prot · GM0928 · 1998-12-03 00:00:00 — Jag skulle vilja be frågeställaren attställa en fråga eller en interpellation till berört stats-råd, så att frågans svar blir ordentligt behandlat.Anf. 103 ():Herr talman! 104 ():Herr talman! Med anledning av den rapport somUnderrättelsenämnden presenterade i går skulle jagvilja ställa en fråga till statsministern.Under internerades människor iinterneringsläger, bl.a. i Storsien. Jag har haft tillfälleatt intervjua några av dessa med anledning av ettarbetarspel som jag var med om att framföra 1984 påSeskarö. Min fråga är: Avser statsministern att ageraså att oskyldiga människor som blev internerade sompresumtiva landsförrädare får en upprättelse?Anf. 105 Statsminister ():Herr talman! Det är första gången som jag kom-mer i kontakt med den frågan. Jag har aldrig föruthört den diskuteras här i kammaren eller att den harvarit föremål för beredning i . Jagkänner väl till historien om Storsien och också despänningar som fanns under ochdärefter, naturligtvis med den rädsla som fanns förkommunismen. Det vet också skedde naturligtvis en del från det svenskasamhällets sida som avsåg att skydda vitala svenskaintressen. Hur det sedan har utförts och med vilkenlaglig rätt det har genomförts har jag ingen möjlighetatt nu kommentera. Jag har därför heller ingen anled-ning att kommentera den fråga som ställerom eventuell upprättelse eller skadestånd. Jag villavstå från att svara på detta, därför att frågan är överhuvud taget inte beredd i Regeringskansliet.Anf. 106 ():Herr talman! Jag skulle då vilja ställa en annanfråga som har med ämnet att göra och som kanskeskulle kunna vara en möjlighet att lösa den förstafrågan. Det är frågan om behovet av en sannings-kommission. Under regeringsförhandlingarna kundevi ta del av uppgifter från både ochGudrun om att en sådan var på gång. Sam-ma sak har sagt i förra veckan.Jag undrar då: Avser regeringen att agera i frågaom en ?Anf. 107 Statsminister ():Herr talman! Det är varken , som uttolkar eller auktoritativt ger ut-tryck för regeringens uppfattning. Det gör regeringensjälv. Jag har för regeringens del under hela valrörel-sen sagt, och jag säger det igen, att vi valde linje förrahösten: en granskning i och iRegisternämnden och dessutom ett omfattande forsk-ningsprogram.Om det visar sig att den linje som då valdes, medstöd av , och Socialdemo-kraterna i denna kammare, inte är hållbar och att deutredningar som har gjorts och kommer att pre-senteras resulterar i ytterligare krav på granskning ärjag öppen för att gå vidare. Men låt oss först se vaddetta resulterar i. I går fick vi en av rapporterna.Nästa kommer . Det här ligger alltså i närtid.Till dess ber jag att få avvakta med svaret.Kvalitet i skolanAnf. 108 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa min fråga tillskolminister , och det handlar om kvali-teten i skolan. Det är en fråga som jag ser som denabsolut viktigaste att diskutera.Vi har sett vad regeringen har gjort tidigare. Detgäller de nationella skolinspektörerna. Vidare har vikunnat läsa i propositionen att man vill utöka uppdra-get till inspektörerna och till en inspektionsnämnd.Som skolministern säkert vet har varitkritiskt till det här, och i likhet med flera andra partierhar vi i stället velat införa ett nationellt kvalitetsin-stitut.Hur vill skolministern arbeta på den lokala nivånför att stärka skolornas egen kvalitetsutveckling?Anf. 109 Statsrådet ():Herr talman! Det är en uppgift för kommunernaatt nu själva ta fram planer för just kvalitetsgransk-ning och titta på det både i nutid och . Jaghar inte kunnat följa upp det i samtliga kommuner iSverige, men jag följer en del kommuner och derasutvecklingsarbete. Här finns också med att de skallgenomgå olika kurser för att hitta formerna för attgöra kvalitetsgranskningen, och det är inte helt lätt attgenomföra den.Jag tror att just detta att ha kvalitetsgranskning ien kommun är någonting som vi generellt har varitdåliga på i kommunerna. I de kommuner som vi nuhar följt upp visar det sig just att skolan är på väg attbli en föregångare i fråga om att hitta bra kriterier ochnormer för att ta upp planer som också kan användas idet framtida utvecklingsarbetet. Jag kommer inom envecka att besöka en sådan kommun för att få ytterli-gare exempel på hur man kommunalt kan lägga uppdet här arbetet.Anf. 110 ():Herr talman! Precis som har jag följtdet här med stort intresse, och jag tycker att det ärviktigt att skolorna lokalt får en möjlighet att arbetamed kvaliteten. Jag ser det också som en demokra-tifråga, t.ex. att både personalen i skolan och de lo-kala skolstyrelserna får möjlighet att arbeta med ut-vecklingen av kvaliteten i skolan.Anf. 111 Statsrådet ():Herr talman! Det är viktigt med kvalitetsgransk-ningen. I den nämnd som kommer atttillsättas under ser jag det därför somangeläget att just ha med kommunrepresentanter ochäven företrädare för dem som är inne i yrkesverksam-heten, för att denna nämnd skall kunna följa upparbetet ute i kommunerna, ta initiativ till förbättringaroch efter sitt granskningsarbete lämna in förslag. Därfår jag en koppling, att även om det blir på en centralbas är kommunföreträdarna med och även represen-tanter från professionen.Anf. 112 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden slut. Det är ytterligaremånga som har begärt ordet, men tiden medger inteatt alla får komma till tals.Jag tackar regeringen och dess representanter föratt de har velat komma hit och svara på kammarensfrågor.AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna någraminuter då ärendebehandlingen skulle fortsättas.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.02.7 § (forts. från 5 §) Ändringar i radio- och TV-lagen, m.m. (forts. KU6)Anf. 113 Kulturminister ():Herr talman! Per inledde debatten med atttala om politisk-ideologiska ironier. Jag vill fylla påmed de två mest uppenbara i den här debatten.Å ena sidan har vi Per själv, EU-entusiastsom i praktiken talar för det marknadsliberala pro-jektet, som går i taket över ett EU-direktiv sommöjligen skulle kunna vara ett exempel på att vi kanhoppas på mer av ett medborgarnas Europa.Å andra sidan har vi , EU-motståndare och vänsterpartist, som i sitt första utta-lande om TV-listan förfasade sig över EU:s angrepppå äganderätten. formulerade han sig i merpolitiskt korrekta termer och sade att det handlar omdemokrati och folkrörelser, men det är en ändring iorden och semantiken och inte i uppfattningen.Nu står alltså båda dessa herrar arm i arm, och dettycker jag är en intressant politisk ironi.Till saken. Vad handlar denna TV-lista om? Dethar till att börja med påståtts att regeringen ageratmed en irriterande brådska.Det som har hänt är följande. Listan är resultatetav ett EU-direktiv som beslutades för ett och ett halvtår sedan. Vi har inte skyndat, men vi har inte hellersläpat benen efter oss. , , presente-rade regeringen en proposition om förändringar iradio- och TV-lagen. Det är alltså denna som i dagbehandlas av . Det tycker inte jag är någonbrådskande hantering. Vi måste införliva detta EU-direktiv i svensk lagstiftning.När man kommer till själva punkten om TV-listan, som är en liten sak i de många förändringarsom ingår i detta TV-direktiv, innebär den inget tvångatt upprätta sådana TV-listor. Det är en möjlighet förEU:s medlemsländer att göra det.Som framgick av det citat som någon av de tidiga-re talarna läste upp här från talarstolen hade regering-en , dvs. när den lämnade ifrån sig propo-sitionen, inga planer på att framställa enTV-lista. Men vi sade också att vi noga skulle följautvecklingen och om det av något skäl visade sig varanödvändigt dra i gång arbetet med en sådan.Det som har hänt och som har fått regeringen attredan nu ärligt redovisa att vi vill göra en TV-lista äratt vi , helt i enlighet med det som ståri propositionen, noga har följt utvecklingen. Vi har dåfunnit att flertalet EU-medlemsländer, men också ettantal ansökarländer, dvs. sådana som ännu inte ärmedlemmar i , arbetar med eller redan har beslutatom TV-listor. Det är alltså det nya som har inträffat.Vi vill inte hamna i den situationen att ett svensktTV-företag gör ett intressant evenemang tillgängligtför tittarna i ett annat land men att vi inte kan se tillatt vi själva får se detta intressanta evenemang. Vimåste nämligen respektera alla andra länders TV-listor, men de skulle inte behöva respektera någonfrån oss, eftersom vi inte skulle ha någon. Förlorarnaskulle bli TV-tittarna och på lite sikt självfallet idrot-ten.Som exempel kan jag nämna ett land som är lättatt jämföra med, nämligen . Där har de un-gefär samma TV-marknad som vi har och en idrotts-rörelse av ungefär samma slag som vi har. De harduktiga fotbollsspelare, för att ta ett exempel. De harredan beslutat om sin TV-lista och har fått den god-känd av EU. Det är naturligtvis en lista som vi gärnatittar på för att se hur de har ställt samman den. IDanmark har det inte varit någon debatt om TV-listan. Det finns ingen där som har hävdat att idrottenskulle drabbas av katastrof eller av nedmontering.Missuppfattningar, förhoppningsvis inte medvetnasådana, om vad listan innebär har präglat debatten omTV-listan, när den nu äntligen kom i gång för någonvecka sedan.Av inlägg tidigare kunde man tro atten TV-lista innebär att och TV 4skulle ha gratis och garanterad tillgång till de evene-mang som listas. Vem skall betala? sade Per Unckel.Han oroade sig över att riksdagsmajoriteteninte skulle ha fattat innebörden av listan. Jag oroarmig mer över att Per inte har fattat vad listaninnebär.För det första innebär lagförslaget inte att desvenska allmän-TV-företagen skall erbjudas de lista-de evenemangen utan att betala för dem, utan detskall ske på skäliga villkor. Med skäligt pris menasdet pris som normalt betalas för liknande evenemangi TV-sändningar som är tillgängliga utan krav påsärskild betalning, dvs. marknadspriset på marknadenför s.k. fri television. Det är det första.Sedan sade Per någonting om att regering-en skulle kunna göra TV-listan efter eget tycke. Jagskulle vilja formulera det på följande sätt. Vi arbetar iSverige mycket traditionellt. Vi ber TV-företagen,som står för ett intresse i den här saken, att komma inmed sina önskningar. Sedan ber vi idrottsrörelsen attkomma med sina önskningar. Efter det sätter vi i gången vanlig beredning i . Den pågårfortfarande och är definitivt inte avslutad.Det kom en direkt fråga här under eftermiddagensom jag vill svara på. Det finns ingen TV-lista . Dethar inte beretts någon TV-lista i Regeringskansliet.Det pågår ett tjänstemannaarbete i Kulturdeparte-mentet. Frågan har alltså inte hanterats av regeringenännu.Efter att ha tittat på hur tjänstemännen har resone-rat så här långt, bedömer jag att det inte föreligger såstora meningsskiljaktigheter om vad som bör stå pålistan. Den fråga som fortfarande diskuteras gäller hurman skall behandla kvalmatcher till ochEM i fotboll.Problemet verkar inte främst vara om dessa mat-cher har sådan betydelse att de bör vara tillgängligaför den stora allmänheten utan hur fotbollens övrigaavtal påverkas om kvalmatcher på hemma-plan kommer med på en lista.Sveriges kvalmatcher utgör ju delar av ochEM och bör självfallet vara tillgängliga för den storapubliken. Jag har förstått att Svenska Fotbollförbun-det är helt ense med regeringen på den här punkten.Det målet kan naturligtvis uppnås på olika sätt, an-tingen genom att kvalmatcherna på hemmaplan försupp på en TV-lista eller på något annat sätt. Det ärsjälvfallet något som kommer att finnas med i denfortsatta beredningen om vi får tillfälle att göra denTV-lista som så många andra länder har gjort ochsom vi kommer att tvingas följa.Låt mig sedan gå över till själva listan. Den exis-terar alltså inte. Men på en direkt fråga från IngvarSvensson vill jag säga att det är klart att det är en kortlista det handlar om. Där är ju EU-direktivet myckettydligt. Det är hårda restriktioner. Det handlar omOS, och . I vårt fall handlar det om tre idrot-ter, nämligen fotboll, ishockey och friidrott.När det gäller andra fråga skalljag också svara väldigt klart. Detta handlar självfalletom att den stora publiken, dvs. vanliga medborgaresom inte är så specialintresserade av idrott att deskaffar sig ett betal-TV-abonnemang, skall ha tillgångtill de stora, breda idrottsevenemangen.Vi tycker att detta är en mycket viktig fråga föridrottsrörelsen. Den bästa långsiktiga investering somman kan göra i idrotten är att se till att den kommerden breda publiken till godo.Jag kan alltså ta klart avstånd ifrån att det skullehandla om något annat, t.ex. att det skulle vara ettarbetsredskap för att få ned priserna på evenemangen.Det är som tog initiativet till att vi såsmåningom har fått denna lista i TV-direktivet. Detalade om risken för att man skulle få extrema pris-höjningar som ett resultat av att vi har stora mäklar-firmor som köper upp rättigheter från olika idrottsor-ganisationer. De befarande att det skulle ge en nega-tiv utveckling på det här området.Från vår sida handlar det om att televisionen skallkunna erbjuda breda idrottsevenemang för den bredapubliken genom en TV-lista som kommer att varamycket kortfattad i enlighet med EU-direktivet.Om man förenklar det lite grann har vi två parter idet här fallet som jag tycker representerar några slagssärintressen. Den ena är idrottsrörelsen. Den vill säljasina rättigheter så dyrt som möjligt. Den andra partenär TV-företagen som vill köpa rättigheterna till sålåga priser som möjligt.Jag tycker att den viktiga uppgiften för oss somhar politiska uppdrag är att hävda allmänintresset. Dethandlar om den stora, breda publikens möjligheter attta del av de sporthändelser som lockar just den bredapubliken. Det är detta som TV-listan handlar om förregeringens del.Anf. 114 () replik:Herr talman! Ministern säger att man har följt ut-vecklingen noggrant och att den bästa investeringenför idrotten är att den visas brett. Idrotten är mycketväl medveten om detta.I mitt inlägg kunde jag visa att idrotten t.o.m. be-talar av sina relativt knappa resurser, i alla fall om vijämför med förhållandena i andra länder, till svenskaTV-kanaler för att de skall visa mer idrott. Idrotten tarsitt ansvar. Idrottsrörelsen i behöver inteskrivas detta på näsan.Nu återstår det att förklara hur det juridiskt skallgå till om vi har en lista i som slut-spelet i går i nästa gång. Hur kanregeringen påverka till vilket företag det internatio-nella fotbollsförbundet eller det koreanska fotbolls-förbundet säljer denna rättighet?Vår jurisdiktion är väl rimligen bara det som gäl-ler i det egna landet och det egna fotbollsförbundet,för att ta det exemplet, och de arrangemang det råderöver. Då får det ju de här konsekvenserna. Varjemotiv för en lista bortfaller ju fullständigt om det inteär så att man skall trissa ned priset för att vissa TV-kanaler skall kunna visa arrangemangen billigare. Dådrabbar det idrotten precis på det sätt som idrottsrö-relsen befarar.Anf. 115 Kulturminister ():Herr talman! Jag har jämfört de krav som idrotts-rörelsen ställer och den oro de har med de listor somandra länder har sammanställt och som vi förberedeross för att förhoppningsvis få sammanställa. Och jagkan bara konstatera att det inte finns några skillnader,i alla fall inte av någon större grad. T.ex. anser bådeidrottsrörelsen och , så här långt, atten lista bör innebära att man försäkrar sig om arran-gemangen på bortaplan. Det finns egentligen bara enpunkt där vi inte är ense, nämligen när det gällerhemmamatcherna.Vi är självfallet beredda att inte ta med en sådanpunkt på en TV-lista om det är så att idrottsrörelsenkan komma med någon typ av försäkring om att denbreda publiken, precis som tidigare, inte skall gåmiste om de evenemang som det kan handla om.Men världen är ju föränderlig. Det har kommitfram här i diskussionen att saker och ting skulle bligammalmodiga. Vi har ju också en väldigt snabbutveckling på den här marknaden. Det finns storaekonomiska aktörer. Vi har också en teknisk utveck-ling där digitaliseringen säkert kommer att innebäraatt vi får fler betal-TV-kanaler. Det kommer att bli enökad konkurrens om de här evenemangen. Det kom-mer säkert också att påverka prisbilden.Jag tror att det är viktigt att vi skaffar oss en TV-lista när andra länder i vår omgivning skaffar sig TV-listor. Vi vill inte hamna i en situation där svensktelevision tvingas sända evenemang till t.ex. dansktelevision som man inte kan se om man bor i . 116 () replik:Herr talman! Om spelar en landskamp iett annat land ägs sändningsrättigheterna till denlandskampen antingen av det nationella hemmaför-bundet eller av det internationella fotbollsförbundet.Ingen av dessa faller under svensk jurisdiktion. Omman väljer att sälja denna TV-rättighet till ett bolagoch detta bolag inte vill sälja den till en svensk TV-kanal till den billiga penning som en lista skulle pres-sa ned priset till, kan bolaget avstå. Och misterSverige över huvud taget möjligheterna att se det. Enlista ökar ju inte bredden eller möjligheten att searrangemanget.Låt idrottsrörelsen försöka klara det. Det har gåttalldeles utmärkt , enligt min mening. Visst kanman ha synpunkter på mäklarfirmor och på att deförsöker trissa upp priser. Men såvitt jag vet är detlegal verksamhet och legitim affärsverksamhet.I råder det förhållandet att vi har ett s.k.ISPR-avtal som garanterar svenskfotboll ganska stora pengar med svenska mått mätt,men blygsamma pengar med internationella måttmätt. Detta riskerar att sägas upp om vifår en lista riktad mot matcher arrangerade av Svens-ka Fotbollförbundet.Då mister fotbollen i en massa pengar,vilket går ut över hela dess verksamhet. De pengarnaär det ju ingen annan som fyller på någon annanstansifrån. Det är pengar som går bort från förbundsverk-samheten. Det är klart att det då blir nedskärningar.Det är mycket enkelt och mycket klart. Det betyderatt en lista innebär minskade pengar för idrotten. Detär också onödigt med den typ av demokratisk folkrö-relse som vi har i det här landet.Anf. 117 Kulturminister ():Herr talman! Det konstaterades tidigare i debatten- och egentligen kommer tillbakatill det - att det handlar om stora tal, att det handlarom att trissa ned priser i stället för att trissa upp pri-ser. Någon konstaterade att det är väldigt oklart vardet egentligen skulle innebära penningmässigt föridrottsrörelsen.Jag har tittat lite grann på den typ av beräkningarsom har gjort. Man har som allagoda lobbyister varit klok nog att fördela pengarna påen massa enskilda idrottsföreningar för att få dem attagera t.ex. i förhållande till ledamöter. Jagkan inte förstå hur man har kunnat få ihop de summorsom har redovisats okritiskt i en del medier och ock-så, tycker jag, av en del politiker.Sedan upptäckte jag att man har räknat in idrott-sevenemang som över huvud taget aldrig kommer attfinnas med på några listor. Det är idrottsevenemangsom kommer att betinga ett s.k. skäligt pris. Det fak-tum att har köpt hart.ex. satt ett pris på denna fri-TV-marknad. Jag harväldigt svårt att tänka mig att det kommer att betydaatt det priset sjunker. Det handlar om att man harräknat in att nyhetsrätterna också skulle ingå i ensådan här TV-lista, och det skulle man då inte kunnata betalt för. Börjar man räkna in sådant som intefinns med och som inte berörs av en TV-lista kanman komma upp i ganska ordentliga belopp.Men det är inte pengarna det handlar om, utan omatt se till att ett mycket fåtal idrottsevenemang avspeciell karaktär - eller kulturevenemang så små-ningom - får en så stor och bred publik som möjligt.Det är nämligen den bästa investering man kan göra iett idrottsintresse som förhoppningsvis skall levavidare sedan alla gråhåriga medelålders män harklivit åt sidan.Anf. 118 PER () replik:Herr talman! Om kulturministern orkar med atthöra det må det väl tillåtas mig att säga att argumen-ten gentemot inte direkt var dödandetill sin karaktär.Får jag säga så här, bara för att vi skall rekapitule-ra bakgrunden: Ingen har uppenbarligen hävdat attidrottsrörelsen inte klarar av det här. Ingen har gjortdet, inte ens nu kulturministern.Då inställer sig frågan: Vad är problemet? Kul-turministern säger att inte ens pengarna är problemet.Det är inte ens detta det handlar om. Då frågar mansig: Vad i hela friden är det då? Vad är det honegentligen är ute efter?Hon kryddar anrättningen med att säga att detegentligen dessutom, ovanpå alltihop, är så att alla äröverens. Det blir en kort och fin lista som inte be-kymrar någon.Problemet är emellertid att kulturministern nu be-gär att i realiteten skall ge henne och rege-ringen carte för att skriva en lista, som manvill, när man vill.Det faktum att hon möjligen inte har mer äntre, fyra eller fem arrangemang uppskrivna säger inteett dugg om hur många hon har uppskrivna i morgon.Hon säger själv att det här kommer att gå till så attförst säger idrotten någonting, sedan säger nå-gonting och sedan sätter man sig ned och plockar ochbyter och grejar, och till slut kommer det en lista.Men tänk om TV kommer med tio nya arrange-mang ? Då kommer väl i så fall detta plockmed en ny lista att ta sin början eftersomregeringen ju med ett enda regeringsbeslut kan ändralistan.Det är precis konsekvenserna av detta som vi äroroliga för, nämligen att ge regeringen en generellrätt att ingripa i enskilda rättssubjekts rättigheter ochtillgångar. Hur kulturministern än vänder och vriderpå sina argument finns det inget annat logiskt argu-ment än att hon försöker att begränsa möjligheternaför idrottsrörelsen att dra ekonomisk nytta av de ar-rangemang som man erbjuder TV-tittarna.Till detta säger många av oss ett klart och bestämtnej.Anf. 119 Kulturminister ():Herr talman! Per upprepar sina argument.Han tycker fortfarande att det är så att regeringenefter eget gottfinnande skall sammanställa dennalista.Jag har försökt förklara att vi tar in alla möjligasynpunkter och går tillbaka i olika omgångar till detvå parter, de två särintressen som är närmast berörda,alltså TV-företagen och idrottsrörelsen. Vi lyssnar avdiskussionen i stort. Vi lyssnar självfallet av den härdebatten, och vi har mängder av andra kontakter.Sedan kommer vi tillbaka, i enlighet med de hårdarestriktioner som EU-direktivet ger oss, med en kort-fattad lista. Syftet med den är att se till att de storabreda evenemangen kan nå en stor publik utan behöver betala en extra gång för dem genom attskaffa sig ett betal-TV-abonnemang. De som är såintresserade är en helt annan typ av publik. Inriktarman sig bara på den kommer långsiktigt det bredasportintresset och idrottsintresset att gå förlustigtmånga nya utövare och idrottskonsumenter.Så till detta med pengarna. , somtog initiativet till att detta senare blev ett EU-direktiv,kände en oro för att priserna skulle trissas upp efter-som man kunde se hur de stora mäklarföretagen age-rade.Däremot finns det ingenting i det listan rymmer ide flesta länder - och det kommer inte att vara så medden svenska listan heller - som gör att den svenskaidrottsrörelsen riskerar att komma sämre ut än någotannat land.Och, som sagt var, detta är inte en svensk historia,detta är inte en personlig historia för min del, utan dethandlar om att införliva ett EU-direktiv i svensk lag-stiftning. Vi har följt utvecklingen i vår omvärld. Vihar funnit att de flesta EU-medlemsländerna har skaf-fat sig en lista. Vi skulle då stå ensamma och kunnahamna i väldigt besvärliga situationer genom att viinte skaffar oss en TV-lista.Anf. 120 PER () replik:Herr talman! Det sista är ett pikant argument fören minister som ändå ägnade en betydande del avEU-valrörelsen åt att säga att vi skulle stå utanförhela EU.Det argument som kulturministern anför för att viskall göra detta löd, om jag förstod det hela rätt, så attdet skulle kunna komma ett utländskt TV-bolag ochköpa upp rättigheten till ett svenskt arrangemang iSverige och sända detta till en utländsk publik utanatt svenska folket skulle få se det.Tror kulturministern på spöken också? Det måsteju finnas någon realism i den hotbild hon målar uppom vi skall tro på hennes goda motiv.