prot · GL09109 · 1998-05-15 00:00:00 — Det är kommu-nerna själva som avgör varifrån de köper in sinaböcker.När det gäller distributionsnätet för kulturtidskrif-ter, som vill ha för lösnummer, tyckervi att det är tillräckligt med de gratispre-numerationer som biblioteken nu skall få möjlighet attteckna och den tidskriftskatalog på Internet somkommer att ordnas.Kulturportot, som också har en re-servation om, är en fråga som trafikutskottet berederför tillfället.Slutligen, fru talman, tillstyrker vi betänkandetoch är väldigt glada över reformen för litteraturen ochläsandet.Anf. 51 () replik:Fru talman! Jag vill bara notera att jag har olika uppfattningar om vad som är revo-lutionerande.Anf. 52 (v)replik:Fru talman! När det gäller bokdistributionen tillbiblioteken tror jag att det närmare bestämt handlarom 288 000 titlar. Vi kanske inte skall bråka om detexakta antalet. Men det som är viktigt är att Norgedistribuerar dubbelt så många titlar till sina bibliotek.Norge är ju ett mycket mindre land än . Vi ärlångt fler invånare i . Därmed borde ocksåbehovet av böcker på våra bibliotek vara betydligtstörre. Jag förutsätter att regeringen tar hänsyn till deti kommande budgetproposition. Därför kommer jaginte att yrka bifall till reservationen i dag.Anf. 53 () replik:Fru talman! Det finns en liten reform om distribu-tion av de utgiftsstödda titlarna. Det är ofta så attVänsterpartiet har mer pengar än vad vi, som harregeringsansvar, har. Jag tycker att det är en bra sats-ning som regeringen gör, att det antal titlar som ärangivet kommer att distribueras.Anf. 54 (v)replik:Fru talman! Om iframtiden får regeringsansvar, tror jag att vi kommeratt vara något bättre i de flesta avseenden jämfört medvad Socialdemokraterna har varit när de har haft re-geringsansvar. Men det får väl framtiden utvisa.Anf. 55 Kulturminister ():Fru talman! Ett av de absolut viktigaste inslagen isocialdemokratisk kulturpolitik är satsningen på lä-sandet och litteraturen, därför att den betyder såmycket för vår utveckling som kulturella varelser iövrigt och för kulturlivet i stort.Utan språk, utan läsförståelse och läslusta löperman faktiskt risk att handikappas både som kulturelloch demokratisk varelse. Av det skälet har vi lagtfram de förslag som bl.a. diskuteras , som kom-mer att innebära att vi kommeratt ha fördubblat litteraturstödet. Det är naturligtvis enmycket kraftfull markering av hur vi ser på läsandetoch litteraturen.Jag nämnde läsandet och litteraturen som viktigaför kulturlivet i stort. Men det har naturligtvis ocksåatt göra med det som vi ser som den nationella kultur-politikens uppdrag, att i hög grad ägna sig åt det somman kan kalla för kulturella infrastrukturer. Läsandetoch litteraturen tillhör just de kulturella infrastrukturersom vi också på nationell nivå måste ta ett ansvar föroch icke bara överlåta på kommunerna.Jag tycker att bild var ganska bra.Jag har också varit i många skolor där datasalarna ärmycket välutrustade. Ett av de argument som vi togmed i direktiven till var också att vimåste sätta fokus på boken igen, därför att boken äricke obsolet. Vi kommer inte ens en gång att kunna tatill oss den nya informationstekniken, om vi inte viaboken har skaffat oss ett språk och en läsförståelse.Vad vi naturligtvis också har tagit fasta på i dennasatsning är att vi kan se de klassiska sociala skikt-ningarna när det gäller barn och ungdomar som ickelängre läser böcker. Det är ungdomar och barn frånhem där man inte har mycket böcker, där man inte haren lässtimulerande miljö, som har hamnat längst ned.Mot den bakgrunden kan man naturligtvis tycka,om man ställer upp på vulgärbilden av en moderatkulturpolitik, att nejet till dessa förslag är fullkomligtnaturligt. Men jag måste ändå säga att jag är någotförvånad över att återigen väljer attställa sig helt vid sidan av det som det finns en såstark och bred uppslutning kring från samtliga övrigapartier, även om vi kan ha olika meningar i detaljer.Här vill , som på så många andra områ-den när det gäller kulturen, satsa enbart på markna-dens lösningar.Men anledningen till att vi har en nationell kultur-politik, att vi har en offentligstödd kulturpolitik, är juatt marknaden inte fungerar på det sätt som man kanönska när det gäller kulturen. Marknaden på kul-turområdet fungerar precis som marknaden på allaandra områden, dvs. att de stora pengarna hamnar därman kan få maximal vinst. Det handlar om de tätbe-folkade områdena och om de sociala skikten, som i etteller annat avseende kan räknas höra till de privilegie-rade socialt eller ekonomiskt. Det innebär dessutomen risk för förflackning av de kulturella och konstnär-liga uttryck som får utrymme och som ges utrymme.Av detta kommer inte mångfald utan likriktning allt-för ofta - inte alltid, men alltför ofta.Om bokmomsen kan jag säga att jag själv varit utei den frågan . Jag tycker att det vorerimligt om vi hade en moms på livsmedlet litteratursom åtminstone låg på samma nivå som momsen pådet livsmedel som vi inmundigar, mat. skallman ha klart för sig att problemen i länder som harlåg eller ingen bokmoms ser likadana ut som härhemma när det gäller läsandet och litteratur. Det äringet trollspö som löser problemen. I många fall hardet inneburit att bokförlaget har tjänat förfärligtmycket mer pengar. Trots detta tar jag till mig det nisäger. Jag har som sagt själv varit ute i bokmomsfrå-gan från det jag tillträdde som kulturminister.Låt mig helt kort säga till inte kan jämföra och . I harman inget utgivningsstöd, utan man lägger hela stödetpå inköp. Vi har utgivningsstöd och distributionsstöd.Det innebär att det inte är möjligt att göra en jämfö-relse.Jag är något förvånad över att inte har klart för sig de regler som gäller förbudgetprocessen. Vill man ha igenom en särproposi-tion så att man säkert vet att det, oberoendeav vilken regering som sitter efter ,har fattats ett beslut om hur mycket som skall anslåstill läsandet och litteraturen ser man till att det läggsfram ett förslag som klubbas av vårriksdagen somgaranterar ytterligare 30 permanenta miljoner tilldetta område. Själva fördelningen av medel är vi dockpå grund av den nya budgetprocessen förhindrade attredovisa förrän i budgetpropositionen. Vi vet självfal-let att pengarna räcker och hur de bör fördelas, menpå grund av den budgetprocess som vi alla ställt ossbakom är det inte möjligt att göra det vid detta tillfäl-le. Jag är något förvånad över att detta inte har gåttfram till . 56 (v)replik:Fru talman! Jag är väl medveten om den budget-process som är men oroar mig ändå. Det kan faktisktkomma en annan regering som minskar ramarna yt-terligare. Då kommer det att tära på även övrig kultur-sektor.Min fråga gäller litteraturen och läsandet. I börjanav maj läste jag i en av våra svenska tidningar att detsnart är ajöss med alla gamla böcker. Enligt en rap-port från har man uppfunnit elektroniskt bläck,s.k. Det bläcket består av miljontals mikro-skopiska punkter, och dessa kan sedan appliceras påpapper. Den nya tekniken innebär att man kan laddaen bok med tomt papper med vilken text som helstsom finns inskriven i ett minne. Det innebär att mankan få vilken bok man vill rakt ut ur en maskin. Trorkulturministern att det här kommer att bli framtidensbok? Om inte, vad gör kulturministern åt att bevaraden gamla tryckerikonsten? Det är också ett kulturarvsom bör bevaras.Anf. 57 Kulturminister () replik:Fru talman! Det är säkert så att boken kommer attförändras. Men från tid fram till ärdet inte så våldsamma förändringar. Vi har under ettantal år nu lärt oss att papperstidningen inte kommeratt överleva, utan det är i elektronisk form som vikommer att få ta till oss tidningarna. finns en delidéer om hur den framtida boken skulle kunna utveck-las. Jag tror att många av oss under en överskådlig tidkommer att välja att läsa böcker på det sätt vi läserböcker . Men att sia om framtiden vågar jag integöra, för det kommer säkert att bli stora förändringar.Jag är inte särskilt orolig för de närmaste årtiondena.Anf. 58 (v)replik:Fru talman! Jag kan konstatera att kulturministernoch jag delar uppfattningen vad gäller dagstidningen.Jag tror också att den inom en rätt snar framtid kom-mer att övergå i digital form. Att värna boken är väl-digt viktigt. Boken som föremål är faktiskt ett litetkonstverk i sig. Jag kan också konstatera att jag intefick något svar på om kulturministern kommer attvidta några åtgärder för att värna boktryckerikonsten,som också är en konstform i sig.Anf. 59 Kulturminister () replik:Fru talman! Jag kommer naturligtvis att försökavärna bokkonsten om jag befinner mig i en positiondär jag har möjlighet att göra någonting åt saken närsituationen har blivit något mer än en artikel i eller . Jag tycker att det ärlitet tidigt att börja diskutera det nu.Anf. 60 ():Fru talman! När man kommer upp efter en viss tidi debatten finns risken att det som man vill säga redanär sagt men också möjligheten att kommentera.Först vill jag kommentera den litet förenklade bildsom kulturministern målar upp apropå bokvanor ochannat. Det är nog väldigt olika. Jag vågar påstå att detvar vi arbetarbarn som gick på Talavidskolan, medsitt namn för resten från , som gick på . Det var inte barnfrån den s.k. gräddhyllan i . De köpte sinaböcker. Bilden av verkligheten kan vara litet olika.Jag tror inte att vi tjänar någonting på att måla uppnågon typ av klassmotsättningar. Jag vet väldigtmånga som inte är ett dugg intresserade av kultur,såsom vi som sitter här , bland dem både harutbildning och en bättre ekonomi än genomsnittet har.Lena Klevenås talar om boken i centrum. Det ären självklarhet. Det är någonting som vi också hävdar.Men bibiliotekslagen är ju ingen garanti för en högstandard, som hon sade. Sedan åberopade det kommunala självstyret när hon avstyrkte ettav förslagen från de andra partierna. Då kan manfråga sig varför inte den kommunala självstyrelsenskall gälla även i den fråga om har med biblioteken attgöra.Charlotta Bjälkebring och har bådatagit upp regeringens sätt att arbeta på, vilket minis-tern inte gillar att det påpekas. Men faktum är att detfinns en del skrivningar i utskottets betänkande somjust markerar att det inte finns några förslag utan barabedömningar.Fru talman! Att stimulera läsning och att skapaläslust är något som bör ske . Det är under barn-och ungdomsåren som intresset för och vanan att läsagrundläggs. Att åstadkomma detta är en uppgift fram-för allt för hemmet och skolan.För att nå dessa mål är det viktigt att böcker ochtidskrifter är lättillgängliga. I den tillgänglighetenligger att det måste finnas en väl fungerande littera-turdistribution samt att priserna är på en nivå som avkonsumenten uppfattas som rimlig. I konsekvenshärmed anser vi att en sänkt moms på böcker skulleutgöra en viktig markering. De därigenom sänktapriserna skulle allmänt gynna konsumenterna mensärskilt de studerande, och biblioteken som kämparmed sina snäva inköpsbudgetar skulle få lägre an-skaffningskostnader och därigenom kunna köpa mera.Ja, det finns de som inte utan grund anser att ett så-dant beslut skulle kunna bli den mest betydelsefullakulturpolitiska åtgärden.Ett enigt utskott har, efter vårt påpekande, noteratatt det förekommer mycket osäkra och sig emellanmotstridiga uppgifter om bl.a. storleken av statensinkomster av mervärdesskatten och framför i betän-kandet att man utgår från att den förbättrade statistiksom regeringen - utan att i och för sig lämna någotförslag - bedömer behövs också kommer att ge enklarare bild av den ekonomiska effekten av bokmoms-reformen.Regeringen för en högskattepolitik, som i sin turleder till att man måste kompensera olika områdengenom bidrag. Det nu föreliggande förslaget utgördärvidlag inget undantag. Flera av de förslag som nulagts fram kommer därtill att skapa mera av byråkratioch ökade administrationskostnader.30 miljoner föreslås till olika stödåtgärder. Det vardet belopp som först gavs som förutsättning till denbokutredning som arbetade . Därpåansluter regeringen sig i stort sett till denna. Företeel-sen är inte helt olik det s.k. somsitt namn till trots inte har en litterär betydelse.Dessbättre har man avstått från utredningens för-slag till undantag i konkurrenslagen, men flera av deövriga förslagen innebär ingripanden där man kom-penserar bokmarknaden för de höga kostnader somfrämst har sin grund i det skattetryck som man självhar skapat.Det finns flera invändningar att göra mot detframlagda förslaget med avseende på distributionsfrå-gor. Förslaget om upplagespärr kan bl.a. genom småförstaupplagor eller stora returer kringgås och bliverkningslöst och i värsta fall leda till manipulationav bidragssystemet. Sådant måste undvikas.Böcker är - oavsett om vi gillar det ellerej - en färskvara och litteraturstödet är ett efter-handsstöd. Böckerna har sålunda ofta funnits påmarknaden upp emot innan stödbeslut fat-tas.Den distribution av böcker med litteraturstöd somföreslås kommer alltså att leda till att redan "gamla"böcker kommer till bibliotek och bokhandel. Sammasak gäller för den föreslagna katalogen.Regeringen har inte angivit efter vilka kriteriersom de 100 bokhandlarna som skall stödjas kommeratt utses. Varken läge eller omsättning är lämpligakriterier. Motiven för stödet är kulturpolitiska, menurvalet riskerar att bli subjektivt.Utskottet skriver i sitt betänkande på några ställen"regeringen gör - utan att förelägga någotförslag - följande bedömning" - med andra ord redo-visar regeringen sina bedömningar och avsikter vadgäller olika anslag, vilka man i sin tur avser att pre-sentera tillsammans med finansieringen, efter valet.Tekniken innebär att vi förväntas öronmärka framtidaanslag utan att finansiering angivits. Det kan vi intemedverka till.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 61 ():Fru talman! Jag tänker upprepa en sak som kul-turministern sade. När en förstärkning av det statligastödet till litteratur- och kulturtidskrifter blivit verk-lighet, då har det statliga stödet fördubblats inom enfemårsperiod. Av detta kan man dra två slutsatser:Stödet var orimligt litet tidigare eller att stödet nukommer att bli tillräckligt stort.Vi från avstår från att dra slutsatserutan vi vill ställa ytterligare en fråga: Kommer för-stärkningen att genomföras? Och i så fall av vem?Eftersom det sker ett riksdagsval mellan beslut ochfinansiering går det inte att svara på den frågan. Menom förslaget blir verklighet och nuvarande utgiv-ningsstöd förändras och byggs ut, kommer då fler attläsa böcker? Och hur kommer administrationen kringstödet att av? Jag hoppas verkligen att det inteblir så att det mera uppfattas som krångligt än posi-tivt.Så har vi också ställt oss frågan kring den svenskabokhandelns tynande tillvaro. I små och medelstorastäder är det helt omöjligt att få tag på ett skön-litterärt verk som inte ligger på bokens tio-i-topp-lista.Utbudet har enfaldigats kraftigt och snabbt under desenaste tio åren. Kommer förslaget i det här betän-kandet att medföra att bokhandeln orkar att leva kvaroch utvidgas, vilket vi alla i kulturutskottet vill?Detta är svåra frågor att svara på. Jag kan inte gö-ra det. Men när det gäller frågan om ifall fler kommeratt ha råd att köpa böcker i bokhandeln vet vi att Sve-rige även efter dessa fyra riksdagsår kommer att ha envärldens högsta momssatser på böcker. Vi är många iutskottet som delar kulturministerns uppfattning bör ta tag i den här frågan. Alla i utskottet delarnog den uppfattningen. Så det borde inte vara någrastora problem att få fram pengar, för det handlar helatiden om prioriteringar.Jag påstår att bokinköp har utvecklats till att bli enklassfråga. Eftersom det är kvinnor som toppar boklä-sandet är det också kvinnor som drabbas hårdast avatt böcker är dyra. Men är då verkligen böcker dyra?Nej, En bok för alla som utges med statligt stöd ärinte dyr. Och så kan man gå på Pocket-shopen på T-centralen i . Där kan man få tagpå böcker för runt en femtiolapp, och det är ju intedyrt. Det är ungefär lika mycket som man får betalaför två chipspåsar. Urvalet är hyfsat. Det är billigttryck, så det är inga böcker som kan gå i arv. Det ärmera som en konsumtionsvara - ministern talade omlivsmedel.Denna verksamhet fyller en ovärderlig funktion.Billiga böcker ger mersmak, det är jag helt övertygadom. Men sedan kommer ett jätteglapp när man villvälja själv och ha ett bredare utbud. Helt plötsligtkommer då priset att ligga på i genomsnitt . Dåhar klassperspektivet tagit vid. Så kan det inte fortsät-ta att vara.En liten orientering bland några länder ger beskedom att man i , och inte har nå-gon bokmoms alls - jag vill gärna repetera detta föratt sprida allmän kunskap och folkbilda litet. I Lux-emburg och har man moms, i Italien4 %, i , i 5 ½ %, i Österrike10 %, i , i och , iKanada och . och Danmarktoppar ligan . Sedan finns det olika varian-ter i olika länder. T.ex. i med sitt smala språk-område har man moms på böcker av inhemskaförfattare och på övriga.Miljöpartiet finner det inte rimligt att vi här i Sve-rige skall envisas med att ha världens högsta bok-moms. Skall vi ha råd att köpa böcker också i bok-handeln som har ett bredare utbud måste böcker blibilligare. Som sagt: Vi från kulturutskottet delar denuppfattningen.Jag anser att systemet med en hög moms gynnarde stora bokklubbarna. Eftersom man också vill kun-na köpa böcker - och inte bara låna på bibliotek - tillett hyfsat pris blir det ofta från bokklubbar och påbokrea. kan inte heller se hur det härförslaget kan hjälpa till att bryta den ökande tenden-sen till koncentration inom förlagsbranschen ochkedjebildningen inom bokhandeln.Fru talman! Sedan har vi också det faktum attkartan håller på att ritas om när det gäller försäljningav böcker via Internet från länder inom och utom EU.Den försäljningen ökar . Här kan vi intekontrollera momsreglerna . Därför blir momsen iprincip obefintlig, och detta utgör naturligtvis ennegativ konsekvens och en negativ konkurrensfaktor.Med det anförda vill jag yrka bifall till yrkande 8,mom. 62 ():Värderade talman! Jag brukar ofta säga att Folk-partiet har en försonlig inställning till socialdemokra-ternas kulturpolitik, och det markeras också i det härbetänkandet. yrkar bifall till hemställan ibetänkandet i dess helhet.Att jag ändå begärde ordet var att jag med en vissförtjusning har noterat vissa ändringar som utskottethar gjort. Om utskotten gör ett tillkännagivande tillregeringen skulle det kunna vara en motgång för re-geringen, men i det här fallet - när ett enigt utskottvill göra litet justeringar - tror jag att regeringen kanta åt sig dessa med en viss glädje.Utskottet tillstyrker motion omatt skall öka informationen om stöd förarbetsplatsbibliotek. Det tycker jag är bra.Jag har gjort många besök på företag runt om ilandet, och jag vet att verksamheten med arbetsplats-bibliotek har minskat på många håll, och det är litettragiskt. Det kan nog vara bra att den ökar.Sedan har och jag väckt en motionom att bidrag till kassettversioner av kulturtidskrifterinte skall beräknas efter om tidskrifterna går medförtjänst eller förlust, utan det skall utgå ifrån om detär några synskadade som behöver kassettversioner.Också det har stötts av ett enigt utskott. Det önskemå-let från vår sida tror jag inte heller att det behövervara några större problem för regeringen att ställa upppå.Jag kan inte låta bli att nämna något litet om mo-deraternas agerande här. föreslår attvi skall avslå hela det här betänkandet. Ändå vet vi juatt Moderata samlingspartiets ledamöter i kulturut-skottet står bakom en hel del av förslagen. De med-verkar till majoriteter här också.Detta är ett dilemma för i kulturpoli-tiken. Kulturpolitikerna i Moderata samlingspartietbrinner ju av intresse för kulturen precis som vi andragör. Men när sedan ekonomerna i partiet får ta över-handen tvingas man gå emot sina egna ambitioner ochyrka avslag på nästan allt som kostar pengar. Det ärnödvändigt för att man skall kunna finansiera deskattesänkningar som Moderata samlingspartiet för-söker vinna valet med.Sedan har jag också ibland sagt att det som kom-mer att hända när valet är över och man skall infria dehär löftena är att Moderata samlingspartiet inte kom-mer att kunna göra det. De får inte gehör för de enor-ma skattesänkningar som presenteras ständigt ochjämt. Då kommer man att säga till de väljare som blirbesvikna: Ja, vi har ju inte egen majoritet. Hade vi fåttbestämma själva så hade det här skett, men har viinte egen majoritet.Det kommer man att klara sig på. Det tycker jag ären sorts falskhet i det politiska spelet. Därför redovi-sar jag detta så ofta jag kan. När det gäller samarbeteti själva kulturpolitiken har jag inget att kritisera Mo-derata samlingspartiet för. Men så fort det kommerpengar in i bilden så finns det bara pengar till skatte-sänkningar.Värderade talman! Jag yrkar alltså bifall till hem-ställan i detta betänkande i dess helhet.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag är djupt rörd över Carl-JohanWilsons bekymmer för oss och hans omtanke om alla.Det är ju det som är utmärkande för - inte minst när han sitter i kulturutskottet. Hanvill vara vän med alla på en gång. går det kan-ske inte.Men det finns väl inte något som skiljer vår politikfrån det som måste uppleva medtanke på alla de löften man har utställt från Folkpar-tiets sida. När man hamnar i en sådan situation måste samverka i en koalitionsregering så vetman att man får föra fram sina synpunkter. Det sominom gruppen sedan får majoritet är det som blirregeringens politik. Men så länge man inte sitter i densituationen, , måste man naturligt-vis föra fram den politik som gäller.Sedan vill jag säga: Var inte så bekymrad övervad som händer inom vårt parti. Det tror jag att , jag själv, och de andrasom sitter i utskottet tar hand om. Den fighten skötervi. Den kommer säkert att leda till något bra.Anf. 64 () re-plik:Värderade talman! Av resultatet att döma har niinte klarat det speciellt bra. I så fall hade ju resultatetvarit annorlunda när det gäller Moderata samlings-partiets syn på kulturen. Om politiken hade stämt medvad ni vill så hade det nog varit mycket bättre. Mendet ohederliga som jag talade om i detta sammanhangär att Moderata samlingspartiet ju måste inse att det ärorimligt med de enorma skattesänkningar som niföreslår och som skall utarma i stort sett hela kulturli-vet. Det är däri ohederligheten ligger.Jag inser väl att det vore bra att kunna sänka skat-ter. Det har vi inga problem med. Men att man måsteta från sådana saker som kulturområdet på det sättsom ni gör - det är däri det orimliga ligger.Sedan till detta att jag vill vara vän med alla. Detvill vi väl alla. Det är klart att om man kan uttryckasig på ett sådant sätt att man inte tar heder och ära avvarandra även om man är politiska motståndare såtycker jag att det är en poäng i alla sammanhang. Menjag är inte rädd för en dust med Moderata samlings-partiet inom kulturpolitiken om det skulle vara så attni hellre skulle se en batalj med uppkäftighet av annatslag.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag tror inte att det nyttar mycket tillatt diskutera det här. Låt oss bara konstatera att detinte är ohederligt att stå för sin politik. Vi tänker i litetannorlunda banor. Allt skall inte gå via en gemensamplånbok, utan vi skall låta folk få bestämma litet själ-va.Så där förfärligt stor skillnad är det inte. t.ex. på de budgetramar för två årframåt som varje parti nu har presenterat, är det så attden där första siffran som står är 8 miljarder kronorför samtliga partier när vi har kommit ett stycke in i2000-talet. Det är inte så förfärligt stor skillnad.Vi har dessutom lagt fram förslag om hur man ge-nom att bygga upp alternativa fonder både regionalt,lokalt och i fråga om det som vi kallar Svenskarnaskulturfond skulle kunna få en förnyelse av kulturpoli-tiken. Det tycker vi är väsentligt. Det är det vi villsatsa på.Anf. 66 ():Fru talman! Boken är en av de viktigaste kulturellafaktorer vi har i det här landet. Detsamma gäller ocksåalla andra länder som har ett skriftspråk. Utan böckerskulle vi vara totalt utarmade. Boken är ju också nå-got som man rent konkret kan överlämna till nästageneration.