prot · GL0983 · 1998-03-19 00:00:00 — gäller hushållningsbe-stämmelserna, dvs. intressen vägs mot varandra, menbrytning i områden ur särskilt känslig ekologisk syn-punkt skall kunna stoppas enligt naturresurslagen3 kap. 2 § om de är av riksintresse.Men problemet är hur man skall vikta ekologiskkänslighet mot utvinning av . Lagens styrningär inte tydlig om hur dessa intressen skall viktas motvarandra. Men eftersom naturresurslagen nu inarbetasi gäller de allmänna hänsynsreglerna ävenför hushållning med naturresurser. Ledande princip ärgivetvis försiktighetsprincipen och principen omhushållning med råvaror och energi, främjande avåteranvändning och återvinning. Det är helt i linjemed och intentioner, ellervad säger ?Fru talman! Är minerallagen allsmäktig? Det sägerfolket i , och . De har blivitutsatta för som letar efter guld i ettvidsträckt område från ned till iBlekinge. De säger: "Vi som är markägare får bara endelgivning från bergmästaren. Minerallagen gör utan vidare skulle kunna ta ifrån oss vår mark,hus, boende och livsmiljö. "Trots att de bor i ett område som har natur- ochkulturvärden på grund av massor av fornlämningar,tätt mellan stenåldersplatser osv. menar de att de intehar rätten på sin sida. Minerallagen har en enormmakt över markägarna. Men markägarna har givetvistalerätt. Det handlar enbart om hur bergmästaren ochlänsstyrelsen - statens förlängda armar - hanterar ochtolkar minerallagen.Historien bakom detta började med att de fick endelgivning i slutet oktober. Men ingen förstod allvareti det hela. kommun började fatta det förstnär folket började göra uppror ochbildade en aktionsgrupp för en rättvisare minerallag.De började kontakta jurister, iVäxjö och lusläste allt vad de hittade på biblioteketosv. Efter hand kände de sig grundlurade. När de fickdelgivningen insåg de inte att de skulle överklagainom . De förstod sig inte på delgivningenoch vad som stod där. De begrep inte lagen. Då kanman fråga sig om lagen är skriven så vanligt folkbegriper. Dessutom är de inte vana vid gruvbrytning isödra , precis som sade. Mankan säga att de togs på sängen.De var också förtvivlade över att ingen i kommu-nen hade reagerat. I stället sade kommunalrådet i detförsta skedet att nu får vi inte låta en död hand vilaöver bygden och sabotera utvecklingen. Men harhan tvärvänt och sitter och skriver på en skrivelseinför bergmästarens besök i för-samlingshem. Där skriver han nu emot den här ex-ploateringen. Ett nytt är på gång.Men invånarna som har sökt EU-bidrag för lands-bygdsutveckling och för att stimulera kulturturismundrar vilka rättigheter de har. De skall satsa på nå-gonting som heter den blomstrande bygden. De för-står inte riktigt detta med minerallagen. De förstårinte varför vill sälja ut sitt land. Vad svararLaila folket i och kommu-ner?Jag skall avsluta med att läsa Guldgrävarsångensom jag fick från från Urshult.Jag skulle gräva guld, bli rik och få det tjäntmen mina planer gick omkull och jag fick ejen cent.Fru talman! Med det vill jag yrka bifall till reser-vationerna 4, 5 och 6.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att det klingar mycketilla när och Vänstern plötsligt, efter ut-skottsbehandling av betänkandet, motionerande osv.,hävdar att de värnar människor i en viss del av södraSverige. Detta är inte sant. Man vill öka beskattningenav prospektering och mineralhantering. Därmedminskar antalet jobb i , och även prospekte-ringen minskar. Om man läser vad de faktiskt hararbetet för i motionsform och i utskottet handlar detom att staten skall ha en andel. Sedan har man, efterutskottshanteringen, talat om att man skall återförapengar till bygden. Men det är inte så att ägarna pånågot sätt värnas av det och Vänsternsäger.Om det är något man skulle kunna tänka sig atttitta på framöver är det väl möjligen att ägarna avmarken skall vara med och få en andel. Men detta äricke vad Vänstern och arbetar för. Dearbetar för en extra straffbeskattning av svensk mine-ralhantering. Det gör att vi får färre jobb och mindreprospektering i landet.Anf. 6 TALMANNEN:Jag vill påpeka att enligt de regler vi har avserrepliken bara den senaste talaren och inte någon av deföregående.Anf. 7 () replik:Fru talman! Vi värnar ägarna. Vi värnar dem somhar talerätt, och det är markägarna. De vill satsa påkulturturism. De vill utveckla bygden och låta denblomstra, som jag sade. De ser inte någon utveckling iatt det kommer ett stort företag och utvinner guld ideras område. De har helt andra intressen för kom-mande generationer där man inte förstör natur- ochkulturvärden. Man vill slå vakt om fornlämningar ochspara rekreationsområden. Det finns inte så mycketskog i de här områdena i , och uppmot . Det här är ett rekreationsområde. Det ärdessa värden som de tycker är viktigare.När det gäller royalty är det precis samma principsom när det gäller vattenkraften, nämligen att vi tyck-er att man skall återföra pengar till de regioner somhar blivit exploaterade. Det finns med i vår reserva-tion. Det kan inte neka till.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag har läst reservationen och de mo-tioner det handlar om. Där talas det om att staten skallha en andel och i en sista mening att det skall återfö-ras medel till bygden. Ägarna av marken nämns intenågonstans. Om man sållar bort vad som finns bakomEva vackra ord handlar det alltså om att ökabeskattningen av mineralhanteringen, dra in pengartill staten och i en sista sladdmening att återföra peng-ar till bygden, icke till ägarna. Hur skall den fördel-ningen gå till inom kollektivet bygden? Vilka är byg-den? Detta är bara vackra ord för att försöka ta poängpå en viktig men ganska jobbig diskussion för mångamänniskor i . Det har icke med det härbetänkandet att göra. värnar på intet sättäganderätten. Där står detta ord förord, och ägarna nämns icke en enda gång.Anf. 9 () replik:Fru talman! Royalty tas upp av staten och skickassedan tillbaka till hembygden. Jag vet inte om StenTolgfors känner till det här med hembygdsmedel ochhur man fördelar det. När man har byggt ut vatten-kraften går det till hembygden för att stimulera hem-bygden. Det tycker jag är viktigt. Om man förstörstörre områden - nämnde 9 000 hektar- är det oerhört viktigt att det går tillbaka till bygden.Om ägarna skulle vara exploatörer skulle de na-turligtvis ha tjänat på det om de hade börjat utvinnaguld. Det skulle de möjligen ha kunnat göra. Men deväljer inte att exploatera guld i sitt område. De väljeratt exploatera något helt annat. De vill satsa på fram-tiden, en blomstrande framtid, och på kulturturism.Det är det vi slår vakt om. Vi vill hjälpa människornai aktionsgruppen för en rättvisare minerallag.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillnäringsutskottets betänkande 1997/98:NU7 och av-slag på samtliga reservationer och motioner.I det här betänkandet behandlar vi förslag omändringar i minerallagen. Jag återkommer till de olikaförslagen till ändringar.I en reservation från yrkar man avslagpå hela propositionen utom i den del som gällerBergsstatens distriktsindelning. anser, somni har hört här i kammaren, att förslaget tilländringar i minerallagen inte är tillräckligt utrett.Utskottet håller inte med på denpunkten. 1995 tillsatte regeringen en utredning, kalladGruvkommittén. Den utredningen hade till uppdragatt se över det som gällde främjande av den svenskagruvnäringen och dess utveckling. Utredningen läm-nade sitt förslag till regeringen och dethar varit ute på en stor remissbehandling. I Folkparti-ets reservation nämns också att det saknas underlagfrån andra länder. I utredningen och i det materialsom utskottet begärt från SGU finns redogjort vadsom gäller internationellt. Majoriteten i utskottetanser därför att det inte behöver göras fler utredningaroch undersökningar när det gäller de internationellaförhållandena.Fru talman! Jag skall nu gå in på de olika förslagsom finns i näringsutskottets betänkande. I frågan omBergsstatens indelning, att man slopar den distriktsin-delning som finns , råder det inga delade me-ningar inom utskottet. Alla partier är överens om attdet är ett bra förslag.När vi sedan kommer till lokaliseringen av Bergs-staten råder det litet olika meningar. Majoriteten anserliksom regeringen att bergmästaren skall placeras iLuleå och att kontoret i skall finnas kvar tillsvidare.I en gemensam reservation från ,och vill man att bergmäs-taren skall placeras i . Det är självklart viktigt värnar om verksamheten i , med mineralin-formationskontoret och borrkärnearkivet. Men detfinns många fördelar med att behålla bergmästaren iLuleå. Där finns som hargrundutbildning i forskning på mineralområdet, detfinns tillgång till goda kommunikationer med Luleåoch branschen själv är positiv till denna lokalisering.Det har även fattats beslut i denna kammare hös-ten 1996 om riktlinjer för lokalisering av statlig verk-samhet. Jag citerar ur betänkande 1996/97:AU2:"Utskottet vill ånyo understryka att varje beslutom omlokalisering av befintlig verksamhet eller loka-lisering av nya myndigheter bör föregås av noggrannaöverväganden om möjligheten att i första hand place-ra dem i länscentrum eller vissa andra orter i eller ianslutning till nationella regionalpolitiska stödområ-den. - - -Enligt utskottets uppfattning bör frågor om lokali-sering av statlig verksamhet som är av större vikt ellerpå annat sätt av principiellt intresse underställas riks-dagen. "Utskottet anser därför att frågan om lokaliseringtill är väl övervägd.Fru talman! I propositionen har regeringen konsta-terat att anhopningen av ansökningar vid Bergsstatenmed lång handläggningstid som följd har uppstått.Enligt uppgifter som utskottet begärt har handlägg-ningstiden för tillstånd kortats ned under senare tid.Bergmästaren har med hjälp av SGU:s personal på-börjat en utveckling inom IT-området. Det finns där-för ingen anledning att handläggningstiden skullefördröjas ytterligare utan den kommer i stället attkortas ned betydligt.Fru talman! I propositionen om ändring i mineral-lagen föreslås också att giltighetstiden för undersök-ningstillstånd skall ändras. gäller ett undersök-ningstillstånd . Det kan förlängas med högst treår och om synnerliga skäl finns kan det förlängasytterligare , alltså totalt tio år.Eftersom prospektering är ett långsiktigt arbete fö-reslås nu en ytterligare förlängning av undersök-ningstillståndet med upp till . Den här förläng-ningen kommer att beviljas bara i undantagsfall ochom särskilda skäl föreligger.Enligt utskottets mening kommer man ännu mer iframtiden att prospektera efter djupt liggande malmeroch då är möjligheten till förlängning betydelsefull.Fru talman! Miljöskydd är viktigt när prospekte-ring skall genomföras. I den nu gällande minerallagenfinns det inte några särskilda miljökrav för undersök-ningstillstånd med hänvisning till att undersöknings-arbete i allmänhet ger några påtagliga effekter pånaturmiljön. Majoriteten i utskottet anser i likhet medregeringen att medgivande beträffandede obrutna fjällområdena skall förenas med de villkorsom är nödvändiga för att förhindra att påtaglig skadauppkommer för områdets natur- och kulturvärden. Dethär förslaget innebär ett förtydligande av skyddet vadgäller de särskilt känsliga obrutna fjällområdena.Vid prospektering används borrning bara inombegränsade områden. Borrning används först när fleraolika indikatorer visat att det verkligen finns en malm-förekomst. Inverkan vid borrning är mer begränsad isin omfattning än vad t.ex. skogsarbete är. Det finnsjust nu inget ytterligare behov av att utöka skyddet förde områden som finns i naturresurslagen 3 kap. 2-4 §§.Moderaterna hyser i sin reservation stora farhågorför att förslaget om skyldighet att redovisa resultatskall leda till att prospekteringen i avstannar.I de flesta stora gruvländer, som t.ex. ochAustralien, finns redan dessa krav på att redovisa bl.a.rådata. Den här åtgärden bidrar också till att spridaden geologiska informationen. Flera av de instansersom lämnat remissvar till regeringen understrykervikten av att rapporteringsskyldigheten avser rådata.Majoriteten i utskottet delar alltså inte moderaternasoro inför den här förändringen.Fru talman! Avslutningsvis finns det några sakerjag vill ta upp. Det gäller bl.a. sekretess och fråganom royalty. anser i en reservation attsekretesstiden är för lång. Utskottet anserdäremot att utgör en rimlig tid. Även remiss-instanserna är till övervägande del positiva eftersomdet inte finns någon sekretesstid.Vänsterpartiet har i en annan reservation tagit uppfrågan om royalty till staten. Enligt SGU ärtendensen att man i flera av världens gruvländer slo-par systemet med kronoandel eller royalty.För del har slopandet av kronoandelsin-stitutet använts som ett bra argument när man mark-nadsfört som gruvland. Den här förändringenhar enligt haft störst betydelse för denpositiva utvecklingen inom gruvnäringen.Eftersom jag har fått en fråga både av LennartBeijer och av vill jag svara på den, även omdet inte hör till det här betänkandet.Terra Mining har fått undersökningstillstånd på9 i , som nämnde.Tillståndet innebär att man får provborra för prospek-tering. Provborrning får genomföras utan markäga-rens tillstånd. Syftet med ett undersökningstillstånd äratt man mot nekande av markägaren har möjlighet attgenomföra prospektering. Undersökningarna skalldock utföras så att minsta skada och intrång vållas. I7 kap. 1 § minerallagen finns bestämmelser om er-sättning till sakägare. Bestämmelsen innebär att skadaeller intrång som orsakats av undersökningsarbeteskall ersättas av prospektören.En markägare kan i vissa fall få ersättning ävenför annan skada än markskada, t.ex. huggning avskog. Bestämmelsen om ersättning finns också i7 kap. 3 §.Om man börjar bygga väg måste bergmästarenunderrättas. Prospektören skall också ställa säkerhetför skada och intrång som undersökningsarbetet kanmedföra.Undersökningstillstånd kan användas så långt somtill borrning, som går till på så sätt att man har bor-raggregat på en skogstraktor, kärra eller dylikt. Dettaarbete brukar jämföras med vanligt skogsarbete ellerjordbruksarbete. I mycket ovanliga fall kan det behö-vas att man bygger ett schakt. Då blir annan lagstift-ning, t.ex. miljöskyddslag och vattenlag, direkt till-lämplig. Det hela övervakas av i samar-bete med bergmästaren.Om det visar sig att man vid prospektering skullehitta guld, som det är fråga om i det här fallet, måsteett nytt tillstånd sökas. Då vägs miljöintressen, eko-nomiska intressen samt ersättning till markägaren in.Det finns ingen möjlighet för att gå inmed grävskopor och börja gräva en gruva utan nytttillstånd. Vad som har hänt i och vad TerraMining har gjort och inte gjort måste de själva redo-göra för - det kan vi inte göra i denna kammare.Chansen att hitta guld som leder till gruvbrytningär cirka en på tusen. Även om man skulle hitta guldoch söka tillstånd för gruvbrytning är det inte säkertatt tillstånd ges. I i har man t.ex.sagt nej till en koppargruva. skall mananordna ett möte i , som sade, därbl.a. bergmästaren och kommer attdelta. Då kommer säkert många frågetecken att rätasut.I övriga förslag är utskottet enigt.Jag yrkar än en gång bifall till utskottets hemstäl-lan och avslag på samtliga reservationer och motio-ner.Anf. 11 () replik:Fru talman! Tack för redogörelsen! att undersökning inte får ge några spår ellergöra någon påverkan. Men vi vet redan nu att man iUrshult har grävt hål där det finns fornlämningar ochatt det t.o.m. kan bli tal om bestraffning och böter.När man nu skall vikta minerallagen mot andra la-gar, t.ex. den miljöbalk som kommer, frågar jag migvilken då är starkast. Vilken kommer att vinna?Kommer de kommersiella, ekonomiska intressena attgå före just miljö- och naturhänsyn? Det är en mycketintressant fråga.Anf. 12 () replik:Fru talman! Eftersom ännu inte ärfärdigbehandlad i denna kammare finns inte de avvä-gandena med i detta betänkande. Vi får återkommatill det senare, när man har beslutat om miljöbalkenoch utrett de sakerna.Anf. 13 () replik:Fru talman! Då får vi hålla oss till dagens ärende.Jag vill bara fråga: Hur skall människor kunna begri-pa den här lagen, eftersom den tydligen är så svårbe-griplig att ingen först reagerade? Kommunalrådethade inte heller förstått innebörden, men har hantvärvänt. Det är alltså problem med att förstå lagtex-terna. Kan man ha en folklig upplaga, så att dettakungörs i tidningarna på ett sådant sätt att folk begri-per vad det handlar om, dvs. att de har skyldighet ochrättighet att överklaga ? Här har deverkligen grävt fram egna fakta. Jag tycker själv attdet är svårt att förstå de paragrafer som innantill ur.Jag vill också säga att vi tycker att det är oerhörtviktigt att utöka detta med riksintressen, att det gällerflera områden och att miljöskyddet blir starkare. Hurskall folk kunna begripa lagen?Anf. 14 () replik:Fru talman! behandlar vi inte minerallagentotalt utan de ändringar som regeringen har föreslagit.Om man vill ha ändringar i hela minerallagen finnsdet möjligheter att väcka motioner om det under all-männa motionstiden. Det vi behandlar är alltsåde ändringar som regeringen har föreslagit, inte mine-rallagen totalt.Anf. 15 () replik:Fru talman! Först vill jag tacka förhennes redogörelse för möjligheterna för ett bolagsom har undersökningstillstånd, det sätt man skallagera på i de sammanhangen och vad som kan händaefteråt. Jag tror att den information vi här fick, med engenomgång av de lagliga aspekterna för de boende,hade kunnat ges mycket tidigare till dem som detgäller i södra , i kommun. Deborde ha haft detta klart för sig tidigare. Det verkarsom om mycket nu är oklart. Jag hoppas att LailaBäck, om det skulle behövas, ställer upp på att se tillatt de boende där nere får denna, mer riktiga informa-tion.Jag vill också fråga om placeringen avbergmästarkontoret. Det går alltid att hitta fördelarmed olika orter. är säkerligen en ort där detfungerar mycket bra att ha ett sådant här ämbete pla-cerat. Men är minst lika bra. Man blir förvånad.Ofta letar vi efter bra utlokaliseringsprojekt, därför attdet är ofta svårt att klara av sådana här förändringar.Har det inte varit så i den socialdemokratiska gruppenatt man har sett detta som en god möjlighet att varaaktiv i regionalpolitiska sammanhang, men att manändå just nu har fastnat för att låta kontoret ligga kvari ?Anf. 16 () replik:Fru talman! Frågan om har diskuterats. Somjag sade i mitt anförande lägger vi stor vikt vid attverksamheterna i uppmärksammas och får fin-nas kvar. Enligt majoriteten i utskottet, däriblandsocialdemokraterna, finns det fler fördelar med att habergmästaren i , där och kommuni-kationerna finns - och där kontoret redan finns. Vitycker därför fortfarande att är den bästa place-ringen.Anf. 17 () replik:Fru talman! och jag är helt oense vadgäller om man skall kräva att undersökningsföretag,prospekteringsföretag, skall lämna ifrån sig kunska-pen efter avslutat undersökningsarbete om de inte gårvidare. Hon sade att argumentet var att det var ett sättatt sprida teknisk information. Om det argumentet ärså giltigt finns det väl många områden där detta skullevara bra. Gäller det också andra områden? Skall Vol-vo lämna in tekniskt kunnande till staten för att spridateknisk information om man själv inte tänker användaden?Det handlar om att Socialdemokraterna vill av-tvinga kunskapsföretag deras kunskap, som de bordeha exklusiv rätt till. Det här kommer att negativt på-verka viljan att investera i kunskap och viljan att fåfram ny kunskap. Majoriteten har på intet sätt lyckatspåvisa någon som helst nytta med det här förslaget. Vimenar att man måste göra det om man vill ha en för-ändring.Jag fick inga svar på de frågor jag ställde i mitthuvudanförande. Om sekretessreglerna gör att till-kommande företag ändå måste köpa resultaten, varförskall man då tvinga det första företaget att lämna indem? Om majoriteten tycker att det är acceptabelt attett tillkommande företag passivt väntar ut att sekretes-sen hävs för att sedan få gratis tillgång till undersök-ningsresultaten, på vilket sätt bidrar det i så fall tillökad prospektering och fler jobb inom den här nä-ringen i ?Anf. 18 () replik:Fru talman! Det jag sade till var attdet är geologisk information som kommer att lämnasut, inte teknisk information när det gäller uppfinning-ar och annat, som t.ex. finns inom . Där råderdet delade meningar mellan och Social-demokraterna. Vi tycker att det övriga samhället ochde som är intresserade skall kunna ta del av den geo-logiska informationen. Det skall inte bara kommaföretaget till godo efter den sekretesstid som finns.När det gällde den andra frågan om sekretesstiden,finns det alltså en sådan i flera av de stora gruvlän-derna. Där har det inte inneburit problem att ha ensekretesstid. Jag tror också att de som är verkligtintresserade av prospektering och gruvbrytning intesitter passivt och väntar på att ett tillstånd eller olikainformation skall falla dem i händerna, utan de arbetaraktivt för att få sitt undersökningstillstånd och påbörjasin prospektering.Anf. 19 () replik:Fru talman! Blotta faktum att något finns i ett an-nat land är ett utomordentligt svagt argument för attutan vidare införa det också i . Vi har inte fåttnågra argument från den socialdemokratiska majorite-ten för att detta skulle gynna svensk prospekterings-verksamhet.Vad är det för speciellt med just geologisk infor-mation, ? Vad det handlar om är att kun-skapsföretag äger sin egen kunskap. Hela värdet iprospekteringsföretaget utgörs av den kunskap manhar och kan tillägna sig . Då vill majorite-ten att de i vissa delar skall tvingas lämna ifrån sigdetta till staten. Där är den principiella skillnaden intedirekt jättelik, jämfört med andra svenska kunskaps-företag.Det är alltså ett principiellt genombrott som rege-ringen och majoriteten här gör. Jag försöker få redapå hur detta kommer att gynna svensk prospekteringoch gruvnäring, men jag får inget svar. Det vore in-tressant att höra om ändå har några tankari ärendet.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag har redan sagt vilket utskottetsoch mitt ställningstagande är i denna fråga. Jag tänkerinte stå här och argumentera om det ytterligare. StenTolgfors har fått svar i anförandet och i betänkandet.Jag hoppas att han kan nöja sig med det.Anf. 21 (m):Fru talman! Det replikskifte som har varit angåen-de gruvhanteringen i skulle kunna lockamig att göra ett längre inlägg, men det skall jag inte.Däremot finns det anledning att diskutera en annancentral frågeställning, nämligen avvägningen mellanprospekteringsintresset och det enskilda ägarintresset.Flera har, fru talman, betonat vikten av prospek-teringsintresset, och jag vill gärna understryka detta.Det finns all anledning att peka på betydelsen av enlivaktig gruvhantering i . Ett studium tillbaka ihistorien pekar entydigt på den utomordentliga bety-delse denna näring och hantering har haft.Dagens betänkande rör endast smärre detaljer iden nuvarande minerallagen. Det är ingen tvekan omatt en av de verkligt stora frågorna när det gäller mi-nerallagen är avvägningen - balanspunkten - mellan åena sidan det mycket legitima prospekteringsintressetoch å andra sidan den enskilda äganderätten. Modera-ta samlingspartiet har i andra samman-hang mycket hårt drivit ägandefrågorna.Det är därför utomordentligt glädjande att den en-de som under debatten i sitt inlägg på allvar har tagitupp och betonat just ägandefrågorna är pekade på äganderätten och behovet av att seöver den balanspunkten.När man lyssnar på andra inlägg både här och påhemmaplan från Vänstern och märkerman, precis som sade, att det finnsnågot falskt i sången om äganderättens betydelse.Vänsterpartiet vill tillföra det allmänna resurserna.Eva från vill kanske sedan i nåderdela ut någonting i allmänna bygdemedel, men värnarinte på något sätt om de enskilda markägarnas intres-se.Hemma i södra , där denna diskussion harblommat upp, är det klart att man känner en oro förhur bygden kommer att förändras genom det som manupplever som intrång i den enskilda äganderätten. Därär äganderätten djupt rotad; det är det ingen tvekanom.