prot · GL0969 · 1998-02-18 00:00:00 — Jag tror att be-slutet att ha fängelse i straffskalan, den repressivasynen på missbrukaren, har bidragit till att man bådeinom socialtjänst och bland övriga agerande inomkommunerna har skurit ned på missbruksvården.Jag tror att det är viktigt att vi kommer tillbaka tillden insikt och inställning som vi hade tidigare då vivar väldigt framgångsrika, att missbrukaren är ettoffer och att missbruket är ett socialt problem. Vibehöver vidta åtgärder när det gäller socialtjänstlag-stiftningen, LVM och insatserna på det området. Därskall de viktiga insatserna ske. Att ha fängelsestraff ären helt felaktig signal när det gäller den här gruppen.Vad det handlar om är vilket synsätt man har ochvilka åtgärder som är de viktiga.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag är övertygad om att fängelsestraf-fet i det här fallet är ett verktyg för att man skall kun-na vidta de här åtgärderna. Jag tror inte att miss-bruksvården har minskats därför att man i stället an-vänder sig av fängelsestraffet. Missbruksvården harnog i stället minskats därför att man tror sig sparapengar, vilket jag är övertygad om att man inte gör.Anf. 107 ():Fru talman! I det här betänkandet besvaras ocksåen motion som jag framlade , nämligen motionJu718 där jag yrkade att hos regeringenskulle begära att skyldighet att bistå den som är i nödinförs i svensk lag. Bakgrunden till motionen är attjag i olika sammanhang har uppmärksammat attsvensk lag, i motsats till t.ex. fransk lag, inte ger denhär skyldigheten. Detta har lett till en rad olika situa-tioner där man har reagerat utifrån det allmännarättsmedvetandet.Nu har utskottet gjort en ganska bra genomgångav rättsläget i de här frågorna. Vi kan konstatera attStraffansvarsutredningen har lagt fram förslag somligger väl i linje med min motion. Enligt utrednings-förslaget skall underlåtenhet att bistå en nödställd geböter eller fängelse i högst två år.Utskottet har, vilket jag tycker är tillfredsställan-de, uttalat att det bör vara straffbart att underlåta attbistå nödställda. Utskottet säger sig visserligen intevilja föregripa resultatet av beredningen av utredning-en men framhåller ändå att en generell straffrättsligreglering av frågan kan bidra till att lagens innehåll istörre utsträckning kommer att sammanfalla med detallmänna rättsmedvetandet. Vidare uttalar man att dettorde vara särskilt viktigt att sådana nödsituationersom består i att någon utsätts för brott omfattas av enkommande reglering.Jag är medveten om att man nog inte kan kommaså mycket längre än så. Det ligger väldigt nära ettbifall till min motion. Jag utgår därför ifrån att viinom kort kommer att kunna behandla en lag i riksda-gen som leder till ett fullständigt bifall till den motionjag lade fram förra hösten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Vissa frågor om s.k. kunskaps- och tjänste-företagFöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU11Vissa frågor om s.k. kunskaps- och tjänsteföretagAndre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutJoU12 Ändringar i djurskyddslagen, m.m.Mom. 2 och 3 (villkor för användningen av försöks-djur och det s.k. allmänintresset)1 utskottet2. 1 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 6 (den etiska prövningen)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:272 för utskottet38 för res. 239 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 70 m, 24 c, 18 fp, 13 kdFör res. 2: 2 m, 2 fp, 19 v, 15 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 10 (besvärsrätt för djurskyddsorganisationer)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:292 för utskottet17 för res. 440 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 72 m, 23 c, 18 fp, 19 v, 13 kdFör res. 4: 2 fp, 15 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 4 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 14 (vissa måttbestämmelser för djurstallar)1. utskottet2. 6 (m, c, fp)Votering:179 för utskottet127 för res. 643 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 19 v, 15 mpFör res. 6: 70 m, 24 c, 20 fp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 10 m, 3 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 16 (uppfödning av pälsdjur)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:270 för utskottet36 för res. 71 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 22 c, 17 fp, 13 kdFör res. 7: 2 fp, 19 v, 15 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 14 s, 8 m, 5 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 20 (märkning av katter)1. utskottet2. 10 (v, mp)Votering:272 för utskottet34 för res. 101 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 72 m, 22 c, 19 fp, 13 kdFör res. 10: 2 c, 1 fp, 18 v, 13 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 15 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 3 v, 5 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU13 Rennäring m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.KU17 Förvaltningen av kommunala pensionsme-delMom. 1 (skärpt reglering av pensionsmedelsförvalt-ningen)1. utskottet2. (m, fp)Votering:203 för utskottet105 för res.41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 24 c, 18 v, 15 mpFör res. : 72 m, 20 fp, 13 kdFrånvarande: 15 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 2 kdMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.JuU8 Lägesrapport om den ekonomiska brottslig-heten1. 1 (m, fp)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:95 för res. 115 för res. 2198 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:205 för utskottet89 för res. 115 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 1 m, 24 c, 1 fp, 19 v, 13 kdFör res. 1: 70 m, 19 fpAvstod: 15 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 3 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdJuU9 Straffrättsliga frågorMom. 2 (obehörigt utnyttjande av annans identitet)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, mp, kd)Votering:165 för utskottet142 för res. 142 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 1 c, 19 vFör res. 1: 72 m, 22 c, 20 fp, 15 mp, 13 kdFrånvarande: 16 s, 8 m, 4 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 4 (snatteri)1. utskottet2. 2 (m, c)Votering:212 för utskottet94 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 20 fp, 18 v, 15 mp, 13 kdFör res. 2: 69 m, 24 c, 1 vFrånvarande: 15 s, 11 m, 3 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 10 (psykiskt störda lagöverträdare)1. utskottet2. 6 (v)Votering:220 för utskottet19 för res. 668 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 4 m, 24 c, 18 fp, 15 mp, 12 kdFör res. 6: 19 vAvstod: 67 m, 1 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 3 kdLeif , och (alla m) anmälde att de avsett att avstå från att röstamed markerats ha röstat ja.Mom. 16 (eget bruk av narkotika)1. utskottet2. 10 (v)Votering:291 för utskottet18 för res. 101 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 71 m, 24 c, 20 fp, 1 v, 15 mp, 13kdFör res. 10: 1 m, 17 vAvstod: 1 vFrånvarande: 14 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 18 (återkallelse av körkort)1. utskottet2. 11 (m, fp)Votering:219 för utskottet91 för res. 1139 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 147 s, 24 c, 1 fp, 19 v, 15 mp, 13 kdFör res. 11: 72 m, 19 fpFrånvarande: 14 s, 8 m, 3 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 20 (livstidsstraffet)1. utskottet2. 13 (v, mp)Votering:274 för utskottet34 för res. 1341 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 72 m, 24 c, 19 fp, 13 kdFör res. 13: 19 v, 15 mpFrånvarande: 15 s, 8 m, 3 c, 7 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU11 Vissa frågor om s.k. kunskaps- och tjänste-företagKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att lagutskottets betänkande LU13 samt kul-turutskottets betänkanden KrU3, KrU4 och KrU5 fickavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.9 § Sjöfylleri m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU13Sjöfylleri m.m.Anf. 108 TOM ():Fru talman! Om man besöker en modern fartygs-brygga påminner miljön mest om en driftscentral viden stor processindustri. Det är en miljö som är heltolik den jag vistades i som ung styrman i början av60-talet.En mängd olika automatiska system övervakarkontinuerligt alla relevanta maskindata. Navigeringenföljs kontinuerligt, och radarbilder från resan lagras såatt ett händelseförlopp, om det skulle vara önskvärt,kan rekonstrueras i detalj. Uppgifter om last, passage-rare och besättning registreras i olika datoriseradesystem, och det är inga svårigheter att i efterhand fåfram dessa uppgifter.Men mitt i denna datoriserade miljö ligger fortfa-rande den gamla kladden, skeppsdagboken, i huvud-sak oförändrad , konstruerad för den ti-dens förhållanden med seglande skepp i oceanfart.För t.ex. modern färjetrafik är det fråga om helt ovä-sentliga uppgifter. Det är bl.a. uppgifter om middags-position. Dessa förs för hand in i denna antecknings-bok, som dessutom ofta senare under högtidliga for-mer renskrives i ytterligare en bok. Ett helt menings-löst arbete som inte gagnar någon.Visserligen tillåts numera en viss dispens av , men dispensreglerna är så krångliga attdet ofta inte lönar sig att söka. Man accepterar t.ex.inte att uppgifterna lagras i datoriserad form, utankräver signerade utskrifter - något som är teknisktomöjligt för t.ex. radarbilder.Utskottet utgår i sin skrivning från att tiden nogkommer att lösa dessa problem och att Sjöfartsverketi sinom tid kommer med bättre bestämmelser. Vianser å andra sidan att en snabbare utveckling voreönskvärd och att målsättning kundevara litet djärvare. En anpassning av reglerna till dentekniska utvecklingen är önskvärd. Det framgår avreservation nr 2, som jag härmed yrkar bifall till.Till detta betänkande har också fogats ett särskiltyttrande om sjöfylleri. Det finns många missuppfatt-ningar om sjöfylleri och behovet av en promillegränstill sjöss. En sådan vanlig missuppfattning är attsjöfylleri är tillåtet. Så är inte fallet. I det fall därsvåra olyckor har inträffat har föraren också kunnatställas till ansvar, oaktat avsaknaden av en promille-gräns.Sedan den nya lagen tillkom 1991 har rättspraxisändrats, och jag vågar påstå att sjöfylleri inte är någotstort problem . Det är nog i stället så att det ärsvårt att visa något enskilt fall där en promillegränsskulle haft någon avgörande betydelse för sjösäkerhe-ten. Detta framkommer också i , som redovisades 1996.Fritidsbåtarna uppvisar en hög säkerhet. Antaletomkomna i fritidsbåtar var 33 . Merpartenav dessa olyckor inträffade i små båtar och i insjöar.Den typen av olyckor påverkas inte av promillegrän-ser, och det är i praktiken inte möjligt att kontrolleraalla sjöar och vattendrag.Ett annat fel är att man jämför båtar med bilar. Detär inte så att trafiken till sjöss alltmer liknar biltrafi-ken, att båtarna blir allt större och går allt snabbare.Merparten av fritidsbåtarna är små och långsammaoch framförs i låga hastigheter. i en roddbåtoch i en snipa innebär inte samma risk som110 km på en motorväg.Av de nordiska länderna är det bara somhar infört promillegräns för båtar, och problemen medtillämpningen av lagen har varit stora. Ingenting talarför att detta ökar säkerheten till sjöss. , som imånga andra fall tillämpar regleringar, har ingenpromillegräns, så ej heller Danmark.Sammanfattningsvis kan man säga att det finns tvåhuvudskäl mot ett införande av promillegräns. Detförsta är att skillnaden mellan surfingbrädor och storatankbåtar är betydande, att skillnaden mellan 2 och30 knop är avsevärd. Det andra skälet är att man intebör införa lagar vilkas efterlevnad man inte kan över-vaka och som av en bred allmänhet inte uppfattas somstraffvärda. Förbudet att gå mot röd gubbe kan tjänasom ett exempel på det.Moderata samlingspartiet anser att dessa synpunk-ter bör beaktas i det kommande beredningsarbetet.Anf. 109 ():Fru talman! Låt mig först konstatera att det är nå-got av en historisk dag. Ett enigt lagutskott, dvs. före-trädare för alla partier, har samlat sig kraftfull beställning till regeringen att åter-komma med lagförslag till innebärandeinförande av promilleregel i sjölagen. Utskottet utgårdessutom från att regeringen i anslutning till dessaöverväganden om drograttfylleri också tar ställningtill kravet om en nollgräns för narkotika.Bakom detta eniga förslag från utskottet står före-trädare för alla partier. Den "milda väs-tanfläkt" i form av någon enstaka motion för 20 årsedan har vuxit till "frisk kuling", då alla partier hargett förslag om att införa promilleregler i sjötrafiken.Intressant är att i motionerna läsa de olika infallsvink-lar som motionärerna har haft som utgångspunkt idenna fråga men att de landat på en gemensam stånd-punkt: lagstiftningen måste skärpas i form av enpromillereglering.Utgångspunkten för alla motionärer och lagutskot-tets resonemang är att det är viktigt att säkerheten tillsjöss hålls på en hög nivå. Likheten mellan trafik påsjön och landtrafik har blivit tydligare. Det återkom-mer i flera av motionärernas pläderingar.Utskottets ordförande påminner i sin motion omatt dagens trafik på sjön alltmer liknar trafik på landmed allt högre hastigheter och att promillegränsen isjölagen är en viktig förutsättning för att man effektivtskall komma till rätta med sjöfylleri. I den femparti-motion som jag har medverkat i pekar vi på den starkafolkliga uppslutningen kring tanken på att all trafikskall utövas i nyktert tillstånd. Vi landar också påsamma slutsats som övriga motionärer.Man skulle kunna säga att verkligheten har hunniti fatt lagstiftaren. Det torde vara ett viktigt skäl till attden oförstående hållning som fanns i politiska kretsarunder nu har vänts till en aktiv insatsför att höja trafiksäkerheten på sjön. De många olyck-orna med både fritidsbåtar och tung yrkestrafik harsäkerligen påverkat den förändrade hållningen. Det ärdystert att så många blir svårt skadade och alltförmånga dödade i sjötrafiken innan en förändring hartvingats fram. Det är ett alltför högt pris om man skallse rationellt och mänskligt på hela frågan.Vad det handlar om är ju inte att söka nya anled-ningar till en straffpåföljd. Här handlar det om att fåen trafikregel som har hög prevention, som innebär avhåller sig från olika former av drogberusning,för att kunna framföra olika typer av båtar och fartyg,utan att det innebär påtaglig fara för säkerheten tillsjöss, för att nu använda utskottets egna ord. Dethandlar alltså om att ge övervakande myndighet, dvs.sjöpolis m.fl., ett instrument för att enkelt kunna påvi-sa då tillbörlig nykterhet inte har iakttagits. En lag-stiftning av detta slag är en viktig signal till alla -fritidsåkande, båtförare eller yrkesförare i sjötrafik -nämligen att i all sjöfart vara "spik nykter".Tom säger i sitt inlägg att sjöfylleri inteär något problem. Det är klart att man kan isolera sig isin tankevärld och leva i den illusionen. Men om mantalar med kustpolis och dem som finns i olika frivilli-ga organisationer för trafiksäkerhet på sjön säger deatt det är ett betydande bekymmer, inte minst dennaväldiga förändring med hur båtar ser ut och med vil-ken hastighet de framförs.Tom lutar sig, såvitt jag förstår, på detsärskilda yttrandet till betänkandet, som har mycketav den obotfärdiges förhinder över sig. Att hänvisa tillDanmark och är inte heller särskilt imponeran-de. Vi kan ta jämförelsen när har gått föremed att sänka gränsvärden i landtrafiken för nykterhe-ten, där nu följer efter och där kraf-tigt sänker sitt gränsvärde. Jag tror att än engång kan bli föregångare för att höja trafiksäkerheten.Fru talman! Utskottet är välgörande tydligt i sinbeställning till regeringen. Först slås det fast att det nufinns en stark uppslutning kring kravet på nykterhet iall trafik, inklusive sjötrafik, och att det efter det merän förslaget från Väg- och sjöfylleri-kommittén inte har framkommit några avgörandeomständigheter som talar mot införande av promille-regler även i sjötrafik. Utskottet slår fast att det intefinns några skäl att dröja med lagstiftning och upp-manar därför regeringen att återkomma tillriksdagen med lagförslag om införande av promille-regler i sjölagen.Jag tror, fru talman, att det är välgörande att lagut-skottet är övertydligt i sin beställning. Utöver detunga sakskäl som redovisas av utskottet finns det enintressant iakttagelse att göra när det gäller sättet atthantera den här frågan. I mer än harframstötar gjorts i för att nå fram till denståndpunkt som lagutskottet pläderar för. Sam-tidigt har ett segt motstånd, blandat med passivitetoch hänvisning till nya utredningar, präglat departe-mentets agerande . Men också på myndig-hetssidan finns en tröghet. ,som hade att utvärdera ändringar i lagstift-ningen, tog dubbelt så på sig för en sådanutvärdering som t.ex. den parlamentariska kommittén,Väg- och sjöfyllerikommittén, behövde för att formu-lera ett förslag om införande av en promille-regel. BRÅ:s rapport försenades dessutom ett helt år.Jag tror att det har varit viktigt, fru talman, att dethar funnits en uthållighet och en vilja till handlings-kraft här i och att vi har kunnat driva på idenna fråga.Det viktiga är inte främst att har tagit ettinitiativ för att få regeringen att agera. Det viktiga äratt en förändrad och förbättrad lagstiftning enligtlagutskottets enhälliga förslag kommer att leda till ensäkrare trafik på sjön.Det finns i en övertygelse om att betyd-ligt färre kommer att skadas eller dödas i sjötrafikenom lagstiftningen snabbt förändras så att självklararegler om nykterhet i sjötrafik kan upprätthållas. Detär ett viktigt bidrag med goda mänskliga förteckensom också blir ett starkt stöd för den nollvision somriksdagen i olika trafiksammanhang så ofta uttalat.Jag vill, fru talman, med det anförda yrka bifall tillhemställan i lagutskottets betänkande nr 13.I detta anförande instämde ochFanny (båda kd).Anf. 110 TOM () replik:Fru talman! Det låter på som omtrafiksäkerheten på sjön vore ett stort problem och attstora grupper av sjöfarare drabbas av olyckor. Det ärfaktiskt inte så det förhåller sig.Som jag sade förut är sjötrafiken säker. Det finnsegentligen inget fog för att påstå att antalet olyckorskulle minska om man inför en promillegräns.Jag har själv erfarenhet från fritidsbåt från prak-tiskt taget under hela mitt liv. Jag harinte konstaterat att detta är något problem. De organi-sationer som ägnar sig åt detta i form av SvenskaBåtunionen och det nordiska båtrådet, som represen-terar samtliga stora seriösa segelsällskap i ochi , har konstaterat att det är fler nackdelar ochmer osäkerhet med ett införande av en generell pro-millegräns än fördelar. Nordiska båtrådet säger be-stämt nej till införandet av en generell promillegränstill sjöss.Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag är bekymrad över att Tom Hey-man, som ändå har en betydande sjöerfarenhet, talarsom om sjöonykterhet inte existerar. Den är påtaglig,och den blir särskilt alarmerande då unga människor ifritidsbåtar med höga hastigheter kör ungefär lika fortsom man kan köra i landtrafik. Det stora antaletdödsolyckor och det ännu större antalet svårt skadadeär ett stort problem. Därför avfärdar jag Tom Hey-mans påstående om att det inte är ett problem.Jag skulle också vilja efterlysa Tom re-cept för att höja sjösäkerheten i samband med denonykterhet som ändå förekommer. Jag känner migbefryndad med utskottet, som är så tydligt på dennapunkt. Man vet nu vad man vill. Det finns stöd frånmoderata motionärer. I sakfrågan har de moderatalagutskottsmedlemmarna ställt upp bakom beställ-ningen. Därför kan vi ta Tom invändningarmed ro.Anf. 112 TOM () replik:Fru talman! Jag har aldrig sagt att det inte före-kommer sjöfylleri. Det vet vi att det gör. Vi har ocksåhaft ett antal spektakulära olyckor med snabba motor-båtar där alkohol har varit med i bilden. Men deolyckorna förhindrar vi inte med en promillegräns. Defallen hade kunnat lagföras alldeles oavsett promille-gräns med den lagstiftning som redan finns.Det vi får i och med lagstiftningen är en möjlighetatt införa kontroller och sätta fast dem som på mid-sommarafton tar sig fram i snipor och kanoter med enstarköl och en sup i sig. Det är inte riktigt den typenav kontrollsamhälle som jag vill ha.Anf. 113 () replik:Fru talman! Man skulle med tanke på Tom Hey-mans plädering kunna fundera på vad det skulle inne-bära att ta bort promilleregeln i landtrafiken. Det äringen större skillnad i en hel del av dessa fall. Attity-den också i sjölagen är att man skall framföra båtarnasäkert och att sjöfylleri inte är tillåtet.Vad det handlar om är ett enkelt instrument för attkonstatera om det är fråga om sjöfylleri eller grovtsjöfylleri eller inte. Det skulle underlätta.Jag tror, fru talman, att det viktigaste är den signalsom lagstiftaren ger om att fylleri och framförande avbåtar och andra fartyg inte är en acceptabel kombina-tion. Jag tror att det värdet är större än vad vi kan ana.I den delen kommer det att vara ett gott bidrag till enförbättrad säkerhet på sjön.Min förhoppning är att vi nu har satt ett sådanttryck på departementet att det äntligen kommer ensådan för trafiksäkerheten på sjön god lagregel. Jaghoppas att utskottets talesman kan bekräfta detta.Anf. 114 ():Fru talman! Om man framför ett motordrivet for-don i berusat tillstånd och det kan konstateras attalkoholkoncentrationen under eller efter färden upp-går till döms man för rattfylleri tillböter eller fängelse . Om1,kan konstateras kan man dömas för grovtrattfylleri. Straffet kan då bli fängelse.När det gäller sjötrafiken infördes en straffbe-stämmelse 1966 som innebär att den som framfört ettfartyg eller haft en uppgift ombord som varit av vä-sentlig betydelse för säkerheten till sjöss och då varitså påverkad av alkoholhaltiga drycker att fartyget intekunnat framföras betryggande döms för sjöfylleri.I sjölagen finns det inte några promillegränser,och det är ett problem. Krav på att sådana införs harframförts i motioner från samtliga partier under denallmänna motionstiden . Liknande kravhar funnits . Dessa har avslagits i avvak-tan på att regeringen skulle komma till meden proposition. Flera utredningar har behandlat trafi-konykterhet - senast Drograttfylleriutredningen.Det är nu ett helt enigt utskott som begär att rege-ringen återkommer till med ett lag-förslag om införande av promilleregler även till sjöss.Utskottet är medvetet om att det kan bli gräns-dragningsproblem, då sjölagen omfattar allt ifrånsegelbrädor och kanoter till stora atlantångare. Denomfattar också alla som fullgör en uppgift av väsent-lig betydelse för säkerheten till sjöss. Därför blir enlagstiftning mer problematisk än när det gäller ratt-onykterhet, då det bara finns en förare. Men redan1992 lade Väg- och sjöfyllerikommittén fram förslagtill en utformning av en promillegräns för grovtsjöfylleri.Alkoholförtäring i samband med sjötrafik är inteförenligt med de krav sjölivet ställer, och det kan ledatill ökade risker för allvarliga olyckor. Det har vi sett iflera fall.Vi vet att antalet fritidsbåtar har ökat kraftigt ochatt trafiken på vattnet har blivit allt tätare. Dessutomhar alltfler fritidsbåtar kapacitet för höga hastigheter.Under sommaren kan trafikförhållandena till sjössnästan likna dem som finns på landsvägarna. Därförfordras det också till sjöss reaktionssnabbhet och ettgott omdöme.Det råder en stark uppslutning bland allmänhetenkring att promillegränser införs.