prot · GM0922 · 1998-11-25 00:00:00 — Jag vill påminna om att regeringen hösten 1996valde att avstå från att gå på linje beträf-fande och dess inlemmande iflyktinglagstiftningen. blev det mera en allmänmening om barnets bästa.Det är beklagligt. I gömmer sig i dagflyktingbarn under förhållanden som är oacceptabla.Här måste det bli en ändring i såväl lagstiftning sompraxis, som vi ser det. Kan en sökandes bristandetrovärdighet inte med absolut säkerhet styrkas skalldet som engelsmännen kallar the benefit of doubt gesföreträde i den slutliga bedömningen av rätten tilluppehållstillstånd enligt vår mening. Det innebär attvid osäkerhet skall den för den sökande gynnsam-maste tolkningen gälla. Det gäller ju framför allt närbarn är inblandade. Vi anser också att det är omänsk-ligt att familjer splittras, något som sker ochsom tidigare talare har varit inne på. Med vårt förslagom inarbetande av skulle det bliväldigt svårt med avvisningsbeslut som syftar till attsplittra familjer. Barn skulle inte behöva vara gömda.I den här frågan ser jag att det finns en viss samsynmellan , och ,men som sagt skall vi ha den stora debatten ,och då kommer vi säkerligen tillbaka till barnfråganoch många andra punkter som finns i våra motionerfrån allmänna motionstiden.Anf. 197 (m) re-plik:Fru talman! Det är alls inte min avsikt att ta uppden tråd som nu nystade upp motslutet om barnens situation. varen gång generaldirektör för , och i ochför sig långt gjordes det en utredningom de gömda barnens situation, och det är förfärligläsning. Gömda barn far illa. Denna proposition ochdetta förslag är ju en möjlighet att utveckla en ar-betsmetod så att färre barn i praktiken skall fara illa ifortsättningen.Vad jag egentligen ville säga till är att hon har helt rätt i att vi måste följa uppvår lagstiftning fortlöpande. Ända sedan jag och and-ra med mig började runt 1991-1992 - har kanske varit involverad i de här frågornaännu längre än jag - har vi inte gjort annat än suttit iutredning efter utredning och diskuterat, förändrat,värderat om och utvecklat lagstiftningen på alla deområden som vi nu diskuterar. Jag är helt säker på attvi kommer att göra det fortsättningsvis också, och jagtror att därvidlag lär inte ha någraproblem att få hela utskottet med sig.Anf. 198 () re-plik:Fru talman! Det låter ju tillfredsställande. Jag harju inte suttit med i utskottet så länge, så jag kännerinte till de utredningar som tar upp.Har de gjorts i utskottets regi eller i regeringens regi?Anf. 199 (m) re-plik:Fru talman! Åtskilliga utredningar och initiativhar kommit från parlamentet. Inte minst fanns det ettkrav från olika talare i den här salenom att tillsätta en flyktingpolitisk kommitté, vilket såsmåningom en partivän till be-slutade om att tillsätta. Detta har mynnat ut i en lag-stiftning och det i sin tur har mynnat ut i nya utred-ningar, bl.a. som jag själv var med-lem i och som lade fram förslagom just barnens situation i asylärenden och sådant.Det har kommit utvärderingar och utred-ningar, och vi skall fortsätta. Det här arbetet tar aldrigslut.Anf. 200 () re-plik:Fru talman! Jag tänkte närmast på utskottet självtoch utskottets kansli, precis som i en del rapporter jaghar sett från utbildningsutskottet där man har gjortutredningen själv.Jag inser också att detta kan vara ett ganska om-fattande arbete. Vi får väl diskutera det vidare i ut-skottet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § Förbud mot laserstörareFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1998/99:TU2Förbud mot laserstörare (prop. 1997/98:124)vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )21 § Ändringar i lagen om radiokommunika-tion m.m.FöredrogsTrafikutskottets betänkande 1998/99:TU3Ändringar i lagen om radiokommunikation m.m.(prop. 1997/98:167)vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )22 § Redogörelse för företag med statligt ägan-deFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1998/99:NU5Redogörelse för företag med statligt ägande (skr.1998/99:20)Anf. 201 ():Fru talman! lämnar rege-ringen i en skrivelse en redogörelse för före-tag med statligt ägande, och så även . Redovis-ningarna har blivit allt bättre . I takt medifrågasättandet och kritiken som bl.a. vi borgerligafört fram i olika motioner har redovisningarna för-bättrats och gjorts betydligt tydligare. Men fortfaran-de saknas viktiga bitar.Vi efterlyser en redovisning av syftet med detstatliga ägandet för de olika bolagen. Jag har lite svårtatt förstå varför majoriteten är så avvisande och ne-gativ till ett sådant förslag. Jag skulle vilja fråga KarlGustav Abramsson som representant för majoriteten:Vad är det egentliga skälet till att majoriteten intevågar eller vill kräva en sådan redovisning? Jag tyck-er att det vore naturligt att till re-dovisa hur man har lyckats uppnå syftet med detstatliga ägandet för varje bolag.Det vore en naturlig del i redovisningen att talaom dels vad syftet är, dels vad som har gjorts underåret för att uppnå syftet för att vi i skallkunna ta ställning till och pröva om vi skall ta uppolika frågor i andra sammanhang - interpellationsvä-gen, frågevägen eller motionsvägen - och på det visetifrågasätta skötseln av olika företag. Men för majori-teten behövs ingen sådan redovisning.Jag kan i och för sig tänka mig ett svar, nämligenatt det inte finns några syften formulerade för mångaav företagen. Det finns egentligen inga skäl till varförman skulle ha kvar företagen i statlig ägo. Detta vågarinte majoriteten redovisa. Låt mig ta ett exempel somjag har tagit upp vid tidigare års debatter och som jagfortfarande inte fått något bra svar på. Men det ärmöjligt att sitter inne medlösningen på frågan.Vad är syftet med det statliga ägandet av ? Vad är det som gör att staten skalläga och driva ett företag för att producera granplan-tor, björkplantor, askplantor och andra späda växteravsedda att sättas ut i i svensk skogsmark?Vad är syftet? Jag tror att svaret är: Det finns egentli-gen inget syfte annat än att det har varit ägtav staten, och har det varit ägt av staten är det bäst attdet förblir ägt av staten.Fru talman! Det finns därför alla skäl att stödjaden borgerliga reservationen och kräva en utförligareredovisning i kommande års skrivelse. Jag yrkardärför bifall till reservationen.Anf. 202 ():Fru talman! har att ta ställning till re-geringens redogörelse för företag med statligt ägande.Den redogörelsen är ett viktigt dokument. Den skallge en översikt över den statliga företagssektorn ochen beskrivning av företagen och affärsverken.Redogörelsen är viktig därför att staten är en avSveriges största företagsägare och kontrollerar fleraav de större bolagen i , bolag som är storasåväl till omsättning som till antalet anställda.Det är en blandning av olika kategorier av företagfrån rent kommersiella bolag till företag tillkomna avsektorspolitiska skäl. Det ingår företag som har myn-dighetsroll, det är förvaltande företag, och företagsom sysslar med finansiella tjänster.Det statliga ägandet finns således inom ett brettspektrum av verksamheter. Vissa av företagen ärdessutom delvis anslagsfinansierade, och andra stårhelt på egna ben. Vissa av företagen har monopol,och andra verkar på en öppen marknad i fri konkur-rens.Trots dessa olikheter bör vissa gemensamma prin-ciper gälla för det statliga ägandet. be-slutade just om sådana grundläggandeprinciper. Det är kraven på effektivitet, avkastning pådet kapital som företaget representerar och struktu-ranpassning.Vi kristdemokrater anser det självklart att varjeenskilt företags verksamhet och resultat, oavsett omdet är ett statligt företag eller ett privat företag, måstekunna mätas och värderas. Det kräver ett tydligt målför verksamheten, och det kräver identifierade nyck-eltal.Riksdagens revisorer har också påtalat behovet avatt redogörelsen kompletteras med de statliga företa-gens mål och riktlinjer samt en redovisning av i vadmån man har uppnått de uppsatta verksamhetsmålen.För de rent kommersiella statliga bolagen börsamma krav ställas som för börsnoterade bolag. Menför de företag som har samhällsåtaganden måste manibland finna andra kriterier för att mäta måluppfyllel-sen och effektiviteten i verksamheten.I årets redogörelse ges i flera fall en redovisningav de riksdagsbeslut som ligger till grund för de gäl-lande riktlinjerna för de aktuella företagen. Det är enklar förbättring jämfört . Men det ärangeläget att regeringen fortsätter att utveckla ochförtydliga företagens mål för att kunna redovisa i vadmån uppställda mål har uppnåtts.Fru talman! Vi lever i en föränderlig värld. Det ärinte alldeles självklart att en verksamhet som , eller kanskerentav för bara var en naturlig angelägen-het för staten är det . Syftet med detstatliga ägandet måste tåla en förutsättningslös pröv-ning.Vi kristdemokrater har därför i en gemensam mo-tion med , ansettdet viktigt att regeringen för varje företag ävenkompletterar redogörelsen just med syftet med detstatliga ägandet. Det bör också framgå i redogörelsenvad som gjorts och vad som planeras för att syftetmed det statliga ägandet skall uppnås.Flera av företagen binder ett mycket stort statligtkapital. Det är resurser som kanske ibland skullekunna användas inom andra angelägna statliga områ-den. En redovisning av syftet med det statliga ägandetoch uppfyllandet av detta syfte skulle vara en ytterli-gare komplettering. Det skulle ge möjlighetatt fortlöpande pröva aktualiteten i de skäl som låg tillgrund för bildandet eller övertagandet av respektivebolag.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till förelig-gande reservation.Anf. 203 ():Fru talman! lämnar re-geringen till en redogörelse förföretag med statligt ägande. Redogörelsen innehålleren översikt över den statliga företagssektorn samtinformation om förvaltningen av statens företagsä-gande.Enligt de riktlinjer som beslutade omvåren 1996 skall följande huvudprincip gälla förförvaltningen av statens företagsägande.Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägtföretag skall med utgångspunkt i uppsatt verksam-hetsmål aktivt följa företagets utveckling och vidtaerforderliga åtgärder för att företaget skall uppfyllakraven på effektivitet, avkastning och strukturanpass-ning.Riksdagens revisorer redovisade i ett förslag tillriksdagen en granskning av statens rollsom ägare av bolag. Revisorerna föreslog där bl.a. attden årliga redogörelsen skulle kompletteras meduppgifter om företagets mål och riktlinjer samt i vadmån uppsatta verksamhetsmål hade uppnåtts.Jag tycker för min del att det är bra att kunna no-tera den komplettering som faktiskt gjorts i åretsredogörelse. förutsätter att denna redovis-ning framöver kommer att omfatta samtliga berördaföretag och att den även kommer att inbegripa entydligare beskrivning av målen för företagets verk-samhet.Men regeringen måste också utöka informationeni kommande rapporter med en bedömning av hurintentionerna i besluten om riktlinjer för verksamhe-ter har tillgodosetts och i vilken mån angivna verk-samhetsmål har uppnåtts. Detta står också utskottetbakom gemensamt, och det är bra.Till skillnad från tidigare års redovisningar finns iårets redogörelse en indelning av de statliga företageni olika kategorier av företag. Vidare beskrivs gradenav kommersiell verksamhet. Det är också bra. Medinstämmande i vad som sägs i vår gemensamma re-servation med , och i anslutning till vad som underströks närsystemet med den årliga redogörelsen för de statligaföretagen faktiskt infördes, anser vi att den aviseradekompletteringen av redogörelsen bör inbegripa enredovisning för varje företag av syftet med det statli-ga ägandet. Det som en gång kanske var ett vällovligtsyfte med ett statligt ägande behöver faktiskt inte varadet längre.Om man nu inför detta tycker vi att man skullekunna ge tillfälle att fortlöpande pröva deskäl som låg till grund för bildandet eller övertagan-det av bolaget i fråga. Enligt vår uppfattning bör detvidare framgå av redogörelsen vad som gjorts ochvad som planeras för att syftet med det statliga ägan-det skall uppnås även på sikt.Jag tycker att det är lite synd att man missar chan-sen att få en uppföljning, en utvärdering och kansket.o.m. en bekräftelse på om det statliga ägandet fortfa-rande är motiverat eller inte. Jag tycker att det är syndatt avslå förslaget med hänvisning till formalia. Dethade varit bra att få en sådan översyn till stånd.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reservatio-nen.Anf. 204 ():Fru talman! Jag vill först yrka bifall till näringsut-skottets hemställan i betänkande 1998/99:NU5 ochavslag på reservationen avgiven av de borgerligapartiernas ledamöter i utskottet.Som framgår av betänkandet har regeringen i sinskrivelse 1998/99:20, med rubriken redogörel-se för företag med statligt ägande, kompletterat redo-visningen för flertalet företag med de riktlinjer somgäller för förvaltningen av de aktuella företagen ochde riksdagsbeslut som ligger till grund för detta.Dessutom utlovar nu regeringen att i kommandesammanställningar komplettera med uppgifter ombl.a. bedömning av hur intentionerna i beslut omriktlinjer för verksamheten har tillgodosetts och ivilken mån uppsatta verksamhetsmål har uppnåtts.Det bör också uppmärksammas att utformandet avverksamhetsmål och måltal ständigt måste utvecklas.Syftet med sådana beskrivningar måste vara att kunnamäta uppfyllelsen av uppsatta mål, företagens effek-tivitet och ändamålsenlighet. Vartefter erfarenhetervinns kan mer finstämda verksamhetsmål definieras.Då kan man också bättre avgöra om man uppnåttacceptabla resultat av verksamheten.Det bör vidare påpekas att de olika företagensverksamheter redovisas i bolagens årsredovisningaroch delårsrapporter. Det skulle leda för långt att iregeringens årliga redovisning för företag med statligtägande ta in allt och heltäckande vad motionärernaanfört i sina motioner.Syftet med det statliga ägandet av företag - ochhär kommer svar på en del av frågor -bör inte tas in i redovisningen utan, som utskottetanför, tas upp i näringspolitiska princippropositionereller i särskilda propositioner om statliga företag.Det kan dessvärre misstänkas att det bakomlig-gande syftet i den borgerliga motionen egentligen äratt få tillfälle att påtala önskvärdheten av att stateninte borde bedriva de redovisade verksamheterna ochatt låta dessa omhänderhas av marknadens olika aktö-rer.Från min och utskottsmajoritetens utgångspunktär statens verksamhet i majoriteten av de berördaföretagen en angelägenhet för samhället att bedriva.De har tillkommit för att tillhandahålla infrastruktu-rella tjänster och för att uppfylla de av riksdagenfastställda sektorpolitiska målen. Andra företag harkontrollerande syften där det skulle vara klart olämp-ligt att bedriva sådan verksamhet i privata företag ochi konkurrens.De företag som verkar på en konkurrensutsattmarknad skall givetvis bedrivas utifrån kommersiellaoch marknadsmässiga förutsättningar.I utskottets betänkande har förutsatts att en ytter-ligare precisering skall ske i kommande redogörelserför de statligt ägda företagen. Regeringen har redan iden aktuella skrivelsen anmält att så kommer att ske.Utskottets uttalande härvidlag skall ses som ett ytter-ligare förtydligande av vad som bör ingå i en sådansammanställning. I övrigt finns det inte anledning atti dag påkalla ytterligare åtgärder än de som framförs iutskottets ställningstagande.Anf. 205 () replik:Fru talman! redovisarmycket tydligt att majoriteten tycker att det är olämp-ligt att frågan om syftet med det statliga ägandet i deolika bolagen skall tas upp i den här redogörelsen. Jagfrågade varför man inte vill ta upp detta. Jag harförstått att man inte vill ha med det, både av diskus-sionen i utskottet och genom att läsa betänkandet.Men varför vågar man inte redovisa detta öppet förriksdagen? Är det inte rimligt att skall få enredovisning av syftet med de olika företagen och omstaten i sitt ägande har gjort olika saker för att uppnåsyftet?Vågar man inte redovisa syftet därför att argu-menten är för svaga? Är det så att om man redovisarsyftet skulle det vara alldeles för lätt för oss borgerli-ga partier att peka på att det egentligen inte finnsnågra skäl för det statliga ägandet?Jag återkommer till min andra fråga. Vad är syftetmed ägandet av Svenska Skogsplantor? Är det struk-turpolitiska skäl? Är det extra värdefullt med en stat-ligt producerad granplanta jämfört med en privatproducerad granplanta från ett företag som verkar påsamma konkurrensutsatta marknad?Jag tror att vi kontinuerligt måste pröva syftetmed de olika statliga verksamheterna, oavsett om debedrivs i förvaltningsform eller i bolagsform. Dettaborde också majoriteten våga redovisa för riksdagen.Anf. 206 ()replik:Fru talman! Det måste framstå som uppenbart,även för och , att man kanutläsa syftet med de olika bolagen redan i den skri-velse från regeringen som vi nu behandlar. Man kanockså gå tillbaka till de grunddokument som skrivel-sen bygger på, nämligen bolagens årsredovisningar.Dessa är ganska omfattande. Av dem bör man kunnadra slutsatser om varför staten och samhället bedriverden här verksamheten.Sedan är det så - det kan man också utläsa ur tidi-gare redogörelser - att staten förvisso avvecklar fö-retag. Det är möjligt att man när det gäller SvenskaSkogsplantor skulle kunna överväga en sådan åtgärd,men det skall man inte göra i samband med att manredovisar resultatet av verksamhet. Sådanaförslag och sådana redovisningar bör tas in, som vihar sagt i utskottsbetänkandet, i särskilda näringspo-litiska propositioner. Då får man en allsidig belysningav varför staten driver företag. Det tycker jag är enmycket enklare och riktigare modell. Det är också enmer just modell gentemot bl.a. ledamöterna i den härkammaren.Anf. 207 () replik:Fru talman! Om det nu är så enkelt att utläsa syf-tet med ägandet i de olika bolagen kan väl hjälpa mig med det när det gällerSvenska Skogsplantor. Jag klarar nämligen inte attläsa ut något syfte ur den redovisning som finns i denhär skrivelsen.Karl talade tidigare om skulle sätta upp mål för de olika företagen så hade möjlighet att mäta måluppfyllelsen. Ochdet är väl detta det handlar om: Majoriteten är rädd attdet med de syften som eventuellt finns inte är möjligtatt mäta om man har uppnått syftet eller inte underåret.Jag tror att det är nödvändigt att vi kontinuerligtprövar och omprövar statlig verksamhet. För att viskall kunna göra det, och för att visa respekt för riks-dagen, måste också regeringen kunna redovisa vadsom har skett och vad syftet är i de olika fallen. Härbrister regeringen, och här vågar inte majoritetenställa krav. Jag beklagar det. Jag tror att det vorevärdefullt med en öppnare och tydligare redovisning ifortsättningen.Anf. 208 ()replik:Fru talman! Det är fortfarande så att den mestaoch bästa informationen kan hämtas ur årsredovis-ningarna. Jag hoppas att läser årsredo-visningarna från de företag som han intresserar sig såmycket för.Det är ju inte alldeles utan anledning som statenbedriver verksamhet i olika företag. Som sagts har endel att göra med att vi vill uppnå vissa av samhälletuppställda mål. Det finns verksamhet som inte skullepassa att driva i privata företag, t.ex. sådant som haratt göra med infrastrukturella tjänster till medborgar-na. Det finns också företag där man möjligen kantycka att det här skulle någon annan kunna göra mendär ett statligt engagemang och en statlig uthållighetfaktiskt har väldigt stor betydelse för medborgarna isamhället.Det måste ytterst vara så att de företag som statendriver har ett värde för medborgarna. Jag kan inteheller se att man skall upprätthålla en verksamhet därdet inte gagnar ett särskilt syfte som vi tillsammansvill gagna. Jag håller inte för otroligt att man på siktkommer att avveckla ytterligare företag. Jag kan intebakgrunden i det särskilda fallet , men det är möjligt att det är något som på siktskulle avvecklas. Jag kan dock tänka mig att OlaKarlsson gärna skulle se att de allra flesta av de härföretagen skulle raderas ut från den statliga verksam-heten.Anf. 209 ():Fru talman! Den årliga redogörelse för företagmed statligt ägande som vi här diskuterar är en väl-digt intressant läsning, som ger väldigt mycket brainformation. Sannolikt är det väl tyvärr väldigt mångasom inte läser den. Det är egentligen bara ett fåtalsom orkar gå igenom en sådan här skrivelse, vilketnaturligtvis är synd.Vi kan notera en klar förbättring av denna årligaredogörelse. Utskottet ställer nu ytterligare krav påvad redogörelsen skall innehålla: bl.a. frågan omregional fördelning av statlig verksamhet, jämställd-hetsfrågor, miljöfrågor samt antal anställda med in-vandrarbakgrund.Trots dessa förbättringar är inte de borgerliga par-tierna nöjda. För dem är det viktigast att ifrågasättajust det statliga ägandet. Man vill att det i redogörel-sen skall berättas vad som gjorts för att upp-fylla syftet med det statliga ägandet. skulleman kanske önska - för den diskussionen är intres-sant - att man fick en sådan diskussion om vissa avde privata företagen i . Även där skulle detvara intressant att veta det långtgående syftet, allra-helst när företag har fått monopolsituation och annat.En sådan här principdiskussion bör - säger ut-skottet, och jag tycker att det är riktigt - föras i andrasammanhang, inte i samband med själva redogörel-sen. Precis så uttryckte ocksåsaken.Under rätt , också innan jag kom in iriksdagen, har samma yrkanden kommit från de bor-gerliga partierna. Man kunde nu hoppas att just denhär sortens yrkanden inte längre passade in i den härdiskussionen, att vi är mogna att komma ifrån de härideologiska kraven. Det vore mycket mer intressantom vi kunde få konkreta förslagfrån flera partier om vilka konkreta förbättringar manvill göra av de statliga företagen, inte bara ifrågasät-tanden av alla de verksamheterna.Den statliga företagssektorn är mycket viktig -dels för landets ekonomi och sysselsättning, dels,förhoppningsvis, som föredöme på många viktigaområden. Dessutom är det naturligtvis bra med olikaägandeformer. De statliga företagen skall drivas ef-fektivt men också orka med att vara framåtsyftande.Dessa än mer förbättrade redogörelser kommerförhoppningsvis att spela en viktig roll för hela vårtnäringslivs utveckling. Nya idéer och synpunkter kankomma upp som påverkar näringslivet i stort. Destora privata bolagen och koncernerna vill naturligtvisinte vara sämre än staten när det gäller miljö, jäm-ställdhet och ekonomisk öppenhet i alla olika sorterssituationer.Därför, fru talman, vill jag yrka bifall till hem-ställan i detta betänkande.Anf. 210 ():Fru talman! har under ett flertal år,före min tid i , motionerat om förändringar iredogörelsen för företag med statligt ägande i sam-band med regeringens årliga skrivelser i det ärendet.Vi har då fått till svar att det ligger en hel del i vårasynpunkter, men att frågan bör tas upp i andra sam-manhang än just vid behandlingen av den årliga redo-visning som lämnas till . Därför skrev jagtvå motioner den här gången, för säkerhets skull; enmed anledning av årsredovisningen, en under denallmänna motionstiden. Båda behandlas , i sam-band med årsredovisningen, på ett välvilligt sätt iutskottets betänkande.Det senaste har ett renodlat marknad-stänkande dominerat teorin kring företagandet.Vinstmaximering har blivit företagens huvudmål,ibland deras enda mål. En sådan enögd filosofi kanvara förödande, även för privatföretag, och de statligtägda företagen borde ha också andra viktiga målsätt-ningar. Börsanalytiker och ekonomiska journalisterbetonar alltför ofta det kortsiktiga och personcentre-rade. Företagsledningarna frestas att inrikta sig påkortsiktig vinst, och intresset fokuseras på kvartals-rapporterna. och seriösa företags-ledningar försöker se sina företags verksamhet i ettlångsiktigt perspektiv, där man väger in sociala mål,miljöaspekter, teknikutveckling och mycket annat,beroende på verksamhetens art.Staten skall vara ett föredöme när det gäller rela-tionerna till företagets intressenter: ägare, anställda,leverantörer och kunder. Men den skall också vara ettföredöme när det gäller etik och miljö- och resursfrå-gor i vid bemärkelse.