prot · GM0935 · 1998-12-14 00:00:00 — Skall man öka produktiviteten finns det bara ettsätt att gå till väga på, och det är att omorganiseragenom att minska antalet personer som utför de upp-gifter som skall utföras.Moderaterna förespeglar en högre tillväxt och enhögre sysselsättning jämfört med regeringens pro-gnos. Genom en reformering av arbetsmarknaden ochlönebildningen, främst med olika skattesänkningaroch vissa regelförändringar, tror man att fler arbetenskall skapas. Med en orealistisk optimism föreslårman förändringar som skall genomföras 1999 ochsom också skall få full effekt samma år.De skattesänkningar som man vill genomförakommer att minska kommunernas skatteintäkter.Dessa skattesänkningar kompenseras med vissa över-flyttningar av kostnader mellan stat och kommun. Detser ut som om skulle ge högre statsbi-drag 1999, men i själva verket handlar det om motsat-sen. De neddragningar som sker ärockså större än vad som framgår i bud-getförslag, om man väljer att inte räkna med så storadynamiska effekter, alltså lite mer realistiska siffrornär det gäller tillväxt och sysselsättning.Fru talman! Jag hade förväntat mig ett något an-norlunda förslag från , eftersom man skil-jer sig ifrån de övriga borgerliga partierna i fråga omett för oss viktigt ställningstagande. Man säger sigvilja slå vakt om den generella välfärdstanken. Trotsatt föreslår en nationell vårdgaranti german inte mer pengar till kommuner och landsting föratt klara en sådan garanti. I stället förslår man mindrestatsbidrag jämfört med vad regeringen, Vänsterparti-et och föreslår. Inom området arbets-marknad och arbetsliv föreslår kraftigabesparingar. Det här bör leda till att fler personerkommer att behöva socialbidrag i kommunerna.Fru talman! Enligt ger derasförslag kommunsektorn netto 1999mer än budgetöverenskommelsen. För att kommafram till den summan har man lagt till och dragit ifrånvissa kostnader enligt finansieringsprincipen. Menfrågan är om det ger mer resurser till kommunsek-torn, eftersom man inte kompenserar kommunernaför de minskade skatteintäkter som de får genomförslaget att öka grundavdraget. En annan fantastiskdynamisk effekt av att återinföra vårdnadsbidraget är- som hävdar - att den kommunalabarnomsorgen skulle minska sina kostnader med fleramiljarder och att statsbidragen till kommunerna skullekunna minskas med motsvarande belopp.Anf. 25 () replik:Fru talman! förespråkar den nostalgis-ka politiska linje som innebär att lösningen på allaproblem är att tillföra den offentliga sektorn merpengar så som har skett under de senaste decenniernai . Det är den politiska linje som har lett tilldagens problem.Siv Holma tycks inte ha noterat att antalet anställ-da i kommunsektorn harfyrdubblats, vilket inte står i proportion till hur mångafler medborgare det finns i landet.Kommunerna har i stället använt de ökade kom-munalskatterna och de utökade antalet anställda ikommunsektorn till andra verksamheter än t.ex. vård,utbildning och annat som är kärnverksam-het.Som konstaterar anser vi moderater attmed fler nya jobb och en politik för tillväxt kankommunernas ekonomi förbättras genom att det blirfler skattebetalare, fler som bidrar till de kommunalaintäkterna. Det blir också färre som tvingas att leva påsocialbidrag och färre i sådana arbetsmarknadspoli-tiska åtgärder som bekostas av kommunerna.Tillsammans med och Kristdemokra-terna har vi lagt fram ett förslag om att man skallminska beskattningen av hemnära tjänster, något somganska snabbt skulle kunna ge väsentligt fler nyajobb. Det är också en sektor som kan utvecklas ochskapa ny och bättre service för framför allt äldre ochbarnfamiljer.Anf. 26 () replik:Fru talman! Först och främst finns det en onödigmotsättning mellan arbetstillfällen i kommunsektornoch arbetstillfällen i den privata sektorn. Man kan juinte få fler arbetstillfällen i privat sektor om manminskar de arbetstillfällen som behövs inom denkommunala sektorn.Vad egentligen förespråkar är ettsystemskifte. Genom att växla lägre skatter motmindre bidrag och subventioner leder moderaternasskattesänkarpolitik till starkt negativt fördelningspo-litiska effekter. Solidariteten minskar och orättvisornaökar. Det sker en inkomstöverföring från kvinnor tillmän, framför allt från kvinnor med lägre inkomstertill män med högre inkomster.I stor utsträckning finansieras de totala skatte-sänkningarna med minskade transfereringar och be-sparingar i sådana trygghetssystem som a-kassa,tandvård, sjukvård och läkemedelsförmåner.Moderaterna föreslår inte bara sänkta ersättnings-nivåer i sjukpenningen, i föräldraförsäkringen och iarbetslöshetsförsäkringen från till . De villockså införa ytterligare en karensdag i sjukförsäk-ringen, försvaga arbetslöshetsförsäkringen genomsänkt lägsta dagpenning, skärpa arbetsvillkoren ochsuccessivt införa en bortre parentes. Detta är storanedskärningar som innebär att de personer som är istörst behov av samhällets stöd är de som i förstahand tvingas bidra till finansieringen genom uteblivnaeller försämrade förmåner.Det är stor skillnad mellan ochVänsterpartiet i det här fallet.Anf. 27 () replik:Fru talman! som titulerar sig ekonomborde inse att om vi skall ha råd att finansiera denkommunala sektorn måste det bli fler jobb i den pri-vata sektorn. Det är nämligen därifrån som skattein-täkterna kommer som finansierar bl.a. vård och ut-bildning.Om finansieringen av den kommunala sektornkunde ske genom fler jobb i sektor voreden kommunala sektorn en perpetuum mobile eko-nomiskt sett, men det har vi inte sett några bevis för.Det är fler arbetstillfällen i privat sektor som kanfinansiera förstärkningar, förbättringar i den kommu-nala sektorn och kommunalskattesänkningar. 1970gick det två huvudsakligen privat avlönade människorpå en huvudsakligen offentligt avlönad människa ivårt samhälle. är förhållandet 1:1. Det är enutveckling som vi inte kan se fortgå, eftersom detunderminerar de offentliga finanserna. Därför är detytterst viktigt att vi kan få en politik för tillväxt avfler nya jobb i den privata sektorn.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att vi ser attkommunsektorn spelar en väldigt viktig roll just iinfrastrukturen, för att skapa fler arbetstillfällen. Harvi en bra kommunsektor som ger bra service är detockså bra för den privata sektorn. Det är alltså kom-municerande kärl.Moderaterna ser en motsättning. Det är frågan omen väldigt stor ideologisk skillnad. villskapa mer av enskilda initiativ där den tjocka plånbo-ken är det viktigaste instrumentet. Vi vill tvärtomskapa gemensamma lösningar där de som har detsämst ställt får det bästa stödet. Kommunsektorn harvisat att man har de möjligheterna.Anf. 29 ():Fru talman! Jag begärde ordet när min goda vänSonia apostroferade Kristdemokraternasbudgetalternativ och återkom till ett ledtema som vihörde när vi diskuterade ramarna,nämligen att och de övriga oppo-sitionspartiernas budgetar var dåligt underbyggda. Låtmig ge några fakta.Kristdemokraternas budgetalternativ innebär ca17 miljarder kronor lägre utgifter än vadmajoritetens innebär. Vi har en större budgeterings-marginal. Vi amorterar mer på statsskulden än vadregeringen gör, framför allt genom att vi vill sälja utkonkurrensutsatta statliga bolag. Kristdemokraternaspolitik innebär faktiskt också att kommunsektorn fårca mer än med den politik somSocialdemokraterna, stårför.Det är naturligtvis besvärande för Socialdemo-kraterna, och därför riktar man in sig på att vårt bud-getalternativ är dåligt underbyggt. Huvudnumret äratt vårt budgetalternativ inte får genomslag från den1 . Därför kan vi inte räkna hem helårsef-fekten för nästa budgetår.Fru talman! Det är naturligtvis så, att varje bud-getalternativ som läggs fram i denna kammare förut-sätter att det sker ett regeringsskifte för att det skallkunna genomföras. Då vill jag fråga detta regeringsskifte skall anses ha inträffat för attnågot budgetalternativ skall vara relevant.Låt mig hänvisa, fru talman, till att vi lade framvåra utgiftsramar , om jag minns rätt,med förslag . Redan då gavs dessa förut-sättningar. Grunden för kritiken av vårt budgetalter-nativ faller egentligen.Till yttermera visso sade jag i debatten den2 december att vi är beredda att ändra oss så att våraförslag träder i kraft - alltså en halvårsef-fekt - om det kan minska kritiken. Jag tror dock inteatt kritiken från Socialdemokraterna minskar, oavsettvad oppositionen gör. Ni hittar nya formella angrepp-spunkter på vårt budgetalternativ. Det må ni gärnagöra.Det finns dock, fru talman, anledning att peka påregeringens brister när det gäller budgethanteringen.Vi fattade beslut om utgiftsramarsom utgick från helt felaktiga utgångspunkter. Dendebatt vi för utgår från helt felaktig utgångs-punkter, eftersom regeringen själv nu har revideratsina tillväxtprognoser, precis som vi kristdemokratersade i den debatten.Fru talman! Slutligen vill jag gå över till Social-demokraternas kommunalekonomiska perspektiv. Nivann valet , , på två löften. Detförsta var att det skulle vara slut på nedskärningarnainom vård och omsorg - det borgarna hade ägnat sigåt. Det andra var att arbetslösheten snabbt skullepressas tillbaka till redan 1995.Sonia kan inte komma ifrån det faktumatt höjningen av egenavgifterna, beslutad i dennakammare på förslag av den socialdemkratiska rege-ringen, har dränerat kommunernas budget med ca 18miljarder kronor. Man har alltså vägrat att tillämpafinansieringsprincipen på den punkten.Jag tycker att det skulle vara bra med litet öd-mjukhet, . Lägg gärna fram förslag,försenat, till hur tillväxt och sysselsättningskall kunna öka.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag kan säga att det känns ännu merskakigt, eftersom hänvisar både till lägreutgifter, större budgetmarginal, större besparingar etc.Det är ju så att pengarna inte räcker till. Det är intebara formellt. Vi kan ta ett konkret förslag och titta påavfallsskatten. För det första skulle den inte genomfö-ras förrän i mitten , och ni har ändå räknat meden helårseffekt. För det andra är det inte klart, för vihar ännu inte fått klartecken från EU. Där fattas 650miljoner, exempelvis.Vad gäller alla de andra delarna - trafikförsäk-ringen, egenavgiften och skattekontrollen - får ni utväldigt mycket på väldigt . Det gäller utför-säljning av statliga företag m.m.Vi är besvikna över att antalet arbetstillfällen ikommunerna inte ökade fortare. Det berodde på hursituationen såg ut. Under de borgerliga regeringsårenförsvann det nästan 110 000 arbetstillfällen. Syssel-sättningen minskade i kommuner och landsting. Närvi tog över makten försökte vi i det längsta undan-hålla kommunerna från att bli berörda. Men bl.a. pågrund av skatteunderlaget och egenavgifterna påver-kades också kommunerna.Under vår tid har sysselsättningen minskat medytterligare ungefär 44 000 anställda, men är siff-rorna på väg att öka. Det kommer extra pengar till2001 - 22 000 miljoner. Det har redan skett en storökning av antalet anställda - ungefär 8 000 ikommuner och landsting.Vad det gäller egenavifterna vill jag ändå säga attKommunförbundet självt säger att man efter 18-miljarders-programmet godtog att egenavgifterna inteskulle kompenseras.Anf. 31 TALMANNEN:Tiden är slut, . 32 () replik:Fru talman! Det hade varit märkligt om den nyasocialdemokratiska majoriteten i Kommunförbundetinte hade lyssnat till husbondens röst. Där tycker jaginte att skall vara så förvånad.Hon ger mig ändå rätt när jag säger att det intespelar någon roll vilka förslag vi lägger fram. Mankommer från regeringssidan att gå längre bakåt ikedjan. Förslaget var inte godkänt av EU, säger mandå. Ett annat argument har varit att vi inte lägger framlagförslag till regelförändringarna. Hade vi gjort dethade ni sagt att vi inte hade skickat dem till Lagrådet.Hade vi lagt fram andra förslag hade ni självklarthittat nya argument.Det är som jag säger, fru talman. Alla budgetal-ternativ förutsätter ändå att det har skett ett regerings-skifte och att man har tillgång till Regeringskansliet.Visst kan vi lägga fram lagförslag om vi får tillgångtill resurser. Budgetalternativen ärju ändå framtagna utifrån de beräkningskonventionersom och finansut-skott arbetar efter.Jag tycker att vi skall lämna dessa småtterier bak-om oss och titta på de stora skiljelinjer som finnsmellan partierna. Det handlar ytterst, fru talman, omatt se till att det blir så goda förutsättningar för till-växt, företagande och nya jobb att vi kan bryta dennegativa utvecklingen och få resurser till de gemen-samma åtagandena och få människor i arbete.Anf. 33 () replik:Fru talman! behöver inte hitta på yt-terligare förslag som jag skulle kunna protestera mot.Det räcker så väl med att kritisera det som finns i denkristdemokratiska motionen för att inte vara tillräck-ligt. Den miljard ni vill ta fram till sjukvården är intefinansierad.Sedan säger att det här med berodde på att det hade fått en socialdemo-kratisk majoritet. Jag tror ändå att alla var så passklara över hur ekonomi såg ut att maninsåg att det var helt nödvändigt att få ordning påekonomin och få ned det stora budgetunderskottet.Sedan, , är ju ni också med på pen-sionsreformen, och det är där vi har egenavgifterna.Jag har inte sett i motion att manvill kompensera för det. Dessutom är inte egenavgif-terna så mycket som 18 miljarder. Jag tror att deligger på ungefär 10 miljarder.Anf. 34 () replik:Fru talman! Det är väldigt bra om det plötsligt blir"nödvändigt" att sanera statens finanser efter valet.Före valet var det en slakt av välfärden! Det är dettajag reagerar emot.Det var väl också bra att valdagen innebar att densocialdemokratiska gruppen i Kommunförbundettyckte att det var självklart att kunna ta ifrån kommu-nerna i storleksordningen 18 miljarder och också fickklartecken för det. Gläds åt det, !Anf. 35 ():Fru talman! Min avsikt var egentligen att begärareplik på . Det beror nog mest på minbristande kunskap och brist på rutin.Jag vill i alla fall understryka för attFolkpartiet säger nej till kommunalisering av LSS. Visäger också nej till pengarna till den s.k. bolagsaku-ten. Vi tycker inte att man skall stödja kommunalakonkursdrabbade bolag som inte tillhör den kommu-nala kärnverksamheten.Däremot ställer vi oss bakom förslaget om extrastatsbidrag till kommunerna. Vi vill t.o.m. öronmärkadem så att de verkligen skall hamna inom vården ochskolan. Men det allra viktigaste för kommunerna äratt deras invånare kommer i arbete. Då förbättraskommunernas ekonomi avsevärt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Statsskuldsräntor m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU4Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. (prop.1998/99:1 delvis)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut skulle fattas . )7 § Avgiften till Europeiska gemenskapenFöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU5Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemen-skapen (prop. 1998/99:1 delvis)Anf. 36 PER ():Fru talman! Avgifterna till EG har många godasyften. Det handlar om att driva ett gemensamt arbeteför att förverkliga visionen om en integrerad marknadsom binder folken och länderna samman för en var-aktig vänskap och fred. Det handlar också om attomfördela resurser för att bidra till en alltmer homo-gen gemenskap, s.k. cohesion.För att dessa goda visioner skall kunna förverkli-gas krävs dock rimligare och jämlika kriterier somskall ge en rättvis beräkningsgrund för storleken påde olika ländernas avgifter. I en särskild motion förutgiftsområdet redovisar vi kristdemokrater den prin-cipiella hållning vi anser att bör ha när detgäller den svenska medlemsavgiftens storlek i EU:slångsiktiga budgetarbete.Riksdagens antagna mål för den svenska EU-budgetpolitiken behöver kompletteras. Den nuvaran-de målsättningen innebär bl.a. att skall verkaför en effektiv och återhållsam budgetpolitik inomunionen. Målen innebär även att skall verkaför en förbättrad budgetdisciplin vid användningen avEU:s budgetmedel.Men de frågor som aktualiseras i förhandling-arna om det finansiella perspektivet var inte kändanär beslutade om de målsom fortfarande gäller för området. Något mål om attSveriges andel av EU:s budget borde minska har inteantagits.Mot denna bakgrund är det en gåta att socialde-mokraterna och framför allt de EU-fientliga stödpar-tierna inte tillstyrker motionen om att målen för ut-giftsområde 27, Avgiften till den Europeiska gemen-skapen, bör kompletteras med att den svenska ande-len av EU:s budget bör minska. Att klaga över dentotala avgiften går således an för en del partier i den-na riksdag, men att kraftfullt bidra till att avgiften blirmindre vågar inte dessa partier.Fru talman! Jag vill med detta anförande yrka bi-fall till vår reservation.Anf. 37 ():Fru talman! Det finns många goda syften med av-giften till EU, framförs det här i debatten, och det ärju riktigt. Det är naturligtvis en mycket god föresatsatt å ena sidan ha målsättningen att behöva betala inså lite avgift som möjligt till EU och å andra sidanförsöka få mera tillbaka. Jag har förstått att detta ärregeringens strategi. Det är en god föresats, menförutsättningen är då att man lyckas. Det beror kanskeockså på vilken strategi man har i förhandlingarna,vilket vi förvisso inte skall diskutera nu.Men att då börja med att försöka minska på deområden där vi har möjlighet att få mera tillbaka föratt kunna minska medlemsavgiften till EU är ickenågon god strategi. Det är oerhört viktigt att vi vetvad det är för pengar vi skall få tillbaka. Här vill jaghänvisa till det särskilda yttrande som finns fogat tillbetänkandet om att man måste betona vad de pengarsom kommer tillbaka skall användas till.Den viktigaste utgångspunkten för vårt agerandegentemot EU måste vara att skapa de bästa förutsätt-ningarna för att hela landet skall leva. Det gäller inteminst de pengar som går till strukturfonderna förAgenda 2000 och allt som har med det att göra. Härmenar vi att regeringen måste agera med största krafti förhandlingarna om de nya finansiella perspektivenoch i förhandlingarna om en reformerad regional- ochstrukturpolitik agera på ett sådant sätt att hela landet ifortsättningen skall leva.Jämfört med kan en större del av medlems-avgiften hämtas hem. De regionalpolitiska stöden iEU skall ha samma syfte som de regionalpolitiskastöden i har, nämligen att ge alla människor,oavsett var i landet de bor, tillgång till arbete, serviceoch en god miljö. Hela landet måste ges förutsätt-ningar för att utvecklas. har inte råd att avståfrån den utvecklingspotential som finns i hela landet.Man får naturligtvis inte driva en linje där med-lemsavgiften blir huvudfrågan så att det blir en strate-gi på bekostnad av de fattiga delarna av landet. FrånCenterpartiet vill vi framhålla att det är av stor vikt attSverige får största möjliga utbyte av . Många regioner i ligger ekonomisktpå EU:s fattigdomsgräns, och inte minst för dessaregioner är det viktigt att fullt ut utnyttjarEU-stödet. En koncentration av strukturfondssats-ningar till de mest utsatta delarna av landet är därförsärskilt viktig. Strukturfonderna är av stor vikt förden ekonomiska utvecklingen, och de möjlighetersom de skapar måste utnyttjas fullt ut.Frågan är om man egentligen inte borde börjamed att ta den diskussionen och mindre skjuta in sigpå att det är avgiften som skall minska. Vi ser detsom så viktigt att strukturfonderna får full genom-slagskraft att man egentligen kanske borde diskuteraom inte medlemsavgiften till EU borde höjas i ställetför att sänkas.Anf. 38 ():Fru talman! Avgiften till Europeiska gemenska-pen är den avgift som vi som nation betalar för med-lemskapet i Europeiska unionen. Avgiften under detkommande budgetåret uppgår till nästan 22 miljarderkronor. En ansenligt stor summa, det kan naturligtviserkännas. EU-budgeten kommer för första gången1999 att fastställas i euro, men betalningen från osskommer i sedvanlig ordning att ske i kronor.Avgiften för vår del föreslås bli 21 908 000 000kronor, för att nämna den exakta siffran. Dennasumma kommer att redovisas i fem anslagsposter:- Tullavgift- Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter- Mervärdesbaserad avgift- Avgift baserad på bruttonationalinkomstenDen femte utgiftsposten är avgiften till Storbri-tanniens budgetreduktion. Enligt regeringen är detinte meningsfullt att göra en prognosöver utvecklingen på anslagsposten avseende Stor-britanniens budgetreduktion, som därför redovisasunder de fyra övriga anslagsposterna. I kommandebudgetpropositioner kommer man tydligare att redo-göra för avgiftsfördelningen i en särskild post.Beräkningen av anslaget för det kommande bud-getåret utgår från kommissionens budgetförslag för1999. Budgetpolitiken på lite kommer istor utsträckning att styras av det kommande beslutetom finansiella ramar efter 1999.Förhandlingar om ett nytt finansiellt perspektivsker inom ramen för Agenda 2000. Beslutet om dettaskall gälla . Beslutet i sig kommer,om man skall tro slutsatserna från Europeiska rådetsmöte i , att fattas senast . Det äralltså ett arbete som pågår ganska intensivt just nu.Vid behandlingen av det nu aktuella utgiftsområ-det inför redovisade utskottet förslag i dokumentet Agenda 2000.Utskottet konstaterade då att en övergripande svenskreaktion var att förslaget i otillräcklig utsträckningbeaktar den kommande utvidgningen. håll-ning är att taket för egna medel kan och bör varaoförändrat även efter en fullständig utvidgning, dvs.högst av BNI.Den slog vidare fast att enkorrigeringsmekanism bör införas för att begränsaenskilda medlemsländers bidrag till finansieringen avEU-budgeten. Utskottsmajoriteten kan med tillfreds-ställelse konstatera att den arbeteoch hållning ligger väl i linjemed vad utskottet sagt vid tidigare tillfällen då frågandebatterats i kammaren.För att uttrycka mig enkelt och rakt kan jag sägaatt vi anser att vårt ekonomiska bidrag till den ge-mensamma EU-budgeten i jämförelse med mångaandra länders bidrag är alldeles för högt. Vi är medytterligare ett förtydligande alldeles för stora nettobi-dragsgivare.Vi kan vidare konstatera att den svenska regering-en tillsammans med andra medlemsländer i Ekofinrå-det har aktualiserat ett tak för medlemsavgiften sombl.a. syftar till att minska nettobidrag tillEU.Kommissionen presenterade den 7 oktober 1998en rapport om systemet med egna medel. Kommis-sionen tar upp följande alternativa lösningar på pro-blemet med just bördefördelningen:- åtgärder på inkomstsidan i form av avskaffadkorrektion för och ökad använd-ning av BNI-avgiften- åtgärder på utgiftssidan av EU:s budget i form avnationell medfinansiering av jordbrukspolitiken,alltså direktstöden- åtgärder via nettobidraget i form av nettokorrige-ringsmekanismSverige vill genom sin regering att utgifterna överstatsbudgeten till Europeiska unionen skall minska.Sverige vill således åstadkomma ett system som av-lastar statsbudgeten och på så sätt påverkar betalning-arna till EU:s budget.Kommissionens tre olika alternativ kan i och försig alla åstadkomma detta resultat. Mest nackdelarhar alternativet med nationell medfinansiering avjordbrukspolitiken. Korrigeringsmekanismen ochåtgärder på inkomstsidan ger bäst effekt. Nettokorri-geringsmekanismen ger det bästa utfallet för ,om man ser det enskilt, och ger också det bästa lång-siktiga skyddet mot alltför stor finansieringsbörda.Jag vill också återigen påpeka att håll-ning i denna fråga är att vi skall verka för en återhåll-sam och effektiv budgetpolitik inom EU. De tidigaremålen från utskottets sida ligger med skärpa fast.Dessa faktum togs också upp i den interna utfrågningsom utskottet hade med representanter för Finansde-partementet . Den svenska hållningenhar också varit föremål för samråd i EU-nämnden.Utskottsmajoriteten förutsätter att regeringen medall styrka och kraft driver på frågan om att lösa pro-blemet med bördefördelningen.