prot · GL0988 · 1998-03-27 00:00:00 — Svaret av kulturministern och tidi-gare besked från och omatt det inte blir något avtal utan att förhandling-arna kommer att utsträcka sig i ett eller samtatt det också skall underställas före under-tecknande är lugnande. Men givetvis finns det mångafrågetecken kvar. Det är också därför vi har de härdebatterna i dag.Kulturministern utlovar att inte kommeratt acceptera ändringar i svensk kultur- och medie-politik på grund av att ett internationellt investerings-avtal, , skall undertecknas. Det tackar jag särskiltför, eftersom svensk kultur och det lilla språkområdetmåste värnas. Men värnas måste också utvecklings-ländernas möjlighet att få ett bra avtal, deras kulturoch mänskliga rättigheter.Det som är oroande i den här processen är dendemokratiska debatt vi haft kring avtalet. Kulturminis-tern säger i sitt svar att avtalet diskuterades vid enlunch mellan EU:s kulturministrar vid ett informelltrådsmöte . Där framgick det att majorite-ten av ministrarna är överens om att kultur och medierbehöver särskilt skydd eller undantag i avtalet. Dethär förklarar också det svar kulturutskottet fick den12 mars av representanter för , ännu inte visste så mycket i denna fråga, utan denhåller på att beredas på departementet.Svaret och den sena tidpunkten för debatten blandEU:s kulturministrar är väldigt förvånansvärt, efter-som avtalet egentligen funnits på ritbordet redan se-dan 1988. Det har således funnits väldigt gott om tidatt bereda frågan och föra fram den till kulturutskot-tet. Jag undrar varför så inte har skett och anser ävenatt avtalet för kulturens del är lika ringa som det an-togs vara när det drogs i antal årsedan. Det drogs då som en A-punkt, en punkt sominte är kontroversiell. Det tycker jag är väldigt an-märkningsvärt.Kulturministern säger att ännu så länge har ingetEU-land lagt något undantag för kulturen i sina pre-liminära nationella undantagslistor. Men hur kan detdå komma sig att har detta enligt en uppgiftsom jag har fått? Dessutom var det ju så att Kanadaredan på 80-talet begärde undantag för kultur. Detinnebar att förhandlingarna strandade då. Enligt upp-gift har också undantag för tidningar och böck-er, och så även Australien.Med tanke på detta vill jag säga att den här fråganomöjligtvis kan ha varit okänd för Kulturdepartemen-tet. I en kraftfull debatt i flera länder har det äventagits upp frågor som rör just medier och immaterial-rätt. Hur kommer det sig då att Kulturdepartementetinte har kommit längre i sina diskussioner vad gälleravtalet? Från början skulle det ju faktiskt ha skrivitsunder . Jag vill gärna att kulturmi-nistern kommenterar det.Anf. 46 ():Fru talman! Detta är den tredje debatten om . Det är väldigt många som har deltagit; trestatsråd och ett otal riksdagsledamöter - höll jag påatt säga.Det kan inte hjälpas att en hel del av som har sagtstidigare kommer att upprepas. Det kommer vi väl attse när vi läser protokollet. Det blir inget avtal ,det vet vi. Det sade redan för ett partimmar sedan. Det är bra, för då kan vi verkligen få igång den politiska debatten. Det har vi inte börjatmed här i riksdag förrän just . Detkommer att dröja till. Det kommer också attfinnas möjlighet till överprövning av det förslag somsedan läggs fram. Inte minst viktigt är att riksdagenkommer att hållas informerad.Jag är övertygad om att det intresse som man kan-ske inte har sett tidigare i den allmänna debatten nukommer att ta sin början. Fattas bara annat! Det är juett stort och viktigt beslut som vi kommer att fatta. Vikommer också att få se en utvärdering av det härförslaget innan det slutgiltigt läggs fram. Det är ocksåpositivt.Mycket av det som kulturministern här har sagtkan man verkligen instämma i. Vi kan inte accepteraändringar i vår svenska kultur- och mediepolitik pågrund av ett internationellt avtal. har jagdock en del frågetecken. Jag blev litet förskräckt närjag såg att frågan om diskuterades vid enlunch. Det var ärligt, tycker jag, att säga att det varvid en lunch. Men hade det nästan varitklokt att fördölja att det var vid en kort lunch somman diskuterade det här.Jag tycker att frågan är av en sådan vikt att denborde ha diskuterats vid ett sammanträde - ett rejältsådant. Då är min fråga nu: När vet kulturministernnär EU-ministrarna kommer att ta upp det här igen?Att det här kommer att diskuteras är jag helt överty-gad om.Vad jag förstod av miljöministern tidigare så harvi kanske fått i gång debatten nu här i . Mendet har inte skett i de övriga länderna. Då är det ännumer intressant för oss att veta: När kommer EU-ministrarna på kulturområdet att ta upp det här tillverklig prövning och diskussion?Kulturministern säger också att flera alternativ fö-religger. Jag skulle gärna vilja höra litet mer om det.Vilka är alternativen och vilken inställning har kul-turministern till de alternativ som finns? Natur-ligtvis tar jag för givet att flera alternativ också kom-mer att väljas.Det här är ett viktigt avtal. Det har många konsta-terat. Det är inte minst viktigt för de svaga länderna.Då blev jag litet förskräckt när jag tidigare hörde bl.a.Birger , som sade att vi mer eller mindre skallskippa det här. Då frågar man sig: Skall vi verkligendelta eller skall vi ställa oss utanför? För mig är detsjälvklart att vi skall delta. Jag tycker inte, som tydli-gen och hans parti, att vi skall ställaoss utanför.Vi skall delta för allas vår skull. Globalisering ärbra om den går framåt på ett positivt sätt. Det tyckerjag att vi skall försöka medverka till. Jag har bara litettid kvar. Jag kanske kan återkomma i nästa inlägg.Anf. 47 Kulturminister ():Fru talman! Jag börjar med . Hon tycker att det här är en sen tidpunkt. Densom tidigare informerade om bl.a. kul-turfrågorna, som då upplevdes som mindre problema-tiska än , var dåvarande finansminister . Han informerade om dettainför ett rådsmöte 1995.Man kan naturligtvis ha synpunkter på att vi intehar informerat i detalj när det gäller kultur-frågorna. Det här har inte varit uppe i formella sam-manhang i EU-kretsen. Därför har det inte varit na-turligt att ta upp det i . Vi hade kunnat taupp det i andra sammanhang. Men jag tror att vi allahar påverkats av det faktum att tidtabellen inte harupplevts som realistisk. Vi ser ju att det finns mycketgott om tid att agera i de här frågorna. Jag tror att detär det som förklarar vår uppläggning av arbetet. Mankan kritisera det, men det är ändå en förklaring.Vi har alltså inte känt att det här är något som viligger illa till med när det gäller tiden. De kontakter vihar tagit med t.ex. kulturarbetarorganisationer kom-mer att formaliseras. Vi kommer självfallet att fortsät-ta dialogen. Vi kommer att föra en dialog med enskil-da engagerade - och självfallet också med riksdagen.Jag tror att det är den medvetenhet som har funnitshos många av oss om att vi har gott om tid som kanvara en av förklaringarna.Det stämmer att det inte har lämnats några natio-nella undantag. Det finns inget land som har lämnatförslag till nationella undantagslistor. Det beror på attdet franska undantaget handlar om en tanke på attgöra ett generellt kulturundantag som berör oss allaoch som berör hela kulturområdet. Det är det som föross ligger först på dagordningen . Vi vill penetreraden frågan grundligt innan vi på allvar börjar funderapå de andra alternativen, som inbegriper de nationellaundantagslistorna.Sedan vill jag ta upp frågan från om att man diskuterade vid en lunch. Som EU-motståndare känner jag mig inte ett dugg generad avatt tala om hur det fungerar i EU-sammanhang. EU-ministrarna avhandlar ofta de viktiga frågorna vidluncherna eftersom det inte finns några tjänstemännärvarande då utan bara politiker. Det är alltså enmarkering av att var en mycket viktigfråga. Det var därför vi avhandlade den på lunchenvid det här mötet i se-dan.Vi kommer att återkomma till den här frågan den28 maj. Jag vet inte exakt vilken position debattenkommer att ha på dagordningen. Men då kommer detsannolikt att vara fler inblandade. Detta vet vi dockinte med säkerhet i dag.Anf. 48 ():Fru talman! Det var intressant att höra att frågorav formell vikt alltid tas upp vid informella möten -på grund av sin speciella vikt.Jag vill inte att det skall råda något tvivel om attVänsterpartiet är positivt inställt till frihandel, globa-lisering och gemensamma avtal. Givetvis är vi det.Men det måste garanteras att även och ländermed minoritetsspråk ges rätt att hävda sina intressenmot de multinationella företagen. Det måste garante-ras böcker på vårt eget modersmål och annan film änWalt även i framtiden.Jag skall läsa ett yttrande från den 20 januari 1998från utskottet för kultur, ungdomsfrågor, utbildningoch medier. Det här ser jag som en formell behand-ling av , och det är väl intressant för kul-turministern att få höra det också: "I de förhandlingarsom förs om multilateralaavtal om investeringar () används en mycket breddefinition av investeringar. Detta innebär att immate-riella rättigheter och audiovisuella tjänster i praktikenkommer att omfattas av avtalet.Detta är mycket oroande mot bakgrund av att Eu-ropeiska unionen har rättslig skyldighet att 'beakta dekulturella aspekterna då den handlar enligt andrabestämmelser i detta fördrag, särskilt för att respekte-ra och främja sin kulturella mångfald'". Vidare stårdet: "Utskottet understryker att ingenting får äventyraEuropeiska unionens eller dess medlemsstaters frihetatt ta initiativ för att främja och stödja kulturell ochspråklig mångfald, nu eller ". Det framgårockså att man avser att ha åsikter om detta.Enligt min bedömning har frågan diskuterats i EU,och man kommer också att begära undantag för denhär delen. Det innebär att EU-stödda verksamheter äri fara. Ett exempel är det EU-stöd som finns på fil-mområdet vilket har till syfte att bilda en motkraftmot den anglosaxiska filmindustrin. Såvitt jag förstårblir vi utan undantag skyldiga att öppna dessa fonderäven för de länder vilka fonderna är avsedda att bildaen motkraft till. Det innebär att syftet kanuppnås med fonderna. Utan undantag kan som jagbedömer det heller inga filmkvoter längre kunna fin-nas.Kan kulturministern garantera att intemotverkar kulturellt utbyte och inskränker de mänsk-liga rättigheterna utifrån detta perspektiv? Frågankvarstår också när det gäller länder som finns utanförEU. Det gäller givetvis också för del, mendär tycker jag att vi har fått svar på frågan. Jag villockså fråga om ministern kommer att arbeta för attvärna kulturell mångfald och utbyte vad gäller andraländers kulturella möjligheter även utanför EU.Man bör försöka få med folkrörelserna och politi-kerna i de övriga valda församlingarna och ge möjlig-het att diskutera innehållet i . Jag villockså gärna veta om ministern har något svar på hurhon exakt kommer att gå vidare med att försöka få tillstånd den breda demokratiska diskussion som jagtycker att den här debatten är början på.Anf. 49 ():Fru talman! Det franska förslaget om generellt un-dantag är ganska intressant. Jag tar för givet att vikommer att få höra mer om det , ellerom det kommer lämnas åt sidan och man kommer attfå andra former av undantag.Det finns flera alternativ, men jag fick inte höramycket om dem. Det kan jag också förstå. De kanskeinte finns på papper. Vi kommer att återkommatill dem under senare interpellationsdebatter.Det är självklart att vi i skall slå vakt omvår kulturs frihet, vår konstnärliga frihet, vår yttrande-frihet, kvalitet och allt vad allihop vill stå bakom. Minuppfattning av debatten om EU och inte minst minaerfarenheter från min verksamhet i är attdebatten lett till att praktiskt taget varje land slår vaktom sin egen kultur. Det har blivit motsatt effekt tilldet man fruktade, nämligen att vi skulle få ett utsud-dande av de nationella kulturerna.Det har fått den andra effekten. Det är ett stärkan-de av kulturerna i samband med att man öppnar sinagränser och sina sinnen för kulturer från andra länder.Jag ser det som någonting väldigt positivt. Det är ettstärkande av vår egen kultur i samarbete och ett öpp-nande för andra kulturer. Jag hoppas att vi skall åter-komma till den debatten under de år som kommeroch innan vi når fram till ett slutligt MAI-avtal.Anf. 50 Kulturminister ():Fru talman! undrar om jagkan lämna några garantier när det gäller svensk kul-turpolitik men kanske framför allt mänskliga rättighe-ter och utvecklingsländers möjligheter när det gälleratt hävda egna språk och egna kulturer.För svensk del kommer vi inte att skriva på ettavtal som inte ger oss det vi vill ha. Det är att inteändra på svensk kultur- och mediepolitik med anled-ning av ett internationellt investeringsavtal. Det gör viinte. Det framgick också tydligt av interpellationsde-batten med handelsministern att vi ipraktiken säger nej till det som föreligger men attvi fortsätter att förhandla och hoppas på att det skallkomma fram något bättre.När det gäller de länderna som inte sitter medvid förhandlingsbordet, utvecklingsländerna, är detsjälvklart att vi driver deras sak, precis som fleraandra länder i MAI-förhandlingarna gör. Jag är över-tygad om att den stora världskonferens som inledsnästa vecka här i , där fler än hundra länderkommer att vara representerade med små eller storadelegationer för att diskutera just kulturfrågorna,också kommer att ta upp frågorna kring ,en WTO-modell, eller över huvud taget sakfrågorna.Det handlar om att hävda små eller stora länders egnaspråk och alla kulturer för mångfald och egen kultu-rell identitet. Det är självklart att detta är något som viverkar för.Om vi återgår till EU-kretsen kan jag kort säga attdet är samma sak där. Diskussionen har kommit igångväldigt sent när det gäller över huvudtaget men också när det gäller kulturfrågorna. Jag troratt förklaringen finns att söka i att vi inte har tyckt attdet har brunnit i knutarna. Vi kommer självfallet attgå vidare här hemma med dialogen med riksdagen.Det är oerhört viktigt. Men vi kommer också att föraen dialog med de intresseorganisationer som finns påkulturområdet. Där finns en mycket stor kunskap.Vi kommer att föra en dialog med alla myndighe-ter och andra organiserade verksamheter som finns påkulturområdet men också med folkrörelserna. Vi harinte någon färdig plan för detta. Men det kommer attvara en viktig del av det fortsatta arbetet. Precis somElisabeth sade kommer vi att återkommamed många debatter i dessa frågor också i dennakammare.Jag skall väldigt kort säga något angående fråganom alternativen, som inte ficksvar på första gången. Det finns det generella kultu-rundantagsalternativet, det finns ett enbart audiovi-suellt alternativ, och sedan finns de nationella listor-na. Det finns säkert också kombinationsmöjligheterhär.Vi vill vara så heltäckande som möjligt. Vi villsjälvfallet också täcka in detta med eventuella negati-va konsekvenser av stand still-resonemanget somfinns i MAI-sammanhang, dvs. att vi icke skall varaförhindrade att lägga fram nya framåtsyftande förslagsom gäller medieområdet och kulturområdet. Vi skallicke vara bakbundna av ett investerings avtal när detgäller att komma med nya förslag till förändringar.Därmed avslutar jag detta inlägg.Anf. 51 ():Fru talman! Jag vill avslutningsvis tacka MaritaUlvskog för att hon är en av de ministrar som harkommit hit för att debattera den här frågan. Jagtycker också att hon har haft kloka synpunkter, och vihar kunnat räta ut en hel del av de frågetecken somändå finns. Jag hoppas att det skall bli startskottet bra och bred debatt så att vi skall kunna värna deintressen som finns och få ett väldigt bra avtal intebara för utan också för övriga länder.Jag har en sista liten fråga. har lagtut avtalet på sin hemsida. har jag inte öppnat hanshemsida. Men jag har läst ett tryckt exemplar av avta-let, och det är på engelska. Det är ett mycket långt ochstort avtal. Det är på 140 sidor.Jag undrar vad kulturministern tänker göra för attavtalet skall bli tillgängligt för vanligt folk, dvs. ävenför dem som inte har tillgång till Internet och inte kantillägna sig ett avtal som är 140 sidor långt och på ettfrämmande språk. Jag undrar om det finns några pla-ner på att göra en kortvariant på det hela på svenska,så att vanligt folk kan sätta sig in i frågan.Anf. 52 Kulturminister ():Fru talman! Att handelsministern har valt denform han har gjort har att göra med att detta är enrörlig text. Det görs ändringar . Det har varitenklast för dem som är väldigt inne i detta, experter-na. De som arbetar med frågorna mer eller mindre påheltid skall kunna följa utvecklingen.Jag tror säkerligen att vi, bl.a. efter dagens debatt,kommer att finna former för att göra det arbete sompågår mer lättillgängligt. Det kan kanske ske genomkortversioner på svenska språket som uppdateras,kanske inte med samma snabbhet som det är nödvän-digt att ha när det gäller själva arbetsmaterialet. Menjag utgår ifrån att vi gemensamt kommer att verka fören ökad tillgänglighet. Det är ett gemensamt intresseför handelsministern, för mig som kulturminister, förmiljöministern, för biståndsministern och för allaandra som är oerhört engagerade i denna fråga.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1997/98:194 om Mo-derna museet och sponsringAnf. 53 Kulturminister ():Fru talman! har frågat delsom jag är beredd att utfästa mig att ge det nya Moder-na museet de resurser som krävs för en vital och of-fensiv verksamhet, dels om jag är beredd att omprövamin negativa inställning till sponsring i kultursam-manhang.Som tydligt framgår av bl.a. kulturpropositionenoch ett antal andra offentliga dokument är regeringenpositiv till att enskilda personer, organisationer ellerföretag med ett genuint intresse för våra kulturinstitu-tioner också stöder dem ekonomiskt. Jag och rege-ringen har alltså inte, som interpellanten hävdar, nå-gon generellt negativ hållning till sponsring. Däremotfinns en hög medvetenhet om att omfattande spons-ring innebär risker för verksamheten. För att garanterakontinuitet, tillgänglighet och konstnärlig integritetbör därför statliga kulturinstitutioner, utöver biljettin-täkter och andra inkomster av verksamheten, ha en tillövervägande del offentlig finansiering.När enskilda bidrag utgör en så stor del av finan-sieringen att verksamhetens oberoende kan ifrågasät-tas finns anledning att känna oro. offent-ligstödda kulturinstitutioner befinner sig dock regel-mässigt långt från den gränsen. Som exempel kannämnas Operan i som sponsras av skatte-betalarna med och avprivata sponsorer med . Denprivata sponsringen motsvarar av de totalakostnaderna. sponsorandel är , ochModerna museets sponsorandel är 3,5 %.Statens satsning på och Arkitek-turmuseet är utan tvekan en av de större kultursats-ningarna under . Vi har, precissom formulerar det, fått ett mu-seum i världsklass. När det avgörande beslutet om detnya skulle fattas - röstade dock och flertalet bor-gerliga riksdagsledamöter emot en projektering avmuseet. Hade den linjen samlat en majoritet skulle detföljaktligen inte ha funnits något nytt modernt muse-um att diskutera . Det var socialdemokraterna iriksdagen som drev fram beslutet om Moderna muse-et. Socialdemokratiska regeringar kommer att verkaför att denna gigantiska kultursatsning inte förfuskas.Anf. 54 ():Fru talman! Som kutym är, vill jag börja med atttacka för svaret. Jag är väldigt glad för orden: "Jagoch regeringen har alltså inte, som interpellantenhävdar, någon generellt negativ hållning till spons-ring. "Det är bra, men uttrycktekulturministern motsatsen. Det var detta som fick migatt interpellera. Det var i anslutning till invigningen avModerna museet. Den nuvarande chefen, , uttryckte en i och för sig kanske för optimistisktanke att kunna höja sponsormedlen från 4 till 20. Dåsade kulturministern att hon inte ansåg att sponsorme-del skulle tillfalla museet i den utsträckningen. DavidElliot blev ganska förbluffad och frågade vad kul-turministern då ville säga. Kulturministern svarade attstaten får skjuta till mer pengar, och finns det intenågra pengar får man dra ned på ambitionerna.Det var det som gjorde mig förskräckt. Jag tyckteatt det var en väldigt negativ inställning till sponsor-pengar. Vi vet från flera av våra institutioner, inteminst , att när man har betalat defasta avgifterna kommer medel för verksamheten oftafrån sponsormedel. Därför finns det ingen anledningatt vara så negativ.Men det är små pengar som kommer från sponso-rer i förhållande till de statliga bidragen. Vi skallsjälvfallet ha statliga bidrag, men jag tycker inte uppmuntrar företagen att sponsra våra kultur-institutioner genom att gå ut och säga att man skalldra ned på ambitionerna om det inte finns några stat-liga pengar.Sedan får jag en liten känga, och inte så liten hel-ler förresten, beträffande omröstningen. Jag måsteerkänna att jag först blev litet ställd. Jag har ingetminne av att jag röstade på det sättet. Jag gick tillbakatill de olika protokollen. Då såg jag vad den dåvaran-de borgerliga regeringen och utskottet - med borger-lig majoritet - sade, nämligen: "Enligt finansutskot-tets mening är det angeläget att olika typer av statligabyggnadsinvesteringar tidigareläggs för att syssel-sättningsläget inom byggarbetsbranschen skall för-bättras. Flera av förslagen i kompletteringspropositio-nen har också detta syfte. Eftersom sysselsättningsas-pekten måste väga tungt vid valet av investeringsob-jekt bör i första hand sådana projekt komma i frågasom kan påbörjas tämligen omgående, men självklartmåste också andra aspekter beaktas i sammanhanget. "Det var således det enda som skilde mellan ma-joriteten och den minoritet som då fanns i kammaren.Det vi ville säga var: Är det så att något annat kultur-projekt ger ännu större möjlighet för arbetslösa bygg-nadsarbetare att få jobb får vi kanske ta det litet tidi-gare.Då skulle eventuellt få väntanågra veckor eller någon månad. Vi tyckte att det varklokt ur sysselsättningssynpunkt. Jag kan inte tänkamig att inte kulturministern håller med mig om detta.Skulle man inte ha kunnat prioritera ett annat stortkulturprojekt, i eller någon annanstans, omvi hade kunnat hjälpa kanske några hundra byggnads-arbetare till jobb? För mig är det självklart.Anf. 55 Kulturminister ():Fru talman! En 20-procentig sponsring av en storoffentlig kulturinstitution i är naturligtvisingenting som den här regeringen skulle ställa sigbakom. I är det en sponsringsandelsom inte är extrem. Det har naturligtvis att göra medatt man levde under regeringen som höll ned alla offentliga satsningar på allaområden, självfallet också på kulturområdet.För svensk kulturpolitik är det en sponsringsandelsom är omöjlig. Vi kan inte lägga in 460 miljoner avallmänna medel, något som innebär ett höjt årligtanslag till med ,för att åstadkomma det fantastiska moderna museumoch som vi nu har, och samtidigtöka sponsringsandelen. Skulle vi göra det skulle vi jusmygvägen delprivatisera denna stora allmänneligasatsning.Vi vet att redan under den förstamånaden hade 100 000 besökare. De 38 visningstu-rerna per dag är inbokade ända fram till midsommar.Man möts av ett myller av barnvagnar och punkare,av alla åldersgrupper och sociala grupper. Då ser manatt nya är ett folkets hus. Det kom-mer det inte att vara om vi hamnar i en situation därsponsringsandelen markerar att detta är ett hus omicke är i allmänhetens ägo och tjänst.Jag tror inte att det finns några som helst me-ningsmotsättningar i den frågan mellan mig och denmycket professionelle chef som har.När det gäller min känga till jag mig tvungen. Historien var ju den att i drev oppositionen, mot dendåvarande regeringens och regeringspartiernas vilja,igenom att regeringen omgående skulle ge Bygg-nadsstyrelsen i uppdrag att börja projekteringen avdet nya . Det ställde inte upp på. Det fanns en del kvinnliga kollegeri regeringspartierna som valde att lägga ned sin röst.Men gjorde inte det.Anf. 56 ():Fru talman! Jag tror inte att någon som lyssnadepå mitt första inlägg skulle tro att jag vill höja spon-sormedlen så mycket att man skulle kunna dra ned påde statliga bidragen. Det sade jag inte, och jag mena-de det inte heller.