prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — Dessutom behöver de inte betala egenavgiftför inkomster över 7 ½ basbelopp.Det är klart att detta har bidragit till att bromsaden ekonomiska återhämtningen, för det är ju så, somhar sagts här, att tar man ifrån folk pengar - i synner-het de som har små marginaler - kan man inte hellerräkna med att det blir en stimulans för företagen. Demåste ju ha kunder.Herr talman! Jag och de gröna hållermed de arbetslösa i De arbetslösas hus i har helt rätt. Regeringens ekonomiska prognoserär uppblåsta och orimliga. Man skall på papperetkunna klara öppen arbetslöshet . Rege-ringens aktstycke, som socialdemokraterna här i riks-dagen ställer sig bakom, är ett flagrant exempel påkreativ bokföring i den politiska skolan.Vi i har därför förkastat regeringensprognos i dess helhet och i stället valt att utgå frånKonjunkturinstitutets bedömningar och siffror i våraförslag och i våra reservationer till dagens betänkan-de. Det innebär att vi räknar med en något lägre BNP-tillväxt, en fortsatt hög produktivitetsutveckling - isynnerhet då vi nu ser en kraftig prispress - och ocksåatt arbetskraftsutbudet ökar när fler jobb blir lediga.Det är ju någonting som man borde förvänta sig medtanke på att vi har i . Det är klartatt när det finns fler jobb att söka, så kommer man attgöra det. Det har inte regeringen tagit hänsyn, ochsocialdemokraterna i har köpt den konstigaberäkningen.I samtliga dessa tre avseenden anser vi att rege-ringen medvetet har räknat fel i syfte att frisera arbets-löshetssiffran inför valet, för det här är ju en känsligfråga för socialdemokratin.Trots att vi inte köper det här utan räknar mer rea-listiskt, innebär våra förslag en lägre total och öppenarbetslöshet än vad regeringen och socialdemokrater-na räknar med. Vi hamnar på en öppen arbetslöshetsom raskt närmar sig . Det gör vi tackvare att vi sänker skatten på arbete och samtidigtsänker arbetstiden till . Det inne-bär att det blir billigare att anställa, men också att mansom löntagare med mindre insats i timmar räknat fårsamma betalning netto. Det innebär att man helt en-kelt fördelar den ekonomiska tillväxt vi har i form avproduktivitetsökningen, som det heter, dvs. att värdetav den arbetade timmen ökar. Det är egentligen inteantalet timmar som är det intressanta utan värdet avvad man faktiskt gör.Att som och vilja sättanågot slags mål i antal arbetade timmar skulle innebä-ra att många timmar med dåligt utfört arbete skullevara lika mycket värda som få timmar som är betyd-ligt bättre utförda. Det skulle på något sätt ställas påsin ände och värderas direkt ekonomiskt felaktigt.Regeringens sätt att räkna medför dessutom att detuppkommer ett stort siffermässigt överskott i stats-budgeten . Detta överskottligger utanför utgiftstaket och hänförs till hushållen,vilket i sig blåser upp beräkningarna av den ekono-miska utvecklingen. Det kan bara betyda skattesänk-ningar för hushållen, eftersom ytterligare utgifter inteär möjliga om utgiftstaket skall ligga fast. Men sam-tidigt hävdar socialdemokraterna att de inte kan utlo-va några skattesänkningar för hushållen, inte ens förde allra fattigaste hushållen. De säger att de här be-räkningarna är osäkra och inte kan tas till intäkt förnågra löften om skattesänkningar. Men det betyder juatt de har underkänt sina egna beräkningarför arbetslösheten, för det här hänger ju direkt ihop.Herr talman! Efter besöket hos de arbetslösa ham-nade jag i en taxi med en osedvanligt glad taxichauf-för. Helt osökt förklarade han att det berodde på atthan hade avskedat sina tre anställda och sålt två avsina tidigare tre bilar. hade han bara en bil ochkörde själv. Det hade medfört att han tjänade merpengar och hade mer fritid. Han hade sluppit de drygaarbetsgivaravgifterna och all pappersexercis och by-råkratkrångel för anställningarna. Han svor på attaldrig satsa på att bygga ut sin taxirörelse igen.Men strax därefter tittade han på mig och sade attom jag såg till att få ned arbetsgivaravgifterna och attfå bort allt onödigt krångel för småföretagare som hanskulle jag bli en hjälte.Hör där, och alla andra goda social-demokrater! Ni har ni chansen att bli hjältar. Ni har jutidigare sagt att småföretagarna är hjältar. har nichansen att själva bli det. Visa i er gärning att ni me-nar allvar med det fagra talet om att underlätta försmåföretagen. Då blir det nya riktiga jobb. Det är vialla här i åtminstone i ord överens om.Lyssna gärna på oss i , så får ni vetahur man kan göra. Den kanske viktigaste åtgärden äratt sänka arbetsgivaravgifterna. Våra förslag innebäratt vi sänker dem från av lönesumman till25 % under en tioårsperiod.Var hämtar vi pengarna då? Jo, vi hämtar dem iform av en skattereform där vi i stället höjer miljö-och energiskatterna.Vi har ju en stor omfattande miljöförstöring iSverige och globalt. Resurserna utarmas snabbt. Detberor på att det är lönsamt, dvs. på att priset för miljö-förstöring är alldeles för lågt. Därför måste vi natur-ligtvis höja de skatterna. På det sättet kan vi göra enbra skattereform.Alla säger att de i princip är överens om det.Men vad händer? Vad gör regeringen? Vad gör ma-joriteten i ? Vad gör Socialdemokraternaoch ? Man går faktiskt åt andra hållet.De senaste fyra åren har man höjt beskattningenpå arbete, men man har inte höjt beskattningen påmiljön. Man har inte växlat på det sätt som man an-nars säger att man vill, trots att vi t.o.m. har gjort enuppgörelse och en utredning om skatteväxling där vi iprincip lade fast att vi skulle skatteväxla åtminstone60 miljarder till. Men det har inte gjorts. Det skjuts på framtiden.Herr talman! Efter mötet med den glade taxichauf-fören - som jag tyckte var ganska belysande eftersomdet ju är någonting man möter hos småföretagare runtom i landet - hamnade jag i en väntsal och hade tidatt läsa dagens tidningar. Då kunde jag konstatera attden låga och sjunkande inflationen fortsätter att sjun-ka, att räntorna går ned och att det naturligtvis medfören stimulans i med lägre räntor.Osökt gick min tanke till allt tal om att vi måste gåmed i den europeiska valutaunionen EMU, annarsskjuter räntorna i höjden och vi får ett ekonomisktelände i . Men vi har faktiskt sagt nej här iSveriges riksdag till att gå med i från början.Efter detta har räntorna gått ned. Räntegapet tillTyskland är snart borta helt. Fortsätter vi så här liggervi snart lägre än och EMU. Det verkar varaett bra recept att göra tvärtom mot vad ja-anhängarnatill EMU säger om vi vill ha bra ekonomi.Jag kom också att tänka på de arbetslösas vredeoch frustration när vi kom in på en diskussion om justmedlemskapet i EU. De påminde mig om att de hadelovats fler jobb och mindre besparingar i bl.a. denoffentliga sektorn om de röstade ja. Och det hade degjort. Men det blev precis tvärtom. Det blev färrejobb och ytterligare besparingar på välfärden. Dekände sig lurade, och lurade blev de. Undra på attpolitikerföraktet ökar! Det här är den vanligastekommentar jag möter ute i verkligheten, utanför dethär etablissemanget. Man känner sig helt lurad justnär det gäller EU-medlemskapet.Men bara den lilla EU-medlemsavgiften på så där20 miljarder medförde ju en höjd arbetsgivaravgiftmed , höjd fastighetsskatt, besparing-ar på bl.a. forskning. Det innebar alltså att man gjordearbetskraften dyrare i , dyrare för företagarna.Det gjorde att boendekostnaderna steg i alla hushåll.Det blev tunnare plånböcker. Och vad händer då?Man stramar åt ekonomin, man krymper ekonominoch arbetslösheten ökar.Men framför allt har det visat sig att EU-medlemskapet på intet sätt har medfört någon upp-ryckning av svensk ekonomi i övrigt. Tvärtom har detmedfört ökad byråkratisering, införande av ineffektivabidragssystem, centralisering av politiskt beslutsfat-tande till med åtföljande bristande anpassningtill svenska förhållanden osv. är ettsupermaktsprojekt för den makthungriga överklassen iEuropa som är på väg att förvandla till ettutkantslän. Medlemskap i skulle göra ont värre.Det skulle tvinga fram en centraliserad ekonomiskpolitik i EU och definitivt förstöra samarbetet mellande ännu relativt fria medlemsstaterna.Det här vet nog de flesta svenskar. Skall man troopinionsmätningarna finns det en stark majoritet föratt stanna utanför EMU och även en majoritet för attlämna EU , eller snart.Det tycker vi i är en utmärkt idé. Viär övertygade om att det skulle vara bra ekonomiskt.Med hänsyn till att EU-medlemskapet är ett resultatav en folkomröstning är det lämpligt att i första handpröva ett eventuellt EMU-medlemskap just i en folk-omröstning.Herr talman! fick jag en dejavu-upplevelse. Jag råkade av en tillfällighet se ett TV-program. Det handlade om försurning. Det var enaktuell dokumentär om hur läget är. störstamiljöproblem, sade man . Jag kan inte låtabli att ställa dokumentären mot den bild med siffroroch påståenden som regeringen har skapat i miljöbi-lagan till vårpropositionen som vi behandlar . Re-geringens bild är att utsläpp av försurande gaser somsvaveldioxid har minskat radikalt och att problemethar bemästrats.Men dokumentärfilmen på handlade om detfaktiska tillståndet i sjöar och marker runt om i landet.Den verkligheten talar ett helt annat språk. Sjöarfortsätter att försuras, fiskar och även insekter för-svinner från sjö efter sjö, vattendrag efter vattendrag.Marker fortsätter att utarmas på näringsämnen. Gifti-ga metaller lakas ut i ökande utsträckning med tillta-gande miljöförstöring som den oundvikliga följden. sura miljön tas giftiga metaller som kadmium ochkvicksilver upp i växterna och hamnar i maten. Följden blir dåliga njurar, hjärnska-dor, allt möjligt. Man intervjuade experter som mäterhalterna hos våra barn. Det gör man på t.ex. Karolins-ka institutet.Det här är en smygande katastrof som slår motmiljön och hälsan, men också mot ekonomin. Jagkände mig förflyttad . Beskriv-ningarna, bilderna, den smygande katastrofen, jat.o.m. i flera fall forskarnas ansikten, var desammasom i den stora försurningsdebatten . Det enda som hade hänt var att varningarna frånden tiden stegvis och smygande hade gått i uppfyllel-se. Det var en kuslig upplevelse. Detta, herr talman,var att se bakom miljöpolitikens allt yvigare och väl-utbyggda potemkinkulisser.Försurningen är inte alls bemästrad. Tvärtom till-tar dess negativa effekter i miljön och på hälsan. Var-för skriver inte regeringen det i klartext? Varför före-slår inte regeringen en ekonomisk politik som åtmins-tone försöker att långsiktigt motverka den smygandeoch allt mer allvarliga miljökatastrofen? Varför fort-sätter ni socialdemokrater att försöka dölja de växan-de problemen? Det är ju faktiskt det ni gör i bl.a.dagens betänkande.Ni socialdemokrater, med ivrigt och starkt stödfrån , har tvärtom kraftigt dragit ned på mil-jömätningar, kalkningar, miljötillsyn, miljöforskningosv. Miljöområdet är det minsta utgiftsområdet istatsbudgeten. Men där har de största procentuellaneddragningarna skett. Det är inte något misstag fråner sida. Det är en medveten politik.För några veckor sedan enades jord-bruksutskott om att öka utgiftsområdet för statensmiljöarbete med 100 miljoner. Egentligen behövs dettio gånger mer för att hålla ett någor-lunda hyfsat tempo. Men ändå är det ett litet steg i rättriktning. Alla partier, från moderater till vänsterpartis-ter, var med. Men när det kom till finansutskottet sadesocialdemokraterna blankt nej. Det blev ingen dis-kussion från er sida. Men ni är ju i minoritet, så vihade kunnat driva igenom det i alla fall.Men vad händer då? Jo , detta gamla jord-brukarparti som så ivrigt vill ha en grön fasad ochvara miljövänligt, sviker. Fegt vägrade att delta i att skapa en majoritet för att återställaen del av det statliga miljöarbetet. står han därmed en reservation med vackra ord men som är intetvärd eftersom just den reservationen är skälet till attdet inte blev några pengar.Herr talman! Jag ser att jag har pratat i 16 minuter.Jag hade sagt 15, så jag skall avrunda. Jag står natur-ligtvis bakom alla de reservationer i betänkandet somjag har undertecknat. Men för tids vinnande yrkar jagendast bifall till reservationerna 4, 30 och 36.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag begärde ordet för att tala omtimmarna och reda ut det litet grand.Först vill jag säga till : Om håller med mig att de som arbetar i offentligsektor inte är mindre produktiva än de som arbetar iprivat sektor kan vi fortsätta att resonera. Annars blirdet svårt, det skall erkännas. Jag har uppfattningen attoffentliganställda inte är sämre än privatanställda. Harman samma produktivitet skall man ha ungefär sam-ma timlön, om det är rimligt rättvisa löner.Inkomsterna från den offentliga sektorn får vi frånprivatsektorn. Timlönerna gånger antalet timmar geren summa, och sedan tar vi x på det i skatt. Då kan vifå timlönerna gånger antalet timmar på offentligsidan.Eftersom timlönerna var samma kan vi stryka de tvåposterna i den här balansräkningen. Kvar återstårantalet antal timmar gånger x i skatt lika med antaltimmar på offentligsidan. Det är en ganska enkelbalansräkning.Sjunker antalet timmar på privatsidan sjunker an-talet timmar på offentligsidan, om man inte höjerskatten. Det finns bara två metoder att trygga antalettimmar. Det är att ta ut mer i skatt eller att se till atttimmarna ökar på privatsidan. Det är faktiskt en hård-för balansräkning. Eller hur, ? Det ärväl rätt det här? Visst är vi överens, det vetjag! och jag är nog också överens närRoy får fundera på det här.Sedan handlar det om timmarnas kvalitet. Ekolo-giskt jordbruk ger litet sämre i kronor än ett indust-riellt jordbruk, . Jag och för det ekologiska jordbruket. Dåliga eller litetsämre timmar är också timmar, och ibland är de bättreför miljöns skull. Vi får inte lägga extrema produktivi-tetskrav på alla timmar. Även dåliga timmar är bratimmar ibland!Anf. 19 () replik:Herr talman! Att sätta upp antalet arbetade timmarsom sysselsättningsmål - det var ju det som Bäck-ström föreslog - blir tokigt. Man måste också ta hän-syn till värdet av det arbete som utförs ur olika aspek-ter. Det gäller miljöaspekter, sociala aspekter ochekonomiska aspekter. Egentligen kan allt räknas somekonomi på ett eller annat sätt.Det är värdet i någon mening som man kan beskat-ta, nämligen vad man får för ersättning. Men iblandkan värdet beskattas på andra sätt än direkt på självalönen. Det handlar om företag, kapitaluppbyggnad,osv. Det är värdet som vi kan beskatta och egentligeninte timmarna i sig.Det ligger en viktig poäng i det som vi från Miljö-partiet för fram när det gäller arbetstidsförkortning.Vi har en snabb produktivitetsökning, dvs. värdet avde arbetade timmarna ökar snabbt. Det fortsätter attöka snabbt just på grund av att vi är mer och merkonkurrensutsatta i en alltmer global ekonomi. Just nutilltar prispressen från Asienkrisen mycket starkt. Denjapanska yenen har t.ex. blivit billigare. Det pressarpriserna ytterligare.Det leder till en ökad produktivitet. Det innebär attvärdet av timmarna ökar. Hur skall detta värde förde-las? Det kan fördelas på två sätt. Antingen ökar manbeskattningen av de arbetade timmarna för att dela utdet i bidrag, eller så fördelar man helt enkelt arbets-timmarna, som alltså har blivit mer värdefulla. Nutalar vi bara om fördelningen.Vi från menar att det är bättre att för-dela också arbetstiden och inte höja skatten och ökabidragsberoendet. Det är kanske där vi skiljer oss frånVänsterpartiet.Anf. 20 () replik:Herr talman! Vad ni föreslår är i praktiken att nivill öka skatten på den ökade produktiviteten och föradet till fler arbetade timmar på offentligsidan. Det ärvad ni föreslår, fastän ni inte riktigt har förstått detsjälva . Men jag har läst era handlingar och insettatt det är vad ni föreslår.Det finns en annan metod att göra det på. Detfinns den andra posten som kan finansiera det. Det äratt kostnaderna för arbetslösheten är så stora. Deintäkterna kan vi föra till konsumtion, arbetade tim-mar i offentligsektorn, i stället för betala människorför att de inte skall arbeta.Arbetslöshet, ärade ledamöter i kammaren, är ing-enting annat än en arbetstidsförkortning! Ett samhälletsom producerar så att man har överskott i de offentli-ga finanserna, och har en tioprocentig arbetslöshet,har ju kortat arbetstiden rejält! Arbetslöshet är arbets-tidsförkortning. Man producerar - och sedan kommerdet värsta - men man producerar under produktions-förmågan. Det är ytterligare ett problem på grund avarbetslösheten.Antalet arbetade timmar är viktigt, ,givet att vill ha samma lönenivåer ioffentlig sektor som på privatsidan! Om ni i inte vill ha det har ni inget pro-blem. Då kan ni argumentera som ni gör. Men jag troratt ni egentligen tycker att man är lika mycket värd påoffentligsidan som på privatsidan. Det gör ni allt, ellerhur? Det går nog att konstatera på något sätt senare.Därför skall vi ha upp antalet arbetade timmar.Återigen till exemplet med ekologiskt jordbruk, RoyOttosson. Det är väl riktigt? Även litet sämre arbetadetimmar är dock arbetade timmar som ger ett värdesom vi kan fördela till vård och omsorg. Vi skall välinte ha så extrema produktivitetskrav på allting, ävenom vi naturligtvis alltid skall försöka höja produktivi-teten. Men det får inte ske till priset av miljökostna-der, eller hur?Anf. 21 () replik:Herr talman! Sysselsättningsmål tycker vi nog börsättas på ett annat sätt än vad är inne påhär. Vi kan då titta på den totala arbetslösheten. Detär ett enkelt sätt att sitta på det. Man kan titta på ar-betskraftsutbudssiffror och sådana saker och göra ensamlad bedömning. Jag håller med t.ex. . Attbara titta på den öppna arbetslösheten räcker natur-ligtvis inte. Det är ett mål som man lätt kan manipule-ra på olika sätt.Att räkna just timmar rakt av håller inte, eftersomvärdet på arbetet också är intressant. Det är särskiltintressant om man vill utnyttja den produktivitetsut-veckling vi har just till att sänka arbetstiden. Det äregentligen en delfinansiering av en förkortad arbets-tid, så att fler får del av det ökade ekonomiska värdevi har i ekonomin av tillväxten. Den andra varianten,att i stället öka beskattningen, ser vi som betydligtsämre. Då har man i praktiken permanent en stor delav befolkningen utanför arbetsmarknaden.Sedan tar upp helt andra saker, bl.a. attde arbetade timmarna i offentlig och privat syssel-sättning är lika mycket värda. Visst är de det i princi-piell mening. Men det beror på vilket annat jobb vijämför med. Vi gör inte den skarpa åtskillnaden inomtjänstesektorn, som delvis är privat, delvis offentlig.Det kan vara väl så värdefullt inom bägge två. Det ärnog ganska självklart. Det är inte det som jag har tagitupp i kritiken av Vänsterpartiet.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag har den här man-datperioden kunnat följa i finansutskot-tet och också genom att lyssna på hans inlägg här ikammaren. Det har slagit mig att RoyOttosson har en förmåga att hantera sanningen väldigtovarsamt.Jag har ett gott råd till : Bär intefalsk vittnesbörd mot din nästa. När att har frångått någonting när detgäller pengar till miljöområdet är detta icke sant. VadRoy vill är att man inte skall följa de reglerför budgetprocessen i som vi har fastställt.Jag tänker följa de principerna och reglerna. Men RoyOttosson försöker att springa ifrån dem. Jag tyckerinte att det är bra.Vi fastställer anslagen för samtliga utgiftsområdeni ett och samma klubbslag. Vi fördelar dem inte vartoch ett för sig. Om sedan socialdemokraterna inte villfölja det enhälliga jordbruksutskottet är det de sombär skulden för att miljöområdet inte får mer pengar.Men lägg inte skuldbördan på , RoyOttosson! Lägg den på dem som inte håller uppgörel-sen med jordbruksutskottet.Det är viktigt att betänker detta. Jaghar haft anledning att korrigera RoyOttosson . Jag hade hoppats attslippa det , men jag tvingas ändå göra det. Läs påprinciperna och reglerna för budgetprocessen, RoyOttosson! Det skulle ha stor nytta av. Jag tänker följa dem.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag får väl tolka som att han känner sig väldigt träffad. Hanbehöver inte rätta den som redan har rätt.Jag har inte sagt att har frångått sitt kravpå att det behövs mer pengar till utgiftsområdet förmiljö. Men man har frångått möjligheten att skapa enmajoritet i finansutskottet för att ge en riktlinje tillregeringen att utgiftsområdet skall räknas upp i bud-geten som läggs fram . Det hade naturligtvisgått att sy ihop detta om det hade funnits någon viljafrån och sida. Problemetär ju att det inte fanns någon vilja. sig direkt på att skriva en egen reservationnär socialdemokraterna sade att de inte ville ha detta.Alla andra oppositionspartier var beredda att sätta signed och försöka hitta en lösning, vilket naturligtvis ärfullt möjligt med den nuvarande budgetprocessenockså.Att använda budgetprocessen på något slags for-malistiskt överdrivet sätt för att slippa viktiga politis-ka ställningstaganden är egentligen ganska makabert.Det är nu som vi skall ge riktlinjerna till regeringenom hur budgeten skall utformas. Finns det en majori-tet här i för att man behöver prioritera mil-jöområdet ytterligare måste det komma till uttryck ibeslutet och tillkännagivandet till regeringen. Någon-ting annat vore demokratiskt helt förkastligt. Vi skallnaturligtvis använda de regler vi har för t.ex. budget-processen på ett sätt som gör att vi kan driva politikoch förändra verkligheten enligt vad majoriteten tyck-er.Jag uppfattar faktiskt och agerande som att de har svikit, men att de smiterundan på det här litet snygga sättet. På det sättet kande hålla sig väl med såväl socialdemokraterna sommed sina egna tänkta väljare. De visar att de tycker ensak, väldigt bra och vackert, men sedan gör de detinte när de har chansen.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är beklagligt att vi ifinansutskottet har en ledamot som inte vet hur reg-lerna är när man fattar beslut om fördelning på olikautgiftsområden. Jag tycker att det är synd. Det berorpå att inte accepterar den nya budget-processen. Det kan inte vi göra någonting åt. Men jagtycker att det är beklagligt att man om man vill göraanspråk på att vara seriös försöker skriva om bildenoch historieskrivningen. Det är inte rätt. Det vet RoyOttosson.Om inte lyssnar eller tror på mig såtycker jag att han skall gå en kurs iden nya budgetprocessen. Lärare kan lämpligtvis varafinansutskottets kanslichef. På den sommarkursentycker jag att han också kan ta med sig en och annanledarskribent på den till pappersmängden största tid-ning som ges ut i denna kommun.Centerpartiet vill ha mer pengar till miljön. Cen-terpartiet vill ha en ordentlig miljöpolitik. Om social-demokraterna inte vill ha det är det deras ansvar. Jaghoppas att socialdemokraterna omprövar sin inställ-ning och, om de har möjlighet , medverkartill att tillföra miljöområdet mer pengar. Det finns entydlig signal bland sex oppositionspartier om att mil-jön behöver mer pengar. Men budgetprocessensprinciper är sådana att regeringen kan rädda sig undanett sådant nederlag.Jag tycker att om regeringen är klok, och om densitter kvar , tar den hänsyn till den mycketkraftiga opinion som finns i kammaren om att miljönbehöver mer pengar. Jag hoppas att också i ett sådant arbetet i stället för att spridairrläror om vad som har hänt i finansutskottet.Anf. 25 () replik:Fru talman! hoppar grodorna ur mun. Han påstår att jag på något sätt inte skulleacceptera budgetprocessen. Jag är en ivrig förespråka-re för den - det kan nog många av mina partivännervittna om. Det kan man också vittna om i utskottet.Detta är något som hittar på för attkomma undan i en svår debatt.Jag vet naturligtvis i allra högsta grad hur budget-processen går till. Jag vet att nu ger riktlin-jer till regeringen om hur budgeten skall utformas.Riksdagen slår fast utgiftstaket och gör en preliminärberäkning av utgiftsområdena. Hade och varit in-tresserade av att verkligen se till att det blev ett till-kännagivande om att mer pengar skall skakas fram pådetta område hade det kunnat ordnas på ett eller annatsätt. Det finns flera möjligheter.Att vara så här formalistisk och försöka smita un-dan är bara ett dåligt försvar. Det är trist.