prot · GL0983 · 1998-03-19 00:00:00 — Jag menar i ett särskiltyttrande att det är intressant att följa detta. Det kanfaktiskt bli så att frågan om statligt stöd aktualiseraslitet längre fram. Man får se litet grand hur utveck-lingen av detta kommer att bli.Sedan skall jag bara säga någonting om spetsk-nypplingen, som är ett intressant hantverk. Det finnsen särskild konsulent för just detta. Till jag säga att det faktiskt inte bara är kvinnor somhåller på med knyppling. Det är inte något löjetsskimmer över det hantverket på något sätt. Jag villbara nämna exemplet från därslöjden i rad har varit representerad ochdär bl.a. de här rockkillarna har suttit och knypplatmed grovt garn. De har tyckt att det har varit väldigthäftigt. Det är intressant att visa hur olika slöjdtekni-ker faktiskt kan falla ungdomar i smaken på väldigtmånga sätt.Vi säger inte att det skall vara ett särskilt stöd tilljust den slöjdarten. Det har den på ett sätt, men alltgår via . Lika väl somspetsen är en mycket viktig del av hemslöjden finnsdet andra viktiga delar också. Det är viktigt att arbetaför att slöjden får ett bra statligt stöd. Det tror jag ärmycket viktigt för hela vårt kulturarv, för ungdoms-verksamhet och annat. Sedan har att sköta själva fördelningen. Det tror jagatt den är mer kompetent att göra än egent-ligen är.Anf. 37 () replik:Fru talman! Det exempel som tog upp med ungdomarna på Hultsfredsfestivalenvisar att varje insatt krona till hemslöjden från statenssida - Riksutställningar har arrangerat ett hemslöjds-tåg som har åkt över hela , som vi har att tackaför den spirande ungdomsaktiviteten över landet -verkligen kan åstadkomma något i hela landet. Dendag vi diskuterar hemslöjd, knyppling och kvinnomu-seer med samma pondus och aktivitet som vi diskute-rar museer och armémuseer har gudin-nan vunnit.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! och jag är alldeles över-ens om slöjdens betydelse. Vi har diskuterat slöjdingående i kammaren, vilket jag ärglad för.(forts. )AjourneringPå förslag av talmannen beslutade kammarenkl. 13.51 att ajournera förhandlingarna till kl. 14.00då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 39 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Då övergår kammaren till frågestund. Jag får beregeringens ledamöter ta plats. Följande statsrådkommer att delta i frågestunden: statsrådet , socialminister , finans-minister , arbetsmarknadsminister , kulturminister , mil-jöminister och jordbruksminister . Statsrådet besvarar all-mänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inom rege-ringen.Får jag innan vi påbörjar frågestunden erinra såvälkammarens ledamöter som statsråden att frågor ochsvar skall var korta, vilket enligt bestämmelsernainnebär högst en minut. Då hinner vi dessutom medbetydligt fler frågor.Information om FörintelsenAnf. 40 ():Herr talman! Jag har en fråga till , och den gäller den i mina ögon föredömligakampanjen och hågkomsten av Förintelsen som rege-ringen har tagit itu med. Vi från har i mor-gon tillfälle att besöka ett koncentrationsläger iTyskland. Det är mycket bra.Vad jag undrar över är hur det ser ut på skolfron-ten. Utifrån ett begränsat perspektiv med tre skolbarnhar jag förstått att man inte i någon av mina barnsskolor själv velat ta på sig att gå ut med information.Jag undrar hur det i ett större perspektiv ser ut. Vilkaerfarenheter har regeringen fått av att man runtom i skolor och på arbetsplatser faktiskt tagit till siginformationen och velat sprida kunskap om Förintel-sen och i ett längre perspektiv vill förhindra att lik-nande katastrofer uppstår?Anf. 41 Statsrådet ():Herr talman! Informationsinsatsen om Förintelsenmed stöd av samtliga partier har blivit enoerhörd framgång. har vi över 500 000 rekvire-rade böcker. Det är långt mycket mer än vad vi räk-nade med. har över 50 000 sök-ningar skett på Internet. Kontakterna med forskningenoch skolorna har varit väldigt omfattande.Jag har en oerhört öppen attityd till det som EvaZetterberg tog upp. Jag är beredd att lyssna på allaförslag och idéer som kan komma fram för att vi skallkunna nå fler än vad vi redan nått. Vilken omfattningsom informationen till eleverna kommer att ha berorlitet på vilka eldsjälar och entusiaster vi har ute påarbetsplatser och i skolor, och naturligtvis också på ivilken omfattning föräldrarna vill lära sina barn ochbarnbarn något om historien och Förintelsen. Ju flergoda idéer jag kan få från och andraledamöter i kammaren, med desto större tacksamhettar jag emot dem.Anf. 42 ():Herr talman! Jag har förstått att böckerna har varitattraktiva och att många föräldrar och enskilda harbeställt dem. Det gläder mig naturligtvis. Men jag harträffat på väldigt många föräldrar som trots brev ochannat inte fått informationen i skolor - utifrån de treexempel jag själv har i min familj - där man inte pånågot sätt tagit upp detta. Jag tror att det är på grundav valhänthet som man har hanterat frågan på detsättet.Nu är inte skolan område. Jagvill skicka med till regeringen att jag tror att manutöver det här erbjudandet bör vända sig till skoloroch arbetsplatser och när terminen går mot sitt slutsamla in vad som hänt och ge de skolor som inte tagittill sig detta eller använt sig av informationen möjlig-het att och taupp detta när man hunnit förbereda sig. Jag tror attdet är en lång process, att vi inte kan klara av detunder några korta månader.Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Jag lovar att ta fasta på det har sagt. Jag kan också lova att ta en ny dis-kussion med generaldirektör. Jag har haftflera överläggningar med honom om hur vi skall gåtill väga och lägga upp insatserna så att vi når såmånga skolor, klasser och elever som möjligt. Det ärmöjligt att vi också kan fundera på att på nytt ha enöverläggning med folkbildningsorganisationerna ochstudieförbunden, som har varit väldigt lyhörda.Det som har sagt skall jag ta medmig till . Vi skall se om vi kan göraen extra ansträngning.Stöd till kommunala bostadsbolagAnf. 44 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till finansminis-tern och rör de som kan kommaatt bli ett engagemang för skattebetalarna för bostads-politiken enligt den nya bostadspolitiska propositio-nen. Är det bostadsbolagen eller kommunerna somskall stödjas? Varför skall de som bor i kom-munala bostäder, som är ett utmärkt välskött kommu-nalt bostadsbolag, betala ett öre mer än nödvändigtöver statsskatten till de kommunala bostadsbolag somfinns i svaga kommuner? Är stödet till kommunernaeller till bostadsbolagen? Är det till kommunerna börde sälja sina bostadsbolag och sälja andra bolag föratt finansiera och täcka sina förluster.Anf. 45 Finansminister ():Herr talman! Det är mycket vanskligt att uppskattakostnaderna för det som föreslås i den bostadspolitis-ka propositionen. Det beror på hur utvecklingenkommer att gestalta sig . Med engynnsam utveckling i ekonomin blir kostnadernasäkert mindre än så.En viktig del av propositionen går ut på att kunnastödja de kommuner som har en besvärlig ekonomioch som dessutom har bostadsföretag som är i en svårsituation med en stor del outhyrda lägenheter. Det härkommer att prövas från fall till fall. Det kommer inteatt vara någon generell förmån som går ut, utan detkommer att riktas i de särskilt ömmande fallen.Jag tycker att det finns ett gemensamt intresse förhela landet att vi kan räcka en hjälpande hand till dedelar av landet som har särskilt stora problem. Detkan vara vikande befolkning, ett vikande skatteunder-lag och till råga på allt annat en stor del outhyrdalägenheter, som är en tung ekonomisk börda för dessakommuner och för dem som bor i dessa kommuner.Jag tycker att det är riktigt att stödja dessa.Anf. 46 ():Herr talman! Talen 7-9 miljarder är från inrikes-ministern. Det är inte jag som är vidlyftig utan han iså fall. Det får finansministern göra upp med inri-kesministern.Finansministern talar om den hjälpande handen.Jag tycker att detta är ett litet problematiskt resone-mang. Det finns några som har gjort en jämförelsemed bankkrisen. Där fick aktieägarna ingenting. Vissabanker gick i konkurs, och staten tog över dem. Ak-tieägarna fick noll kronor. Samma princip måste gällahär, att kommuner som har dåliga bostadsbolag måstefrigöras från förbudet att sälja kommunala bolag ochkommunala bostadsbolag för att hjälpa till att täckaförlusterna innan kommuninvånare på annat håll ilandet skall träda in. Det är inte så att alla har drab-bats av problem som kommer utifrån, utan det här är istor utsträckning hemmagjorda problem. Här finns ettväldigt stort problem, eller hur, herr finansminister,att hjälpa den som redan har kört sig själv i botten.Anf. 47 Finansminister ():Herr talman! Beloppet 7-9 miljarder är en upp-skattning som inrikesministern har gjort och är givet-vis behäftad med en stor osäkerhet. Det är vi heltöverens om. Det kan bara den framtida utvecklingenutvisa vad det i slutänden blir. Det går inte ut någotvillkorslöst stöd till alla bostadsföretag som har pro-blem, utan det kommer att prövas mycket noga frånfall till fall. Det kommer att vara restriktivt, och detkommer säkert i många fall att föranleda bestämdavillkor för att stödet skall utgå.Jag tycker att det är en väldigt förenkladbeskrivning att säga att problemen är självförvållade.Det kan det vara i vissa fall, men i andra fall rör detsig om en händelseutveckling som man inte rår över,en demografisk eller en ekonomisk utveckling somslår väldigt olika i olika delar av landet. För mig somsocialdemokrat är det självklart att vi utifrån perspek-tivet att hela landet skall leva också är beredda attgöra insatser i de delar av landet där man av yttreomständigheter har en svag utveckling och ofrivilligthar hamnat i ekonomiska problem.EU:s syn på svenskt miljöarbeteAnf. 48 ():Herr talman! Miljöfrågan är en av de viktigastefrågorna i EU-arbetet, inte minst för framtiden. Nuhar EU på olika sätt haft synpunkter på och förhört sigom det svenska miljöarbetet relaterat till EU.Min fråga till miljöministern är om det kvarstårnågra frågor eller någon kritik från EU:s sida när detgäller det sätt på vilket bedriver miljö-politik.Anf. 49 Miljöminister ():Herr talman! De enda områden där vi har fått di-rekt kritik av EU och där frågan har gått vidare tillEG-domstolen gäller t.ex. de svenska kemikaliereg-lerna som är strängare i fråga om t.ex. drivförbudet.Där avser att fullfölja sin strängare lagstift-ning.Sedan har EU haft frågor på några områden. Menvi har ännu inte diskuterat dessa färdigt. Vi kommernaturligtvis alltid att föra diskussioner. EU inför helatiden nya direktiv och ändrar sinlagstiftning. Diskussionerna om hur EU-lagstiftningoch den nationella lagstiftningen står i förhållande tillvarandra är ju ett arbete som pågår mellan EU ochsamtliga medlemsländer och kommer alltid att sågöra.Anf. 50 ():Herr talman! Skall man tolka det så att EU i grun-den är nöjd med det svenska miljöarbetet och så attdet inte kvarstår någon fråga från EU av kritisk karak-tär mot det sätt på vilket miljöfrågorna hanteras? Ellerfinns det förändringar som skulle vara angelägna attgöra, t.ex. i förslaget till svensk miljölagstiftning somnu har lagts på bord? Finns det ingentingsom miljöministern behöver hjälp med i den delen?Anf. 51 Miljöminister ():Herr talman! EU är nog i stort sett mycket nöjdmed den svenska miljöpolitiken och den svenskamiljölagstiftningen. Däremot förs det alltid en dis-kussion om EU:s direktiv jämfört med svensk lag-stiftning. Vi har t.ex. fört diskussioner om hur mångamätstationer som det skall finnas för vatten. Det är juen fråga som är litet annorlunda när det gäller Sverigemed tiotusentals sjöar jämfört med ett land som Bel-gien. Den sortens diskussioner kommer vi säkert attfortsätta att föra med EU. Men vi har förhållandevismycket goda relationer och har fått god uppskattningför det svenska miljöarbetet.Utflyttning av storföretags ledningsfunktionerAnf. 52 (m):Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.För sedan avgav en en rapport somvisade att många av 500 största företag harflyttplaner. säger sig även industriför-bund ha goda indicier på att över hälften av de ledan-de 40 börsföretagen i har avancerade utflytt-ningsplaner. Det gäller då framför allt forsknings- ochutvecklingsfunktioner, finansförvaltning samt andraledande funktioner.Min fråga till finansministern är: Välkomnar fi-nansministern den här utflyttningstendensen? Omicke, är det värt att försöka att anstränga sig för attbehålla svenska stora industriföretags ledningskapaci-tet och forskningskapacitet i ? Vad gör i så fallregeringen för att underlätta detta?Anf. 53 Finansminister ():Herr talman! Självfallet är vi inom regeringen an-gelägna om att stora företag har en omfattande verk-samhet i , inte bara produktion utan huvudkon-tor, forskning och utveckling. Det är givetvis viktigtatt vi både behåller och ytterligare förbättrar före-tagsklimatet i Sverige.Samtidigt lever vi - och har gjort under en lång tid- i en alltmer internationaliserad ekonomi. Det äroundgängligen så att stora svenska internationelltverksamma företag placerar en del av sin verksamheti andra länder. Annars hade de aldrig blivit så storaoch internationella som de är . Det är ingentingatt förvånas över.Det är å andra sidan glädjande att vi under senareår har kunnat se allt större inflöden av investeringaroch företagsetableringar till . Traditionellt harvi haft mycket större utflöden ur Sve-rige. har den balansen blivit jämnare och t.o.m.tippat över till den andra änden. etablera-de sig 100 amerikanska företag i . Det är vik-tigt att vi också får strömmar i den riktningen.Anf. 54 (m):Herr talman! Vi är ense på den punkten, finans-ministern och jag. Det är viktigt att vi även får utländ-ska investeringar i . Men det är nog så viktigtatt vi slår vakt om vår egen inhemska industri. Detverkar som att finansministern är inne på samma tan-kegångar.En stor risk är att vi i förlorar spets- ochspjutspetskompetens samt forskarbegåvningar. Detvore väldigt allvarligt. Därför måste regeringen vidtaåtgärder för att försöka att motverka detta.Jag konstaterar att beskattning av kapitalinkoms-ter, dubbelbeskattning och förmögenhetsskatt är så-dant som gör att företagen överväger att flytta utom-lands.I många av dessa företag ökade sysselsättningen iutlandet från 200 000 till 450 000 anställda från 1970fram till 1994. Däremot drog man ned på antalet an-ställda - 1970-1994 - i sammaföretag från ca 400 000 till 300 000. Detta är oro-väckande tendenser, och det måste regeringen göranågonting åt.Anf. 55 Finansminister ():Herr talman! Dessa siffror som härrör från stannar av någon anledning vid 1994. Detvar ju ett årtal då vi hade haft med mycketnegativ utveckling i med minskande syssel-sättning. Dessbättre har utvecklingen förbättrats sedandess med ökande sysselsättning i industrin. Jag hop-pas naturligtvis att den utvecklingen skall fortsättaunder - jag är ganska övertygadom att den kommer att fortsätta.Det är viktigt att vi har ett bra företagsklimat iSverige. Vi arbetar på bred front här. Vi satsar oerhörtkraftigt på forskning och utbildning. Till skillnad frånHenrik S Järrel tror jag inte att kapitalbeskattningenär avgörande när det gäller företagsetableringar - detgäller i stället beskattningen av sparande. Men ännuviktigare för företagen är ju företagsbeskattningen,och då är det så att har en av de lägsta bolags-skattesatserna internationellt sett. Det är naturligtvisett starkt argument för företag som vill etablera sinverksamhet i Sverige.Över huvud taget skall vi erbjuda och erbjuder engod miljö, och det är någonting som vi skall arbetavidare med. Jag har förtröstan om att vi kommer attvara ett attraktivt land för att företag skall stanna iSverige eller etablera sig i Sverige.Nedskärning i den offentliga sektornAnf. 56 ():Herr talman! Jag har en fråga till arbetsmark-nadsministern.Under valrörelsen var ju socialdemokraternamycket kritiska mot den borgerliga regeringen angå-ende de kraftiga nedskärningar som den hade genom-fört i den offentliga sektorn.Vi anser alla att sysselsättningen är viktig. hardet visat sig att från september1994 till har det försvunnit 106 000arbetstillfällen från den offentliga sektorn, trots att vivet hur besvärligt det är inom vårdområdet.Hur förklarar ministern detta med tanke på att allaanser att just sysselsättningen är så viktig?Anf. 57 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att vi kritisera-de den dåvarande borgerliga regeringen, inte bara föratt 114 000 jobb försvann i den offentliga sektornutan också för att 316 000 jobb försvann i den privatasektorn. Det blir tillsammans ca 440 000 förloradejobb.Vad vi gjorde när vi kom tillbaka till regerings-makten är väl bekant. Vi sanerade statens finanser,och det kostade på. Men när detta nu är gjort kan vi taitu med det som vi tycker är viktigt, nämligen att förseden offentliga sektorn med nya pengar: 4 miljarder , 4 miljarder och 4 miljarder under de kom-mande åren. Detta kommer att innebära att inte barade uppsägningar som annars hade varit aktuella kanförhindras, utan vi kan också se att man nu har börjatatt anställa igen.Av de 10 000 lediga jobb som anmälstill arbetsförmedlingarna är av dessa jobb inomvård, omsorg och skola.Anf. 58 ():Herr talman! Jag förstår mycket väl vikten av attspara. Men vid samtal med Arbetsmarknadsdeparte-mentet visar det sig att man inte vet vad arbetslöshe-ten kostar. Jag tycker att det är viktigt att man redovi-sar vad den kostar. De höga siffror som nyligenangetts, att man beräknar att arbetslösheten skullekosta 153 miljarder, motsvarar faktiskt 600 000 ar-betslöner. Då kan man fråga sig: Har ni verkligensparat, när ni har friställt så mycket människor?Anf. 59 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Återigen är det på det viset att destora tappen när det gäller jobb skedde mellan 1991och 1994. Vad som har hänt är att syssel-sättningen i den privata sektorn har ökat. Dessvärrehar vi inte kunnat motverka den fortsatta nedgången iden offentligen sektorn , för nu ser vi att detvänder. går det bättre för Sverige.Vi vet att den totala kostnaden för arbetslöshetenär 153 miljarder, enligt den rapport från somThomas hänvisar till. Men vore detomöjligt att anställa alla arbetslösa i den offentligasektorn. Vi vill ju att folk skall få jobb i den privatasektorn, inte minst. Vi ser att det har hänt under degångna tre åren, och det fortsätter. Men kan videssutom, med de nya pengar som kommer till tackvare saneringen av budgeten, se till att fler personerkan arbeta med barn, sjuka och gamla. Det tycker viär väldigt bra.SommararbeteAnf. 60 ():Herr talman! Jag har också en fråga till arbets-marknadsminister jag förstår besökte arbetsmarknadsministernnyligen svenska Coca Cola ute i . Såvitt jagförstår var anledningen till besöket att företaget harlovat att till ordentliga löner anställa ungdomar försommarjobb motsvarande av den ordinariestyrkan. De ville utforma detta som en budkavle tillandra stora företag. Min fråga är helt enkelt om ar-betsmarknadsministern vet om några andra storasvenska företag har nappat på den här goda idén, somjag ser det, från svenska Coca Cola.Anf. 61 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att avsiktenmed mitt besök bl.a. var att ta reda på hur produktio-nen var, därför att Coca Cola har en intressant före-tagsidé. Företaget skiljer sig nämligen från mångaandra svenska storföretag som harbörjat tillämpa lean production, dvs. Det gör man inte på Coca Cola, för mansäger att i och med det kan man inte säkerställa leve-ranserna vid toppar. Man har i stället litet fler anställ-da för att vid toppar kunna se till att kunden får sinavaror, och när det är litet mindre att göra utbildar manfolk. Det är en mycket god företagsstrategi, enligt mittförmenande.Dessutom skall man, som säger,också öka antalet anställda sommarjobbare.Det tycker jag också är bra. Jag kan inte svara på omdet är något annat storföretag som ännu har antagitstafettpinnen. Men jag kan säga att regeringen görytterligare insatser för att alla gymnasieungdomarnågon gång skall kunna få ettsommarjobb. Dels har vi avsatt pengar för detta, delsförsöker vi genom opinionsbildning påverka företa-gen i den riktningen.Försäljning av folköl till ungdomarAnf. 62 ():Herr talman! Det har tidigare ställts frågor omfolkölet till socialministern. Jag tar upp frågan igeneftersom problemet ingalunda är löst.För barn och ungdomar är folkölet den allra vanli-gaste berusningsdrycken. Det är lättillgängligt, ochdet är billigt. Det är lättillgängligt därför att man vidförsäljningsställena inte respekterar åldersgränsen.Det beror på att det inte behövs tillstånd och att detinte finns några sanktioner vid överträdelser.Jag upprepar frågan som har ställts många gångerförr: Vad har hänt, och vad avser socialministern attgöra för att ta itu med problemet?Anf. 63 Socialminister ():Herr talman! Det som har hänt är att vi har haftfrågan uppe dels i den nationella ledningsgruppen,dels vid överläggningar med handlarna själva, somnaturligtvis har lovat att ta ett stort ansvar för det här.De har också visat det material som de vill gå ut medoch de informationsinsatser som de vill göra. Dess-utom har ett antal kommuner hört av sig och vill fårätt att ta ut avgifter för att bättre kunna övervakadetta och sköta tillsynen. Den frågan kommer vi attkunna ta upp när vi i en proposition behandlar en radolika alkoholfrågor. Då måste vi behandla även denfrågan. Jag är positiv till det. Jag tror att man kanbehöva göra en ändring i reglerna så att kommunernakan sköta tillsynen bättre.Jag har också sagt att om man inte kan visa sköter detta, så är det yttersta hotet att man flyttaröver folkölet till Systembolaget. Men det är klart attdet bästa är om vi inte behöver reglera ytterligare,utan att de faktiskt kan ta sig an den här uppgiften påett seriöst sätt.Jag kan direkt lova att jag återigenskall ta upp frågan i nationella ledningsgruppen ochse till att sätta ytterligare fart på den.Anf. 64 ():Herr talman! Ja, lova, men har det tydligeninte hänt så mycket. Jag hörde alkoholforskare här-omkvällen berätta vilka resultat de hade kommit framtill, och det såg inte så lovande ut.Om man tar ut en avgift, borde man då inte ocksåha tillståndsgivning och som sanktion ha möjlighet attta tillbaka tillståndet om det inte händer någonting.Jag vet att socialministern har sagt att Systembolageteventuellt kan vara en lösning. Men då bör det juhända någonting snart som ger verkningar ute i verk-ligheten.Anf. 65 Socialminister ():Herr talman! Det är otroligt viktigt hur kommu-nerna sköter detta och att de klarar av att utöva entillsyn som är tillräcklig. Det är mycket där man måstesätta in resurserna, naturligtvis. Det har faktiskt ocksåhjälpt till att en del av nykterhetsorganisationerna harvisat på bristerna, och det måste de fortsätta med.Frågan om tillståndsgivning har varit uppe till dis-kussion. Men de flesta var emot tillståndsgivningdärför att de tyckte att det skulle leda till en enormbyråkrati och ett enormt kontrollsystem som faktisktskulle medföra större risker. Däremot menar de att debehöver resurser via avgifterna för att kunna jobbaeffektivare med tillsynen.SportfisketAnf. 66 ():Herr talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern som rör fisket. I min del av landet, , har sportfisket stor betydelse för denbofasta befolkningen, men inte bara för dem utanockså för turismen. Sportfiskarnas upptag av lax ärdock av den totala årliga fångsten.Jag skulle vilja höra hur jordbruksministern ser påmöjligheten att säkra sportfiskarnas villkor framöver,eftersom det talas om begränsningar och restriktionerför sportfisket. är drivgarnsfisket omdisku-terat, som man upplever tar de stora mängderna ochsom kanske är till förfång för sportfisket.Är jordbruksministern beredd att göra något för attsäkra och helst utveckla sportfisket i älvarna längsNorrlandskusten?Anf. 67 Jordbruksminister ():Herr talman! Den grundläggande ambitionen medfiskeripolitiken är så att säga att fisken skall trivassom fisken i vattnet, dvs.