prot · GL0987 · 1998-03-26 00:00:00 — Det påminner om en kille i en sångsom inte kan tugga tuggummi och gå samtidigt.Jag hoppas verkligen att ministern i den vårpro-position som skall framläggas åtminstone kan ge detbeskedet till människorna att taxeringsvärdena fryses1999, om man inte vill sänka skatten.Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! Jag undrar om insåg vad han sade: Vi kristdemokrater gör bå-de-och. Det är precis det som har varit problemet: sänkt skatter och ökat utgifterna. Man vill byggaut omsorgen som man vill minska finansie-ringen av den. Det fungerar ju inte. Det vet man närman väl sitter i regeringsställning. Det skulle ocksåMichael veta, om också han någon gångskulle hamna i den ställningen. Det går inte att görabåde-och hur lätt som helst.Vad gäller fastighetsskatten som skatt finns det ensplittrad bild i . Det finns en rad olika änd-ringsförslag och debatter om förändringar. Jag tyckeratt det är tillräckligt skäl för att vi skall samla oss parlamentarisk utredning som ser över systemet. Vikan vara överens om att det finns en del problem.Skärgårdsproblematiken är en sådan. Snabbt stigandepriser när ett område blir populärt gör att människorfår problem med fastighetsskatten. Energiinvestering-ar som höjer taxeringsvärdet och ökar fastighetsskat-ten är ett annat problem.Låt oss samla oss i en parlamentarisk utredningoch skapa breda parlamentariska majoriteter, så att vifår ett system som människor känner håller över man-datperioden. Jag tycker att det är en viktig uppgift.När det gäller nivåerna har vi inte några resurseratt sänka skatten. Vi satsar framför allt på vård, skolaoch omsorg, och då får detta vänta.ArbetslöshetenAnf. 91 ():Fru talman! Jag riktar min fråga till statsministern.Enligt tidningsuppgifter försöker nu lugna sina partivänner på olika distriktskongressermed att arbetslösheten och jobben nog inte blir någonstor valfråga. Underförstått skall socialdemokraternasåvitt jag förstår kunna gå igenom valrörelsen ochlyckas ducka i frågan om den höga arbetslösheten. Iett valtaktiskt perspektiv förstår jag väl.Enligt bedömning, sompublicerades i går, är nämligen BNP-tillväxten i Sve-rige visserligen god, men prognosen är att med denpolitik som regering driver kommerden samlade arbetslösheten efter nästa mandatperiod,, att ha minskat med bara ynkliga ellermed tre tiondelar : , år1999, , , år 2002och år 2003.Jag förstår att socialdemokraterna inte vill tala omjobb i valrörelsen. Prognosen klär i siffror regeringensmisslyckande och brist på jobbstrategi.Anf. 92 Statsminister ():Fru talman! När det gäller prognoser har jag enviss respekt för . Det var trots allt han somen gång i tiden "skruvade ihop" tabellerna i Natalie-planen, som visade hur den gamla borgerliga rege-ringen skulle fixa både arbetslöshet och statsfinanser.Det var en märklig uppvisning. När han läser siffrorpå det där viset får jag alltså en deja vu-känsla - jaghar hört det förut.Jag tror - och det sade jag - att vi nu kanfå en utveckling vad gäller sysselsättningen som göratt det som kritikerna har fokuserat på ,att sysselsättningen inte växer utan bara den öppnaarbetslösheten faller, kan komma på skam. Jag harsagt att om det inträffar, blir detta kanske inte denstora frågan i valrörelsen, som vi trodde för någramånader sedan. Det återstår väl att se. Jag hoppas attdet blir så för sakens skull - det vore bra - men omdet inte blir så, får vi väl ta upp en debatt, . Då kommer nog jag att komma ihåg ett ochannat som har försökt skruva ihop tidigare isin politiska karriär.Anf. 93 ():Fru talman! talar väldigt gärna omdet som hände . Okej, vi kan kon-statera att det när den nuvarande regeringen tillträddefanns fler riktiga jobb i landet än . Antalet riktigajobb har minskat.Men jag ville tala om framtiden och de prognosersom det statliga har gjort. Debedömningar som det har gjort fram dystra innebörden att den totala arbetslöshetenkommer att hamna på . Detta sker, herrstatsminister, under det gynnsamma antagandet att vihar en fortsatt högkonjunktur. Om arbetslösheten blir10 % framöver vid högkonjunktur, vad skall den dåinte bli om det blir lågkonjunktur?Statsministern och hans regering har långsiktigtbara två saker att göra i denna fråga: att knäppa hän-derna och hoppas på en internationell konjunkturupp-gång eller att mästra facket till låga löneökningar.Någon annan strategi för de långsiktiga problemenhar vi inte sett.Anf. 94 Statsminister ():Fru talman! Jag blir alltid så imponerad av . Han vet precis hur det är. Vi har det ellerdet att göra - så är det. Det baserar sig naturligtvis påhans rikhaltiga erfarenheter av regeringsarbete underen minst sagt dyster period.Det är inte så enkelt att det är si eller så. Det är enohygglig massa saker som en regering kan göra för attpressa tillbaka arbetslöshet. Det handlar både omutbildningsinstrument och om tillväxtorienteradeåtgärder liksom om en lång rad insatser som kan vid-tas. Vi spelar på hela registret. Vi tror att vi just nu ärframgångsrika. Säkra är vi inte, men det ser betydligtbättre ut nu än vad det gjorde sedan.En sak är säker, : Hade vi efter dedystra åren inte lyckats att få ned räntorna, få bortinflationen, få upp tillväxten, få tillbaka framtidsför-hoppningarna, få bort konkurserna och få upp jobbeninom offentlig sektor, skulle jag inte ha vågat vara såhär optimistisk, men säker är jag inte.Anf. 95 TALMANNEN:Därmed är frågestund av-slutad. Jag tackar regeringens företrädare för er med-verkan.6 § Information från regeringen om Agen-da 2000 - jordbruksdelenAnf. 96 Jordbruksminister ():Fru talman! presenterade den18 mars Agenda 2000, en strategi för EU:s utvidg-ning, förslag till reformer på centrala politikområdenoch finansiella perspektiv. En viktig del rör EU:sgemensamma jordbrukspolitik. Agenda 2000 är enfördjupning och utveckling av det utkast till förslagsom kommissionen presenterade i juli 1997.Kommissionen föreslår att den gemensammajordbrukspolitiken reformeras. Man motiverar dettamed att prisnivåerna inom EU och gällande WTO-åtaganden riskerar att leda till att överskott byggs upp,med ökande budgetkostnader som följd. EU förlorardärmed marknadsandelar inom unionen och påvärldsmarknaden. En sådan utveckling kan också ledatill negativa sysselsättningseffekter.Kommissionens förslag i Agenda rör vissajordbruksgrödor, som spannmål och oljeväxter, menockså nötkött och mjölk. Ett förslag till reform avolivoljesektorn presenteras. Därutöver föreslår kom-missionen en ny förordning för landsbygdsutvecklingoch en horisontell förordning. Kommissionen föreslårsänkta interventionspriser, vilket till viss del kompen-seras med ökade direktbidrag. Genom förslaget avsesdet europeiska jordbruket bli mer konkurrenskraftigtpå världsmarknaden. Möjligheter att exportera utanhinder av åtaganden i WTO öppnas.För spannmål föreslås en sänkning avdet garanterade priset . Jordbrukarnakompenseras delvis genom en höjning av arealstödet.Avsikten är att det sänkta garanterade priset ocksåskall medföra sänkta marknadspriser. Detta innebär isin tur lägre produktionskostnader inom animaliesek-torn, eftersom spannmål är en viktig foderråvara.På nötkött föreslås att de garanterade prisernasänks och på mjölk över trerespektive . Kompensationutgår genom att de nuvarande djurbidragen höjs. Ettbidrag för mjölkkor införs. Vid utbetalning av djurbi-dragen föreslås att medlemsstaterna skall fördela enviss del av stödet enligt nationella regler. Ett s.k.nationellt kuvert med en klumpsumma reserveras förrespektive medlemsland.En sänkning av prisstöden som ersätts av ökadedirekta ersättningar till jordbrukarna betyder samman-taget att kostnaderna för EG:s budget under perioden2000-2006 ökar. minskar kostnaderna förkonsumenterna genom att prissänkningarna slår ige-nom i konsumentledet.Utöver förändringarna i de olika marknadsregle-ringarna föreslås en ny förordning om landsbygdsut-veckling. Den omfattar jordbrukets struktur- ochmiljöfrågor, kompletterande åtgärder samt åtgärderför att främja ekonomisk diversifiering och syssel-sättning på landsbygden. Olika stöd sammanförs, ochförslaget innebär förenklingar.Slutligen föreslås en s.k. horisontell förordning.Denna ger medlemsstaterna möjlighet att förena mil-jövillkor med utbetalning av direktstöd. Om jordbru-karna inte uppfyller dessa villkor kan stödet minskaseller dras in. Vidare föreslår kommissionen i denhorisontella förordningen att medlemsländerna inomvissa gränser och med hänsyn till sysselsättningen idet enskilda jordbruksföretaget skall ges möjlighet attjustera de direkta betalningar som utgår till varjejordbruksföretag, s.k. modulering. Båda dessa åtgär-der, miljövillkorade stöd och s.k. modulering, är fri-villiga för medlemsländerna. Medlemsländerna kananvända inbesparade medel till miljöriktade stödåt-gärder.Fru talman! Detta är en kortfattad redovisning avförslagets huvuddrag. Framför oss ligger nu ett omfat-tande arbete med reformförslagen. Förslagen i Agen-da 2000 kommer att diskuteras ijordbruksministerrådet . Kommissionensambition är att beslut skall kunna tas före utgången avår 1998, dock senast före valet till ,som kommer att hållas . Reformarbetetkommer alltså att pågå kontinuerligt under lång tid.I detta arbete är det enligt min bedömning önsk-värt med ett nära samarbete mellan regering och riks-dag. Regeringen avser därför att utöver kontakternamed jordbruksutskottet och fördjupadialogen med partier.Fru talman! Den svenska positionen tar sin ut-gångspunkt i den proposition som regeringen nyligenlämnat till och som för närvaran-de behandlar. Där föreslås tre mål för jordbrukspoliti-ken. Jordbruks- och livsmedelsföretagens produktionskall styras av konsumenternas efterfrågan. Vidareskall produktionen vara långsiktigt hållbar från såvälekologiska som ekonomiska utgångspunkter. EU skallockså medverka till global livsmedelssäkerhet, bl.a.genom att hävda frihandelns principer även på livs-medelsområdet.Regeringen anser att marknadsordningarna i dengemensamma jordbrukspolitiken skall avveck-las. bör politiken bygga på riktade insatserför att säkerställa miljövärden, landsbygdens utveck-ling och regionala mål.De direkta ersättningar som införs i syfte att kom-pensera sänkningar av de garanterade priserna börtidsbegränsas och avvecklas under denna övergång-speriod.Det är viktigt att reformen genomförs på ett sådantsätt att konkurrensförhållanden inte snedvrids. Låtmig betona att vi från svensk sida inte accepterar attvårt jordbruk missgynnas av förändringar som före-slås.Förslagen i Agenda måste bedömas motbakgrund av övergripande målsättningar. Förslagensyftar till att öka marknadsorienteringen av jordbruks-sektorn och öka dess konkurrenskraft, vilket är posi-tivt. Konsumenterna kommer att gynnas av lägrepriser, och den europeiska unionen står därmed bättrerustad inför de kommande förhandlingarna i WTO.Regeringen välkomnar vidare att förslagen innebär enstärkning av jordbrukets miljöprofil. Förslaget kom-mer också att underlätta den förestående östutvidg-ningen.Låt mig sammanfattningsvis säga att enligt rege-ringens bedömning är de förslag som kommissionenpresenterar i Agenda steg i rätt riktning.Anf. 97 ():Fru talman! Det har vid olika tillfällen, dels i , dels i andra sammanhang, framförts att detfinns ett behov av att ta bort marknadsordningarnainom EU för att sänka den allmänna prisnivån ned tillvärldsmarknadspriset. Världsmarknadspriset är inte,enligt min uppfattning, en reell marknad. Där kan maninte köpa exempelvis dryckesmjölk, Lätt & Lagom ochyoghurt, utan där får man köpa mjölkpulver ellerenkelt matfett. På det sättet är det ingen reell mark-nad, men av jordbruksministern får vi ett intryck avatt vi skall kunna pressa ned våra priser till den nivån.Min uppfattning är att världsmarknadsprisernakommer att stiga uppåt om man får bort marknadsreg-leringarna. Jag vill fråga hur jordbruksministern serpå detta, om den analysen också stämmer med denanalys som gör.Anf. 98 Jordbruksminister ():Fru talman! Att bedöma vilken effekt en avregle-ring helt eller delvis inom den europeiska unionenskulle få på världsmarknadspriser för olika produkterär mycket svårt, för att inte säga omöjligt. Man måstenaturligtvis också ta hänsyn till vad som i övrigt hän-der i den internationella utvecklingen, hur skördarutfaller och hur ekonomiska och sociala förhållandeni olika länder påverkar såväl deras produktion somderas konsumtion. Därför tror jag att själva utgångs-punkten att försöka identifiera ett världsmarknadspris,vilket är väldigt svårt, och sedan anpassa sig till dennivån är tämligen omöjligt.Jag tror att den väg som kommissionen nu anvisar,att gradvis sänka de inom EU reglerade garanteradepriserna, interventionspriserna, och göra det i olikaomgångar, är den rätta vägen att arbeta med de härfrågorna. Vad det sedan i sin tur kommer att få föreffekter återstår att se.Min bedömning är att det för vissa produktområ-den, där den europeiska unionen är oerhört domine-rande, t.ex. inom mejerisektorn, kan man mycket välfå den effekten att världsmarknadspriserna stiger somen konsekvens av avregleringen.Anf. 99 ():Fru talman! Marknadsordningar, dvs. gränsskyd-den och tullarna, har från början kommit till därför attnationerna tidigare ville ha en självförsörjningsgradav baslivsmedel. Man kan säga att det är samma filo-sofi som gäller gemensamt för EU . Hur serjordbruksministern på detta? Tar vi risker genom atttrappa ned detta och därmed utsätta oss för att andravärldsdelar kanske skall producera våra baslivsmedeli framtiden? Eller hur kommer vi att kunna garanteraen rimlig självförsörjning av baslivsmedel? Vi kom-mer förmodligen att ha en viss svårighet här uppe i deskandinaviska länderna att ligga lika bra till när detgäller att producera som man gör i länder som harbättre förutsättningar. Därmed dras vissa produk-tionsmöjligheter och arbetstillfällen undan i Sverige.Anf. 100 Jordbruksminister ():Fru talman! Gamla tiders säkerhetstänkande bygg-de på att varje land skulle bygga en mur runt om sigmilitärt såväl som i andra avseenden och därmedgarantera sina medborgare trygghet och säkerhet.Hela den bärande idén med den europeiska unionen ären annan. Genom att tvärtom riva gränser mellanländer och genom att göra samarbetet på väsentligaområden nära och omfattande minskar man risken förtraditionella säkerhetsproblem, dvs. krig eller konflik-ter.Jag delar uppfattningen att säkerheten i framtidensnarare bygger på att vi är nära förbundna med var-andra, också av det skälet att den typ av risker ellerhot som vi kanske kan se framför oss kanvara orsakade t.ex. av miljöproblem och kärnkraftso-lyckor. Tjernobyl kan vara ett exempel. I ett sådantläge är det inte säkert att vara ett land som bygger påsin egen produktion. Säkerheten ligger i sådana fall påatt man har tillräckligt nära relationer med andraländer för att kunna få en tillförsel av produkter.I det stora perspektivet kommer efterfrågan pålivsmedel under överskådlig framtid bara att öka.Jordens befolkning kommer att öka så drastiskt attlivsmedelsproduktionen behöver fördubblas. i ettglobalt perspektiv kommer det att finnas behov av enökad livsmedelsproduktion. Det tror jag också kom-mer att gälla för i framtiden.Anf. 101 ():Fru talman! Jag vill ta upp det som jordbruksmi-nistern nämnde mot slutet av sin information om riks-dagens och de politiska partiernas delaktighet i dettaarbete. Jag undrar om jordbruksministern har litet merkött på benen i den delen. När och i vilken formkommer vi från jordbruksutskottet och från de politis-ka partierna här i att kunna komma med iprocessen? Vilket material får vi?Vi är härdade för att inte säga luttrade i jord-bruksutskottet när det gäller att få del av material frånkanslihuset och komma in i skedet på ett tidigt stadi-um, även om det inte alltid är på jordbruksministernsområde som de problemen finns.Det är min ena fråga. Den andra gäller jord-bruksministerns resonemang nu och tidigare kring densvenska linjen. Man bör ha en uttalad målsättning närdet gäller förändringen av EU:s jordbrukspolitik -CAP. är det i ett litet närmare perspektivuppenbart att kommissionens förslag som det ser utnu i flera meningar diskriminerar svenskt jordbruk.Det återspeglar sig i att andra länder ofta driver natio-nella intressen i jordbrukspolitiskt hänseende.Min fråga till jordbruksministern gäller hur honser på att från svensk sida i det fortsatta arbetet tillva-rata den svenska jordbruksnäringens intressen. Vilkenprioritet har det i jordbruksministerns och regeringensarbete?Anf. 102 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först säga att vi från Jord-bruksdepartementets sida tillmäter det mycket storbetydelse att ge god information och att viregelbundet informerar såväl jordbruksutskott somEU-nämnd. Även det arbetet kommer kanske att be-höva intensifieras med anledning av reformarbetet.Att jag inte har preciserat de former som är nöd-vändiga för ett fördjupat samarbete beror på attAgenda 2000 i sin helhet inbegriper många olikapolitikområden. Det är viktigt att vi kan samordna detutvecklade samarbetet kring jordbrukspolitiken meddet fördjupade samarbetet med kring restenav Agenda 2000. Därför har jag inte preciseratdet. Jag vill än en gång understryka att jag tillmäterdet oerhört stor betydelse att vi kan ha ett nära samar-bete med partier i det fortsatta förhand-lingsarbetet.Sedan gäller det om förslaget diskriminerar Sveri-ge. Det som vi har haft en omfattande diskussion om,nämligen ersättning för produktion av spannmålsensi-lage, är inte någon ny del i jordbrukspolitiken. Detfinns redan i jordbrukspolitiken. Den diskriminering-en av accepterades av den dåvarande svenskaregeringen i dess förhandlingar inför med-lemskap. Det är en komplikation för oss . Vi mötsav frågan varför vi nu protesterar mot en snedvridningsom vi en gång har accepterat.Anledningen till att vi accepterade den då bordeLennart hellre fråga den dåvarande regeringenom, i vilken ingick.Min ambition nu är att reformarbetet skall bedri-vas på ett sådant sätt att svenskt jordbruk inte miss-gynnas. Självfallet är det oerhört viktigt för oss atthävda våra nationella intressen. I de nationella intres-sena - det vill jag gärna understryka - ingår inte en-bart det svenska jordbruket, utan också de svenskakonsumenterna.Anf. 103 ():Fru talman! I den första delen vill jag säga att jagverkligen inte har någonting att klaga på när det gällerdet sätt på vilket jordbruksministern och Jordbruks-departementet informerar utskottet och partierna.Anledningen till att jag tog upp frågan är att det är ontom tid denna vår. Det är uppenbart att det är en an-strängd arbetssituation. Det är vi ganska klara över.Skall arbetet bli meningsfullt menar jag att jord-bruksministern bör vara observant, försiktigt uttryckt,på arbetssituationen och arbetsläget.Jag tror att alla partier i jordbruksutskottet ochriksdagen vill känna en delaktighet i det arbete utri-kesministern skall bedriva, men det måste alltså skepå ett meningsfullt sätt även arbetstekniskt. Tidenspringer i väg.När det gäller den andra delen kan jag säga att jagändå tycker att jordbruksministern är litet passiv. Honsäger att vi inte skall bli diskriminerade eller miss-gynnade. Jag menar att det måste vara jordbruksmi-nisterns uppgift att ha en offensiv attityd i stället föratt bara bevaka att ingenting går snett. Hon måste varaobservant, om jag får använda ordet igen, och offen-siv när det gäller att se till att ge den svenska jord-bruksnäringen utrymme i förhandlingarna kring agen-dan . Hon skall inte vänta påatt någonting går fel utan ta sådana initiativ att det gårbra för svensk jordbruksnäring.Anf. 104 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag skall göra allt som står i min maktför att i någon mån korrigera den tidigare borgerligaregeringens underlåtenhetssynder, om det är det somLennart avser. Vi har givetvis redan tagit ettantal kontakter med kommissionen i dessa frågor. Vimöter en stor förståelse från kommissionen. Man vetatt vi i är anhängare av en reform. Jag tror är beredd att se till att det land som är anhängareav en reform inte skall missgynnas av den.Anf. 105 ():Fru talman! För det första vill jag ta upp det somnämndes om kopplingen mellan utbetalning av stödoch miljöregler. Jag skulle vilja veta hur jordbruks-ministern ser på detta. Finns det inte en ganska storrisk för ytterligare byråkratisering och formalisering,av vilket vi har fullt tillräckligt i jordbrukspolitiken?För det andra nämndes frågan om s.k. modulering,dvs. om jag förstått det rätt möjligheten att sätta takpå vissa stöd. Där skulle jag också vilja veta densvenska regeringens inställning och hur man kommeratt agera. Om man är för modulering vill jag veta påvilket sätt denna gynnar utvecklingen av produktivaoch effektiva jordbruksföretag och därmed konsumen-ternas önskemål om prisvärdiga och billiga livsmedel.Anf. 106 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har i detta korta anförande intehaft möjlighet att gå in på djupet i förslaget. Det finnsutan tvekan många delar i det som dels är outveckladei den form kommissionen har presenterat dem, delsförtjänar en betydligt mer ingående diskussion än denvi kan ha här i dag.Min principiella inställning är att de direktstödsom införs i syfte att kompensera sänkta interven-tionspriser egentligen inte borde kopplas till miljö-villkor av det skälet att jag tror att det är olyckligt omman med samma medel försöker nå många olika mål.Det är en erfarenhet dels av vår egen gamla jord-brukspolitik, dels av den nuvarande jordbrukspoliti-ken inom den europeiska unionen. Ju fler mål manförsöker uppnå med samma medel, desto större ärrisken att man inte når något av dem.Därför är det min utgångspunkt att mer riktadestyrmedel som mer precist talar om vilket mål vi villuppnå är att föredra när det gäller att undvika de ne-gativa eller bevara och utveckla de positiva miljöef-fekterna inom jordbruket.Detta utesluter inte att man i något sammanhangkan ha ett miljövillkor. Det är alltså inte enligt minuppfattning nödvändigt att vara till föreller emot. Men i princip delar jag uppfattningen attdet finns en risk för att man komplicerar systemen.När det gäller modulering finns det här ett tämli-gen diffust förslag som syftar till att man skall kunnagynna jordbruksföretag med många anställda. Manskall alltså, oklart hur, kunna ge ett jordbruksföretagmed många anställda, dvs. ett stort företag, någothögre direktbidrag än ett med få anställda. Å andrasidan finns det ett förslag som sätter ett tak - över enviss nivå av stöd kan man inte gå. Detta syftar till attbromsa andelen stöd som kan gå till stora företag.Enligt min uppfattning är det också när det gällerde här aspekterna olyckligt att man i politiken väverin så många olika begränsningar och hinder. Jag ärrädd att det mer komplicerar än förenklar processen.Anf. 107 ():Fru talman! Jordbruksministern sade att det ärviktigt att inga konkurrenssnedvridande effekter upp-står på grund av det här förslaget. Sedan tog hon uppdet nationella kuvertet och moduleringen. Såvitt jagförstår kan man befara nya konkurrenssnedvridningarpå grund av detta.Då är min fråga: Är det regeringens ambition atthårt driva de svenska frågorna i övrigt och noggrantse till att detta inte får sådana effekter för de svenskaproducenterna? Det vore ju väldigt allvarligt. De hardet svårt nog som det är.Sedan sade statsrådet att marknadsordningarna påsikt bör avvecklas. Då uppenbarar sig en annan fråga,och det gäller den internationella marknaden. Här kanvi ju befara att länder som , som har låga miljö-och djurskyddskrav, kan driva i fel riktning.Har regeringen kraft att stå emot detta? Kommerregeringen att verksamt ta upp detta i de propåer somnu skall ställas till övriga länder i EU?Anf. 108 Jordbruksminister ():Fru talman! När jag säger att marknadsordningar-na bör avskaffas avser jag naturligtvis i förstahand hela det komplicerade systemet med exportsub-ventioner, interventionspriser, stöd för lagring, of-fentligt eller privat osv. Jag säger däremot inte skall ha en total avreglering. Jag tror att det förvissa aspekter även framgent kommer att vara nöd-vändigt med ett engagemang från statens sida i jord-brukspolitiken.