prot · GL09108 · 1998-05-14 00:00:00 — Vi väljer ändå att ta den skadangentemot individen därför att vi vill nå någontingannat. säger att man kan hitta andrametoder. Ja, man kan sitta på pottan, och det tar 3-5dagar i sämsta fall. Det innebär säkert ett antal tusen-lappar extra. Det är ju ett förfarande som inte är heltgratis. Den kostnaden hade kanske det offentligakunnat klara av också, men ibland är tid värt mycketstora pengar. Det kan handla om spaningsinsatser föratt kunna göra tillslag.Om man kan belägga att vederbörande har buritnarkotika kan man kanske också vinna mycket värde-fulla dagar och timmar för att gå vidare och nysta uppstora . Skall jag gå till föräldrarna till någratonåringar som har haft problem med narkotika ochsäga att vi tyvärr inte kunde spränga den ligan därföratt vi tyckte att det var värdefullare att dödens kurirer,som jag kallar dem, fick behålla den personliga in-tegriteten? Tyvärr blev resultatet att vi inte kunde slåsönder den ligan.Det leder då fram till att ett antal ungdomar kan-ske hamnar i detta träsk. I det valet, ,väljer Moderata samlingspartiet att se till de mångaindividernas väl och ve. Och det trodde jag nästan attdet kunde finnas en större uppslutning kring. Vi villhindra debuten och se till att spaningsarbetet kanfortsätta så snabbt som möjligt. Det är vårt val. Jag fårväl respektera att andra partier gör andra val.Anf. 4 () replik:Herr talman! Jag får också respektera Moderater-nas val i den här frågan. Jag tror inte att det är avgö-rande för spaningsinsatserna och möjligheten attspränga hela ligor om man får använda det härtvångsmedlet. Jag är helt övertygad om att detta inteär det avgörande i polisens spaningsarbete. Jag harinte fått de uppgifterna och de känslorna när jag harvarit ute och träffat dem som arbetar med frågan. Menjag vet att det finns ett önskemål även från polisen attkunna få använda detta för att snabba upp processen.Men i avvägningen mellan att använda tvångsme-dicinering och att avvakta den tidsrymd som det andraagerandet skulle ta, anser vi att vi bör avstå från attanvända tvångsmedicinering, precis som jag sade imitt anförande. Kampen mot narkotika och för attförhindra att våra ungdomar hamnar i missbruk måstegivetvis föras på alla möjliga håll och kanter. Men våravvägning är en annan än i denna fråga.Anf. 5 (m) replik:Herr talman! Det är glädjande att i få bekräftat att vår grundinställning i kampenmot narkotika ligger fast. Det är ytterst värdefullt attslå fast.Varken eller jag kan säga att dettakommer att användas i x procent av fallen eller i ettantal fall. Men blotta möjligheten att man i någongiven situation skulle kunna dra nytta av det här in-strumentet får Moderata samlingspartiet att inta denhär positionen. Låt oss ha den möjligheten och utnytt-ja den utomordentligt restriktivt! Vi är väl medvetnaom de integritetskränkande inslagen i den. Men låtoss ändå ha med den möjligheten i kampen mot dö-dens kurirer!Anf. 6 (mp):Herr talman! Jag skall ägna mitt anförande åt tvåreservationer. Jag börjar med att yrka bifall till reser-vation 1 som handlar om domares bisysslor.Det förekommer alltså att domare i olika instanseråtar sig olika bisysslor som t.ex. skilje- och styrelse-uppdrag. de gröna har därför ifrågasattom inte domarnas extraknäck rubbar tilltron till rätts-systemets yttersta funktioner. Vi har bl.a. pekat påförhållandet att våra justitieråd utför välavlönadeuppdrag åt privata företag och att det kan leda tilljävssituationer.Det finns ju ett regelsystem , men det finnsluckor i det. Det står att arbetstagare hos bl.a. myn-digheter under regeringen inte får ha någon anställ-ning eller något uppdrag eller utöva någon verksam-het som kan rubba förtroendet för hans eller henneseller någon annans opartiskhet i arbetet eller som kanskada myndigheternas anseende.När det gäller chefsavtalet är det emellertid upptill den enskilde domaren själv att avgöra om en bi-syssla är förtroendeskadlig eller inte. Om domarenkänner tveksamhet kan man begära besked från sinarbetsgivare, och i detta fall av regeringen. Men dethär har tydligen inte fungerat tillfredsställande.Därför anser att regelsystemet omdomares bisysslor är otydligt och inkonsekvent. Vianser att , liksom t.ex. , ochStorbritannien, bör införa ett generellt förbud motbisysslor. Ett sådant förbud skall givetvis inte gälla dedomare som sitter med i statliga utredningar ellerliknande. Det är vår syn på det hela. harvalt att vara med på en reservation där flera partierredovisar tveksamheter. Vi går med på en utredning.Vi tycker att det är det bästa i det här läget. Det ärbeklagligt att vi inte kunde få en majoritet för detta,men det kanske kommer så småningom.Den andra reservationen som jag vill prata om ärnr 7. Den handlar om notariesystemet och tingsmeri-tering.Notarietjänstgöring sker vid underrätt och omfat-tar tjänstgöring. Det är den officiella beskriv-ningen. I verkligheten får de nyutbildade juristernaundervisning genom praktiskt arbete. Under den sena-re delen av perioden kan de dessutom självständigt fåutföra arbetsuppgifter. , när antalet juridik-studerande var i ungefär balans med antalet notarie-platser och tingsrätterna inte hade lika kompliceradebrottsfall som , fungerade systemet ypperligt.Men omständigheterna och omvärlden förändras.Då måste, enligt min mening, även tidigare fungeran-de system förändras. fick nästan alla jurister somansökte om det en notarieplats. Utbildningen ansågsinte avslutad förrän denna ordinarie praktik utförts.För ansökan till andra juristarbeten krävdes, och krävsäven , tingsmeritering. Men formellt är det frånbörjan endast yrken som domare, åklagare och tjäns-temän inom kronofogdemyndigheten som krävertingsmeritering. Det har alltså blivit kutym att krävadetta för de flesta juristyrken . De som har genom-gått denna tingsmeritering har företräde, speciellt tilltjänster på advokatkontoren.Men har antalet juridikstuderande ökat, ochmindre än en tredjedel får notarieplats. Urvalet blandstudenterna görs enbart utifrån betyg och inte utifrånnågra andra lämplighetskriterier. Eftersom ingenpraktik ingår på universitetenoch arbetsgivarna fortfarande vill ha jurister medpraktik - som de kan få genom tingsmeritering -blir betygshetsen stor.Denna konkurrens och rena betygshets präglarstudietiden. Det kan enligt min mening bidra till ne-gativa yttringar i form av hälsoproblem. Studenternamår inte särskilt bra när denna hets är över dem helatiden.Och vad händer med majoriteten av studenterna?Det är ju som inte får notarieplats. Deutesluts från vissa yrken och får dessutom sämrechans vid tillsättningen av andra tjänster eftersom denotariemeriterade går före.Det är med andra ord enbart staten som ordnarpraktikutbildning för hela rättsväsendet, när det ur-sprungligen var tänkt för vissa yrken. Men i tider avfå juridikstuderande blir det som ett obligatorium.En majoritet av partierna här anser att det frånsamhällets sida är värdefullt att även andra jurister ände som skall bli domare, åklagare och kronofogde gesmöjlighet att genomgå en utbildning som ger godkännedom om domstolarna och de förutsättningarsom domstolarna har för sitt arbete. Det skapar engemensam syn på rätten och rättsväsendet - en rätt-skultur som förs vidare i samhället. Och de synpunk-terna är värdefulla. Men det resonemanget håller intelängre i då av de juridikstuderande ham-nar utanför. Då blir det inte denna allmänna rättskul-tur ändå. Är det inte värdefullt att även dessa juristerfår del av vår rättskultur?I så fall borde det värdefulla utbildningsinslagetnaturligtvis prioriteras och ingå i grundutbildningen.Det behövs en allmän praktik i juristutbildningen. Destuderande som är intresserade av ett yrke som fordrardomstolspraktik kan då välja en sådan plats.Det skulle vara en stor fördel för domstolarna attha fast anställd och erfaren personal i stället för attvara beroende av praktikanter som när de lärt sigarbetet slutar för att ersättas av nya oerfarna personer.Detta system tar både resurser och tid från domstolar-na.Anders G Högmark sade att det behövs föränd-ringar. Vad har för förslag till föränd-ringar? Man vill inte slopa systemet. Men hur skalldet gå till när så många hamnar utanför? Vad skall detfinnas för kriterium? Jag tycker att det är allvarligt. Imina samtal med juridikstuderande är detta ett trau-ma. Det måste ändras på något sätt. Vissa ställen iSverige, t.ex. , har en egen modell, vad jagförstår, med ett praktiksystem. Men det räcker somsagt inte.När det gäller andra reservationer i betänkandetpratades det om nämndemännen och om att man be-höver se över hela rekryteringen så att det blir enallsidig sammansättning. anser att detsystem som finns , där de politiska partiernautser nämndemän, är bra. Men vi behöver ta till ossden kritik som har kommit och se till att det blir enallsidig sammansättning.Jag vill för min del göra allt som stärker nämnde-männens villkor och som underlättar så att systemetkan fortsätta. Det är oerhört värdefullt. Det finnsandra åsikter i debatten. Man vill göra inskränkningarnär det gäller nämndemännen. Det motsätter jag migabsolut. I stället måste alla politiska partier ta ansvarför att göra det bättre och se till att det blir en allsidigsammansättning.När det gäller narkotika hade Moderata samlings-partiet tidigare en reservation i ett betänkande somMiljöpartiet stödde. Då gällde det en utredning omhur tvångsmedicinering går till. I har mansystemet, och det vore mycket intressant om det kun-de göras en utredning. Narkotikapolisen har dettaönskemål, och det är ett stort problem. Men manbehöver mycket mer faktaunderlag för att kunna gåvidare.Just denna reservation gäller ett tillkännagivandetill regeringen. Jag tycker att det är att gå för snabbtfram. Jag behöver mycket mer fakta. Det är mycketinskränkande med tvångsmedicinering. Men Miljö-partiet är som sagt mycket öppna för en utredning. Vivill också till varje pris bekämpa narkotikan.Anf. 7 (m) replik:Herr talman! Jag vill ta upp tre saker.När det gäller inställningen till tvångsmedel harjag tillräckligt klart uttalat våra motiv och att vi tyckeratt det är angeläget att detta sker fort. Men självfalletskall man kunna ta intryck och dra lärdomar av andraländer som har tillämpat detta i olika former.När det gäller tingsmeritering är det ju alltid så attmedaljen har en fram- och en baksida. Det finnsmånga saker som är bra med det nuvarande systemet.Men det finns också en baksida. harpekat på några saker. Det kan finnas anledning att föratt kunna slå vakt om grundtanken i tingsmeriterings-systemet utveckla detta. Det är bättre, som sagt, att taut badvattnet och låta barnet vara kvar och att försökautveckla stommen i det som är bra.Det är beklagligt att alltför få får denna tingsmeri-tering. Det har ändå visat sig vara en utomordentligtbra metod. Sedan finns det inslag av jakt och hets föratt få betyg för att - som de sade i när jag lästedär och hade kompisar som var jurister - få tingsmeri-tera söder om . Så uttrycktes det. Man skulleha ett antal poäng, och det fanns en betygshets i det.Men det finns det på så många andra ställen. Dettillhör på något sätt livet.Den tredje punkten gäller frågan om domarnas bi-sysslor. I den reservation som finnsmed på pekar vi ganska mycket på problemen. Mendet finns också skäl att ta upp en annan fråga. De härhöga domarna representerar ju ändå den ypperstasakkunskapen inom juridiken. Det måste vara viktigtatt man gör en sådan översyn, och det borde rimligeningå i direktiven. Vissa uttalanden som har gjortstidigare av departementschefer har pekat på värdet avatt på något sätt i lämpliga former kunna dra nytta avden utomordentligt stora kompetens som de här do-marna besitter.Att ha ett system där vi inte skulle kunna dra nyttaav det i reglerade, ordnade former vore till stor skadabåde för rättsutvecklingen i landet och för enskildaindivider och organisationer som skall få sin rätt prö-vad i olika situationer.Anf. 8 (mp) replik:Herr talman! Det är kanske grundsynen som inteär gemensam när det gäller betygshets. Vi i Miljöpar-tiet anser för vår del inte att betygen är det enda kri-teriet, att det är ett bra instrument att mäta kunskaperpå. Det finns andra värderingsgrunder som är viktiga-re. Jag tror inte att lämpligheten - om man nu villfortsätta inom de yrken där tingsmeritering är obliga-torisk - endast baseras på betygen. Det finns mångaandra kriterier som för oss är viktiga.Anders G Högmark svarade inte på min fråga omhur man har tänkt sig att förändra det system som manerkänner har brister. Vad finns det för förslag frånmoderaternas håll på hur man kan göra systemet bätt-re? Det skulle vara intressant att få veta.Anf. 9 (m) replik:Herr talman! Att presentera sådanatankegångar är kanske litet för jobbigt.Men jag erkänner gärna att man kan diskutera omvi t.ex., utan att gå för djupt in på det, faktiskt skulleha kunnat markera i något särskilt yttrande behovet avvissa översyner. har vi gett uttryckför det i andra sammanhang. Jag är övertygad om attskall man kunna behålla stommen i tingsmeriterings-systemet - som jag tror det finns en gedigen uppslut-ning kring här i kammaren - så finns det ett behov avöversyner, förändringar och förbättringar. Det finnsett behov av detta om man skall kunna klara morgon-dagens krav.Där är det viktigt, herr talman, att konstatera attom man lyssnar på dem som är ute på sin tingsmeri-tering är de utomordentligt tilltalade av systemet. Detgäller framför allt de som har förmånen att tingsmeri-tera på små tingsrätter.Herr talman! Det ger mig god möjlighet att ytterli-gare markera behovet av att ha de små tingsrätternakvar just i detta syfte också.Anf. 10 (mp):Herr talman! Man diskuterar att vissa verksamhe-ter skall försvinna från tingsrätterna. Det har intefattats något beslut, men det finns indikationer om attdet skulle bli så. Det gäller exempelvis inskrivnings-verksamheten och andra verksamheter som dagensnotarier till att börja med sysslar mycket med. Dåfinns det än mindre skäl för det behovet. Det behövsandra tjänster inom domstolarna för att göra det ef-fektivt. Det behövs en förändring av den inre organi-sationen, som är oerhört viktig för att man skall klaradagens krav.I det sammanhanget är det här institutet med detgamla systemet, som har fungerat, inte längre ända-målsenligt.Anf. 11 ():Herr talman! framhöll inled-ningsvis och upprepande att det går trögt med bered-ningen i . Jag kan inte avhållamig från att kontra med att tempot inte var särskilthögt då hade regerings-makten. Det gällde bl.a. barnpornografifrågan, kan vikonstatera.I detta betänkande, JuU24, Processrättsliga frå-gor, behandlades motioner från den allmänna mo-tionstiden . Utskottet föreslår två tillkännagivan-den till regeringen. I det första förordar utskottet atten parlamentarisk utredning får i uppdrag att se övertillsättningen till de högsta domartjänsterna, bl.a. isyfte att säkerställa en allsidig rekrytering där erfa-renheten från t.ex. lagstiftande, dömande, rättsveten-skaplig eller praktisk verksamhet beaktas.Det andra tillkännagivandet gäller indrivande avböter från utländska fordonsägare. Utskottet under-stryker här vikten av ett effektivt påföljdssystem förutländska förare och ger regeringen i uppdrag att seöver frågan. Detta välkomna jag särskilt. Här finnsockså motioner från s-ledamöter.För övrigt föreligger tolv reservationer samt ettsärskilt yttrande som jag nu kommer att kommentera.I reservation 1, Domares bisysslor, vill reservan-terna att regeringen tillsätter en utredning där ut-gångspunkten bör vara att bisysslor som innebär riskför jävsituationer inte bör få förekomma. Enligt 7 §Lagen om offentlig anställning gäller att en arbetsta-gare inte får ha anställning eller uppdrag eller utövaverksamhet som kan rubba förtroendet för hans, hen-nes eller någon annan arbetstagares opartiskhet i arbe-tet, eller som kan skada myndighetens anseende.Det finns ett antal lagbestämmelser där do-mare förbjuds att inneha vissa uppdrag, t.ex. konkurs-förvaltare.För justitieråd och regeringsråd gäller enligt 3kap. 4 § respektive 3 § Lagen omallmänna förvaltningsdomstolar att de inte får innehaeller utöva något annat ämbete.Utskottets uppfattning är att en bisyssla av merkvalificerat slag bör vara till gagn för samhället. Detkan ge domaren värdefull inblick i olika sidor avsamhällslivet och ge en vidgad erfarenhet som börvara hans eller hennes arbete som domare till godo.Denna fråga angående domares bisysslor överväg-des av domarutredning. Där framgår avbetänkandet Domare i attnågot generellt förbud för domare att inneha bisysslorinte borde införas, inte heller borde någon större för-ändring ske av den gällande gränsdragningen mellanvad som är tillåten eller otillåten bisyssla.Utredningen ville dock väcka frågan om intespörsmålen om vad som är otillåten bisyssla för endomare borde regleras i lag i större utsträckning . Vad särskilt gällde justitieråds och regeringsrådsuppdrag som skiljeman ansåg utredningen att detfanns skäl som talade mot att de högsta domarnainnehade skiljeuppdrag och att denna fråga bordeutredas vidare.Utredningens betänkande bereds iJustitiedepartementet. Därav anser utskottet att denöversyn av reglerna som pågår inomRegeringskansliet inte bör förbisesI reservation 2 Domares arbetsordning, anser re-servanterna att regeringen bör tillsätta en parlamenta-risk utredning med uppdrag att utreda hur domstolar-nas konstitutionella ställning kan stärkas bl.a. genomatt regeringsformen ger domstolarna ett normgiv-ningsbemyndigande att besluta om sina arbetsord-ningar.Vid /97 hade konstitutionsutskottetatt ta ställning till motionsyrkanden av motsvarandeinnebörd. ville då inte förordaen ytterligare utredning av frågan om att i grundlagbemyndiga domstolarna att besluta om sina arbets-ordningar.Enligt utskottets uppfattning fanns dock skäl attuppmärksamma gränsdragningen mellan dömandeoch administrativ verksamhet.Regeringsformen upptar i 11 kap. 1-5 § bestäm-melser till skydd för domstolarnas och domarnasoavhängighet. Hit hör den fundamentala bestämmel-sen att ingen myndighet, ej heller , får beslu-ta hur en domstol skall döma i det enskilda fallet ellerhur en domstol i övrigt skall tillämpa rättsregel i sär-skilt fall. Då de allmänna råd som Domstolsverketmeddelar om domstolars arbetsordningar inte är bin-dande finner utskottet inte skäl att inta någon annanståndpunkt än vad hargjort i frågan.Vad gäller reservation 3, Nämndemännens ställ-ning, hänvisar motionärerna i sin motion till regering-ens tidigare proposition om domstolarnas framtidasammansättning där bl.a. Moderata samlingspartietföreslog att frågan om nämndemännens rösträtt, rekry-tering, framtida ställning m.m. borde bli föremål förutredning.Redan vid behandling av nämnda proposition,Domstols sammansättning, kunde utskottet konstateraatt nämndemannafrågorna hade varit föremålför en översyn som legat till grund för förslagen i denpropositionen. Därav var inte utskottet berett att till-styrka att ett nytt omfattande utredningsarbete inled-des. Tvärtom ansåg utskottet vid det tillfället att detvar andra åtgärder som behövdes för att komma tillrätta med de problem som fanns. De åtgärder som vargällande var en lösning av frågan om nämndemännensarvode samt insatser, i första hand på informationssi-dan, för att främja en mer allsidig rekrytering.Utskottet har behandlat dessa frågor ibetänkandet JuU1 och finner ingen annan anledningän vid det tillfället att inte utreda ytterliga-re frågor om nämndemännens situation.Samtidigt som i reservation 4 väl-komnar att regeringen aviserat två propositioner medförslag till reformer av rättegången i tingsrätt respek-tive hovrätt efterlyser de ytterligare förändringar avrättegångsbalken.Moderaterna framför också i sin motion att rätte-gången enligt måste vara rättssäkeroch effektiv.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionä-rerna i den frågan. Eftersom be-stämmelser om rättegången i såväl hovrätt som tings-rätt varit föremål för översyn och aviseradepropositioner kan väntas finner utskottetinget skäl att förorda en förnyad översyn av balken.Vad gäller reservation 5, herr talman, så lyfterkristdemokraterna genom fram vik-ten av att regeringen låter utreda frågan om inrättandeav sex nya domstolar, s.k. handelsrätter.Samtidigt som har tillstyrkt in-rättandet av en särskild ekobrottsmyndighet framhål-ler de i sin motion att den nya myndigheten inte blirtillräcklig i kampen mot den ekonomiska brottslighe-ten. De anser att de svenska domstolarna inte hartillräckliga resurser att behandla näringsrättsliga måloch därmed inte kommer att lyckas pressa tillbakaantalet ekobrott.Motionärerna framhåller vidare att många tvister avgörs genom skiljeförfarande, och att införandetav handelsrätter skulle erbjuda ett konkurrenskraftigtalternativ till skiljeförfarande. I reservationen hänvi-sas till modell Sö- og Handelsrätten.Frågan om att överföra en del av de tvister somavgörs av skiljenämnd till de allmänna domstolarnahar övervägts av olika statliga utredningar alltsedan1920-talet.Senast de behandlades var av Skiljedomsutred-ningen. Utredningen framhöll i sitt betänkande Nä-ringslivets tvistlösning att en av dess huvuduppgiftervarit att öka de allmänna domstolarnas konkurrens-kraft vad avsåg näringslivets tvister. Utredningenföreslog vissa åtgärder för att stärka domstolarnaskompetens att avgöra näringslivstvister.Enligt utredningen borde särskilda avdelningar förnäringslivstvister inrättas vid tingsrätterna i Stock-holm. , , , ochUmeå. För den skull innebar dock inte förslaget nå-gon begränsning i andra tingsrätters behörighet atthandlägga näringslivstvister. Utöver detta föreslogutredningen även en del nya bestämmelser i bl.a.hovrätterna och vad gäller utbildningsinsatser i syfteatt öka domarnas förtrogenhet med näringslivstvister.Skiljedomsutredningens slutbetänkande har remissbe-handlats och bereds i Justitiedeparte-mentet.Utskottet anser att det med hänsyn till behovet avprejudikatbildning på förmögenhetsrättens områdevore önskvärt att åtgärder för att överföra åtminstoneen del av de näringslivstvister som handläggs av skil-jenämnd till de allmänna domstolarna kommer tillstånd. Att realisera detta önskemål är, som erfarenhe-ten visar, inte lätt, och vilka åtgärder som kan erford-ras måste noga övervägas. Men för den skull anser jaginte att vi skall följa förslaget att inrätta fler special-domstolar. Utskottet utgår från att regeringen i sam-band med beredningen av Skiljedomsutredningensförslag kommer att ta fram förslag till hur detta skalllösas och anser härmed att denna beredning inte börföregripas.Till skillnad mot , som i reser-vation 5 har önskemål om att inrätta fler specialdom-stolar, vill Moderata samlingspartiet i reservation 6avveckla de specialdomstolar vi har och attderas uppgifter skall övertas av de allmänna domsto-larna, främst vad gäller Marknadsdomstolen.De helt fristående specialdomstolar som finns är Patentbesvärsrätten, ochArbetsdomstolen. De tre domstolarna är belägna iStockholm, och deras domkretsar omfattar hela lan-det.Vad som är utmärkande för de tre specialdomsto-larna är att de inte ingår i ett instanssystem med enprejudikatinstans som tredje och sista instans. SåvälArbetsdomstolen som är i vissafall den enda prövningsinstansen. För de specialdom-stolar som är slutinstanser tillkommer dessutom attderas avgöranden kan komma under Högsta domsto-lens eller Regeringsrättens prövning vid frågor omresning och återställande av försutten tid.Under början av 1990-talet avvecklades fleraspecialdomstolar, nämligen försäkringsrätterna, För-säkringsöverdomstolen och Bostadsdomstolen. Ut-skottet har tidigare intagit en restriktiv hållning tillspecialdomstolar. Utskottet anser emellertid att deåterstående specialdomstolarna besitter en särskildkompetens, som leder till att målen behandlas skick-ligt, snabbt och ekonomiskt effektivt och att de skallbedömas efter sina egna meriter och verksamheter ochinte endast utifrån principiella ståndpunkter.