister.Jag skulle ha velat höra vad Socialdemokraterna dåhade sagt, vilka ord och tonfall som skulle ha använtsi talarstolen om vi hade haft makten.Nu är det annorlunda. väljer Socialdemokra-terna att tala som har gått. Vi har hela dageni dag hört att man älskar att tala om åren 1991-1994och gärna före och efter.Med den negativa utveckling som har skett bådepå företagarsidan och arbetslöshetsfronten, skulle jagockså om jag vore socialdemokrat försöka få oss attprata om något helt annat än arbetslöshet och företa-gande. Men det går inte att stryka över och radera utvad ni lovade i valrörelsen . Sätt er ned och tittapå vad ni lovade i pressklipp och på videoband. Detskulle säkert vara nyttigt. Det är en bakgrund man börha med sig när man säger att blöder.Vi vet att hushållen drabbas trefaldigt av den so-cialdemokratiska skattechocken. Det är en sak mantalade lågmält om i den förra valdebatten.Minns ni socialdemokrater vad ni sade? Jo, att denöppna arbetslösheten skulle vara redan1995. Det är nu 1998, och vi vet hur det har gått.Även om det är omöjligt att nå siffran , skulle detmed en annan politik gå att förbättra läget för Sverige.Det är inte bara vi moderater som föreslår den inrikt-ningen. Precis som har sagts har eko-nomer, Valutafonden, och med en mun att arbetslösheten skulle kunnahalveras med hjälp av en annan politik.Notan för det socialdemokratiska misslyckandet äratt skattehöjningarna tjugofalt överstiger vad somlovades i valrörelsen . Det kommer förhopp-ningsvis väljarna att komma ihåg. Flertalet har ju hårtfå känna på vad Socialdemokraterna har ställt tillmed.Vi har bl.a. vårdsidan. Vem styr och ställer ikommuner och landsting? Vem har det tyngsta ansva-ret till vad som har hänt med vård, vårdköer och pro-blem inom skola och omsorg? Vi har så sent som hört frågan om vårdköerna tas upp på TV.Ett nytt hot är den förtida avvecklingen av kärn-kraften. Länet är starkt energibehövande på grund avmånga tunga industrier.Vi måste få till en politik som gör att folk kan levapå sin lön. Låg- och medelinkomsttagare måste fåmera kvar efter skatt, få mer i plånboken och mer attbestämma över. En sådan politik skulle göra att beho-vet av bidrag skulle minska - både bostadsbidrag ochsocialbidrag.Jag återgår till mitt hemlän . lägeär prekärt - precis som för många andra län. Social-demokraterna är med och styr och ställer för att detskall bli en minskning av befolkningen - den frågaLaila alldeles tog upp.Inte ger det några goda framtidsutsikter, LailaBäck, att tvångsförflytta jobb och folk frånSkogsvårdsstyrelsen i till - bara föratt F 15 har lagts ned av Socialdemokraterna. Inte gerdet några positiva effekter att flytta delar av skatte-myndigheten från till . Inte ger det någotpositivt att lägga ned Skogshögskolan i flytta jobben till andra platser i landet. Inte gerdet några positiva signaler att flytta kronofogdemyn-digheten från till . Det här var baranågra exempel eftersom jag bara har sex minutertalartid.Man behöver inte ha kommit långt i skolsystemetför att förstå, att en omflyttning av jobb inte skapar ettenda nytt jobb utan bara problem - likt vad närings-minister och hans departement,stödda av er i , gjorde då han lät tvångsför-flytta Skogsvårdsstyrelsen.Jag skrev en motion om den socialde-mokratiska regeringens förslag att nu också ge sig påBergmästareämbetet i . Vi kanske skulle behövaen minister från . Det kanske vore ett sätt attfå behålla jobben.Många pratar om hur viktig den privata företag-samheten är. Låt mig ta ett exempel. Det helägdaLandstingsbolaget - som de två närvarande socialde-mokraterna i kammaren känner till - driver ett arbetemed externa kunder. Det är kunder som inte harmed att göra. Bolaget är ute och konkurre-rar på den fria marknaden - pratar man omföretagsamhet.Dalarna är på väg utför backen i flera avseenden.Det har presenterats en rankinglista i en struktur-rapport där hade placerats på 20:e plats av 23län. Rubriken i tidningarna var Bottennapp för Dalar-na.Det råder en stark oro i mitt hemlän. Det går inteatt leva på luft och vatten - vilket även . Men vem har ansvaret för att det snart ärbara luft och vatten kvar i vårt län? Är det Moderater-na eller ni socialdemokrater?Anf. 253 PER () re-plik:Fru talman! sade att ärett landskap som blöder. Det är alldeles rätt. MenRolf är väldigt försiktig med att nämnavad som skulle kunna bli konsekvenserna om en mo-derat politik skulle få råda.Laila pekade på att vi måste titta över skat-teutjämningen för kommunerna. Skulle fåråda skulle det bli betydligt mindre resurser till Da-larnas kommuner. Skulle få råda skulledet bli mindre pengar till kommuner och landsting.Vården skulle få mindre pengar och det skulle blisvårare när det gäller sysselsättning för kvinnor iglesbygd.Rolf räknade också upp ett antal ar-betstillfällen som har försvunnit, men gick medmycket stor blygsamhet förbi effekten av det somhände under den borgerliga regeringstiden när mansålde ut delar av och huvudkontoretflyttades.Anf. 254 () re-plik:Fru talman! Det är väl det här som kallas duell,eller kanske det är närkamp i politiken när vi för denhär debatten, Per och jag.Det finns en stor skillnad mellan Per och mig i det vi diskuterar just . Det fannsmed ett "om" när det gäller Per - ommoderaterna fick styra. Vi vet hur det är när social-demokraterna styr i . 14 av 15 kommunerstyrs av socialdemokraterna, och styrs avdem. Här i kammaren har ni röstat för nedläggning avflertalet offentliga arbeten som har utarmat residens-staden , och det är ett farligt tecken för det övri-ga länet. Det skiljer mycket mellan ett "om" och vadman tror. Det gör man ofta på kyrkofullmäktige. Mendet här är riksdag.Anf. 255 PER () re-plik:Fru talman! Jag får vara mycket tacksam för attdet där om:et finns. Vi vet att en moderat regeringinte skulle driva någon regionalpolitik. En moderatregering skulle välja att minska resurser till den of-fentliga sektorn. En moderat regering skulle minskaförutsättningar för sysselsättning i glesbygd. Så det ärmycket tacksamt att om:et finns.Anf. 256 () re-plik:Fru talman! Om:et är fortfarande knappast tro-värdigt. Jag måste gå tillbaka till det. Per åker nu hem till , hans hemkommun,eller till övriga och räknar upp vallöftena från1994 som vi minns så väl, som ni kan spela upp påband, som ni har pratat om mycket, både statsminis-tern och övriga - en arbetslöshet på 1995 ochskatter på högst 3,7 miljarder. Både han och jag varmed i valdebatten. Är det inte genant att komma hemtill väljarna och se dem i ansiktet med det svek som nisocialdemokrater har utsatt dem för?Anf. 257 ():Fru talman! Det har talats mycket om sysselsätt-ning den här dagen. Det är en av våra viktigaste upp-gifter att ge möjlighet att få människor i arbete i helavårt land. Arbetslösheten är ett gissel och det är ocksåen av orsakerna till att flyttlassen återigen har börjatrulla från glesbygden till stora koncentrationsorter.Den regionala obalansen som ökar år är ettproblem för hela vårt samhälle. De senaste SCB-siffrorna visar att glesbygden än en gång blir glesare.Bara från mitt hemlän, , har det flyttat 2 000personer . De som flyttar är ocksåpersoner i aktiv ålder. Det gör att befolkningsstruktu-ren blir alltför skev. Det krävs självfallet en mängdåtgärder för att komma till rätta med det här. Men enviktig förutsättning är att det finns jobb. Därför är detviktigt att ytterligare förbättra näringsklimatet förtillväxt i hela landet.Den regionala näringspolitiken spelar en viktigroll i arbetet med att utveckla olika regioner. Den lillaregionalpolitiken med de stimulanser som den rym-mer är en viktig del, men den är inte tillräcklig. Detmåste också bli ett annat grepp när det gäller denstora regionalpolitiken. Inte minst gäller det att brytasektorsgränser för att bruka de resurser vi har på bästasätt.Det gäller att vidta generella åtgärder för att för-bättra näringsklimatet. Det gäller att sänka skatter ochavgifter framför allt för småföretagen. Det gäller attförenkla regler, att utveckla tjänstesektorn m.m.Jag vill här på den korta tid som står till förfogan-de ange tre viktiga områden som är väsentliga för denregionala näringspolitiken. Det är förbättrad riskkapi-talförsörjning, det är utbildning och kompetensut-veckling och det är förbättrade kommunikationer.När det gäller förbättrad riskkapitalförsörjning kandet ske genom olika åtgärder. bedriver en braverksamhet i de olika regionerna med ett visst låne-kapital, med nyföretagarlån och med kvinnolån. Manhar faktiskt varit mycket effektiv i sin utlåning ochlåneutrymmet har också till stora delar utnyttjats.Därför kan det behövas ytterligare kapital.Jag hörde av näringsministern atthan skulle föreslå statliga lånegarantier i den regio-nalpolitiska propositionen. Det tycker jag är bra. Jaghar tidigare efterfrågat det, och jag tror att det vorebra för företagare i vissa fall att kunna få en garantinär man startar ett företag, när man är i ett expan-sionsskede eller vid en produktutveckling.Teknikbrostiftelserna har också fungerat bra påmånga håll i landet. De har också varit med och fi-nansierat olika teknikutvecklingsprojekt. Även arbetetmed tekniknopolerna har varit framgångsrika i attskapa broar mellan den akademiska världen och små-företagen. Den verksamheten kan ytterligare utveck-las.I det här avseendet vill jag också understryka be-hovet av ytterligare regional riskkapitalförsörjning.Det kan ske genom att skapa mötesplatser mellaninvesterare och företag som skall investera. Det kanvara både privata och institutionella placerare. Ettsådant projekt är Aktietorget. Det har startat på fleraplatser här i landet. Det är en verksamhet som börstimuleras.Kompetensutvecklingen är en avgörande fråga förutvecklingen av näringslivet ute i regionerna. Självfal-let är den långsiktiga kompetensutvecklingen mycketviktig. Men även den kortsiktiga behöver förstärkas.Många företag behöver anställa men kan inte det pågrund av att man inte får tag i kompetent personal.Därför är det viktigt att utbildningen riktas mot före-tagens behov. Det är väsentligt att flaskhalsproblemenkan avlägsnas så fort som möjligt.Det är också viktigt att det sker en ytterligareteknikspridning inte minst från de små och medelstorahögskolorna ut till företagen. Det är särskilt viktigt attsmåföretagen kan få del av den nya tekniken.Forskningen och utvecklingen behöver också yt-terligare stärkas inte minst på de små och medelstorahögskolorna. De har ju en mycket stor betydelse förutvecklingen i en region. De kan vara nästan som enturbomotor i vissa regioner. Jag vill bara nämna Gun-nar Björks utredning om ytterligare insatser för attförädla våra livsmedel. Likaså är det väsentligt medytterligare forskning och förädling av träråvaror. Detär sådana saker som behöver göras ute i våra regioner.Jag vill också nämna lärlingsutbildningen som enviktig utbildning. Den har startat i vårt hemlänVärmland. Man kopplade ihop dem som ville blilärlingar med företagare som ville ta emot lärlingar.Den här sammankopplingen har gett ett mycket gottresultat. De flesta av lärlingarna har fått ett fast arbeteefter lärlingsutbildningen.Slutligen, fru talman, vill jag bara i korthet berörabehovet av förbättrade kommunikationer. För attkunna nå ut till olika delar av vårt land är det väsent-ligt med framför allt bättre vägar. Det finmaskigavägnätet är kraftigt eftersatt . Det behöver för-stärkas och beläggas. Även tele, data och IT måstebyggas ut. Där skall gälla likvärdiga villkor, t.ex.anslutningsavgifter för hela landet.Fru talman! Det finns mycket man skulle vilja sä-ga om regionalpolitiken. Men det kommer ju en pro-position så det kommer att finnas flertillfällen att diskutera frågan. Men det är viktigt att detvidtas åtgärder så att människorna kan känna bådetillförsikt och framtidstro i hela landet.Anf. 258 () replik:Fru talman! Jag och kommer frånsamma län, och jag instämmer i vad han säger om vadsom är viktigt för - satsning på lär-lingsutbildning, riskkapitalförsörjning, infrastruktur,kompetenshöjning osv. Där är vi samstämmiga.Men jag tror att precis som jagockså har haft kontakt med företagarna i Värmland.Vi har vid flertalet tillfällen också pratat om sjuklö-neperiden och de små företagen. Jag skulle vilja ställaen fråga till . Hur ser påsjuklöneperiodens längd - - och de småföretagens möjlighet att anställa ytterligare personal?Anf. 259 () replik:Fru talman! Som jag sade tidigare är det viktigt attvi också klarar av de generella åtgärderna för att få ettbra företagarklimat. En sådan åtgärd var att vi förkor-tade den period som var på en månad till 14 dagar.Jag var själv aktiv i den frågan för att så skulle ske.Det är dit vi har klarat av att komma . Att gå längrei den här frågan tror jag kan bli svårt i nuvarandeläge. Det krävs också pengar till det här. Så det äringet man kan göra rakt upp och ned.Anf. 260 () replik:Fru talman! Jag vet att har varit ak-tiv för att minska sjuklöneperioden från fyra veckortill . Det tycker jag har varit en bra inställ-ning.Vänsterpartiet har ett konkret förslag som en avVänsterpartiets representanter framförde tidigare omatt man skall minska sjuklöneperioden för de allraminsta företagen med upp till tio anställda eller heltenkelt ta bort sjuklöneperioden för dessa företag. Detär något som också har fallit mycket väl ut i småföre-tagarnas olika organisationer. Vi har finansierat dettainom vårt budgetförslag. Jag undrar om och ändå inte skulle vara villiga att disku-tera denna fråga.Anf. 261 () replik:Fru talman! Det är många saker som man skullebehöva göra för att förbättra för småföretagarna. Jaghar drivit många sådana här frågor under årens loppoch kommer att fortsätta att göra det. Men då måsteman också se på helheten vad man önskar. Då talarman om bättre riskkapitalförsörjning och om bättremöjligheter att kunna låna för att starta företag, för attexpandera och för att utveckla produkter. Men detgäller också enklare regelverk över huvud taget, får lättare att hantera vissa saker. Det finns alltsåen mängd åtgärder som behöver vidtas.En sak som har medverkat till är att sänkaarbetsgivaravgifterna. En sådan sänkning sker nu med5 % för företag med en lönsamhet upp till 850 000 kr.Jag tror att det är också den vägen som vi får gå. Detfinns många önskemål. Men vi måste också prioritera.Anf. 262 ():Fru talman! Denna debatt skall ju handla om sys-selsättning, och jag vill då ta upp de yrken som finnsinom sjöfarten. Det är ett viktigt område där Sverigetidigare har haft många människor sysselsatta, mendär det nu på grund av bl.a. politiska beslut sker enkraftig negativ utveckling.Den svenska handelsflottan under svensk flagg harunder 1997 minskat. Orsaken till minskningen är attkonkurrensförhållandena mellan EU-länderna drama-tiskt har förändrats och under1997.EU:s s.k. riktlinjer för exempelvis lägre beskatt-ning av rederier har skapat förutsättningar för sjö-fartsnäringen att minska sin kostnader för ombordan-ställda och för rederibolagen. Länder som Hollandoch har snabbt utnyttjat denna nya möjlighetsom innebär gynnsammare utvecklingmöjligheter medlägre kostnadsnivåer för nationernas handelsfartyg.Tyskland följer nu efter och kommer att anpassa sigtill EU-ländernas nya inriktning för sjöfartspolitiken.Under 1995 var den svenska handelsflottans net-toökning 16 fartyg och ytterligare 13fartyg. Den svenska handelsflottan bestod den1 enligt av 256fartyg och dödvikt. Därefter harflottan minskat och bestod av 240fartyg och var nere på dödvikt.Minskningen fortsätter nu i allt snabbare takt veckaför vecka, och alltfler jobb inom sjöfarten försvinner.Fru talman! Den har visat sigointresserad av att skall tillämpa EU:s nyamöjligheter också för den svenska handelsflottan.Fråge- och interpellationssvar från skatteministerThomas i denna kammare harvisat detta, och alltfler jobb försvinner på svenskafartyg och därigenom även skatteintäkter som densvenska staten förlorar.Nästa hotande utveckling i nästa steg i denna pro-cess är att även rederierna överväger att flytta kontorutomlands, och då minskar ju antalet arbeten ytterli-gare.Exempelvis har ju det svenska företaget nu stängt sitt Göteborgskontor och flyt-tat över en del av verksamheten till det mindre konto-ret i . Enligt intensiva rykten kanske man istället öppnar kontor i om dessa vedermödor inte vore nog för densvenska sjöfarten har förraåret fattat beslutet om avskaffandet av sjömansskat-ten. Detta beslut drevs igenom av en majoritet i riks-dagen . Det förstärker ytterligare den här ne-gativa utvecklingen. Regeringen hade i en propositionhävdat att när man övergick från sjömansskatt till s.k.landskatt skulle det vara kostnadsneutralt för de be-rörda anställda som jobbar på svenska fartyg. Genomdenna deklaration i propositionen fick regeringenfackföreningarna med sig, och de är tre fyra. och alla andra berörda ställde sigbakom förslaget. Sedan visade det sig att beräknings-underlaget i denna proposition var så erbarmligt dåligtatt vissa ombordanställda, t.ex. sjöbefäl, förlorar upptill per månad.Trots hård kritik vägrade regeringenatt rätta till större delen av felaktigheterna. Den rätta-de bara till en mindre del. ser vi resultatet. Alltflersjöbefäl lämnar nu svenska fartyg.Den 12 maj förra året erbjöds riksdagsmän attfölja med Tärntank från Domsö i på enstudieresa från till hamn.Det var en intressant resa där jag tror att ett tjugotalledamöter från var med. Vi fick en genom-gång av sjöfartens villkor. Det var en mycket värde-full dag. hörde jag för sedan att av de sjöbe-fäl som fanns på Tärntank fanns ett kvarsom nu också övervägde att sluta.Fru talman! Vi i , som är ett EU-land, kaninte stå utanför den sjöfartspolitik som övriga EU-länder nu driver. Den förre Labourledaren i ,, har som EU-kommissonär möjliggjorten gemensam sjöfartspolitik. Om vi skall få behålla desvenska rederierna är det viktigt att vi har en situationdå andra EU-länder inte har kanske lägrekostnader än de svenska rederierna.Vi har debatterat detta i trafikutskottet, och jagdeltog i den debatten. Många socialdemokratiskaledamöter har förståelse för denna situation. Manmåste se till att vi i har en sjöfartspolitik somär likartad med de övriga EU-ländernas.Slutligen, fru talman, måste också skatteministerThomas förstå detta. Där har vi ett stort jobbframför oss.En tumregel är att ett jobb till sjöss ger cirka trefyra arbeten i land.Anf. 263 ():Fru talman! Jag tänkte ta upp frågan om kommu-nerna och sysselsättningen.När jag slog upp tidningarna från mitt hemlän för-ra veckan möttes jag av artiklar som man kansketrodde inte skulle behöva skrivas så här i Persson-pengarnas tidevarv. Bl.a. säger en klinikchef vid vårtlänssjukhus nu i desperation att gränsen är nådd. Efterår av nedskärningar har alltså nya besparingskravlagts på den avdelning som han ansvarar för. Det somhänder nu är inte etiskt och moraliskt försvarbart. Vibedriver rena rovdriften på vår personal, och belägg-ningen är långt över rimlig nivå, säger han i en tid-ningsintervju. Just nu finns det inte resurser att taemot alla prioriterade patienter inom rimlig tid. Priori-terade patienter i det här fallet är människor somriskerar att få allvarligt försämrad hälsa om de inteopereras inom en viss tid.Det är inte bara den här kliniken som drabbas hårt.Det finns andra liknande fall, t.ex. inom psykvården,där både slutna avdelningar och öppenvårdsavdel-ningar tvingas stänga.Även skolstarten den här vårterminen har varitorolig. Våldet inom skolan har ökat. Det är oerhörtalarmerande, och det har skapat en stor oro hos för-äldrar men också hos elever och lärare som har skolansom sin arbetsplats.En längre tids avsaknad av elevvårdspersonal påmånga skolor, minskade resurser och stöd till elevermed särskilda behov har kanske bäddat för den härutvecklingen.I dag har 230 000 barn någon förälder som är ar-betslös. Invandrarbarn har det i större utsträckning änsvenska barn. Arbetslösheten har blivit en grogrundför ohälsa. Fler barn besöker de barnpsykiatriskaklinikerna . Genom färsk statistik från BRÅvet vi att antalet anmälningar om barnmisshandel harökat kraftigt . Enhuvudorsak är föräldrarnas arbetslöshet.Vården, omsorgen och skolan är välfärdens kärna.Vi är många som säger det i denna talarstol. Jag in-ledde med att ta ett exempel som belyser situationenpå en klinik i mitt landsting. Jag tror att var i Sverigevi än gör den här typen av nedslag så kommer vi atthitta denna typ av exempel på att välfärden inte fun-gerar på det sätt som vi vill att den skall göra. Jag villverkligen understryka att det är bra att Perssonpeng-arna nu har kommit till kommunerna och landstingenmen frågan är om det verkligen är tillräckligt. Dehöjda grundavdragen i den genomförda pen-sionsuppgörelsen kommer också att påverka kommu-nernas ekonomi. Vi har dock ännu inte fått någotriktigt svar på frågan om, och i så fall med hur myck-et, kommunerna och landstingen kommer att kompen-seras för detta.I en arbetskraftsundersökning som SCB gjorde fö-re konstaterades det att det fortfarande, efternästan med höjda statsbidrag, inte fannsnågra tecken på att sysselsättningen ökat. Förhopp-ningen att vi snabbt skulle få fler människor i arbeteute i kommunerna kom tydligen på skam.Den situationen bekräftas också i Kommunför-bundets oktoberrapport. I och för sig är den nu gammal, men ändå. Man säger att kom-munernas ekonomiska situation har förbättrats underhösten. Man säger t.o.m. att genomsnittskommunenskall klara en budget i balans med oförändrad syssel-sättning . Men, och detta är viktigast, detär en väldigt stor variation mellan kommunerna. Manspår att hälften av kommunerna, alltså närmare140 kommuner, trots de ökade statsbidragen måstegöra personalminskningar fram till millennieskiftet.Också befolkningsförändringar gör att behovet avkommunal verksamhet kommer att öka. Det växandeantalet äldre och även yngre människor - barn ochungdomar i åldern - gör att vi måste ställahögre krav på äldreomsorgen, skolan och sjukvården.SCB säger t.ex. att 2000 skall upprätthållanuvarande nivå i kommuner och landsting behövs detca 11 000 nyanställningar.I höstas lade vi i fram flera förslag iavsikt att förbättra just för kommunerna och kom-munsektorn och för att få fler människor i arbete. Dethandlar bl.a. om att ge den sektorn ett nettotillskott på5 miljarder kronor. Dessutom vill vi använda pengarfrån arbetslöshetsförsäkringen. I det här fallet handlardet om som vi vill föra övertill jobbsatsningar. Avsikten är att ge långtidsarbetslö-sa arbete inom kommuner och landsting. Det handlardå om arbete till ordinarie lön. Det här förslagetskulle kunna ge 25 000 arbetstillfällen under en tolv-månadersperiod.Detta är också ett sätt att få pengar som annarsskulle betalas ut som passivt bidrag att bli aktiva. Detmåste ju vara bättre att människor finns i det aktivaarbetslivet än att de förpassas till ett passivt bidrags-beroende. Man gör också någonting åt den småttabsurda situation som uppstår när kunnig arbetskraftstår utanför arbetsmarknaden och ser på, medan detinom verksamheterna ropas efter mer personal.Anf. 264 () replik:Herr talman!