prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Vi kan välgemensamt ge oss på att antingen utfärda en grundligmotivering eller att avskaffa systemet.Till sist vill jag bara säga att det förekommermycket hyckleri på det här området. Men efter de härsex-sju åren i har jag faktiskt då och dåbörjat tänka på detta att vi har fått ett annat perspektivi denna värld, och det är farligt.Anf. 191 () re-plik:Fru talman! Jag tackar för berömmet av rapporten.Jag vill bara säga så här: Utan motion - inga reserva-tioner.Anf. 192 () replik:Fru talman! Reservationen har en text som handlarom själva sakfrågan. Vad diverse moderater har talatom i sina motioner är i detta sammanhang skäligenointressant. Jag har inte heller mycket till övers fördem som anser att direktörerna i det privata näringsli-vet kan ägna sig åt vilka excesser som helst - och detgör de verkligen. Det har jag också viss erfarenhet avefter de bjudmiddagar som man då och då går på.Men det är inte det den här debatten handlar om. Denhandlar om att vi nog bör skärpa upp våra regler ochnärmare motivera de undantag där det i ett och annatfall kan vara praktiskt att ha betalkort.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! Jag har ingenting emot att vi skärperupp våra regler, . Jag har bara sagttidigare att jag inte tycker att det är sak attdetaljreglera de statliga myndigheterna i det här fallet.Men visst kan vi skärpa våra regler.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Vissa finansmarknads-, försäkringsrörel-se- och kreditupplysningsfrågorFöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU15Vissa finansmarknads-, försäkringsrörelse- och kre-ditupplysningsfrågorAnf. 194 PER ():Fru talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation 3. Naturligtvis står vi bakom samtligareservationer, men för tids vinnande yrkar jag barabifall till den första.Det här betänkandet handlar om många olika sa-ker. Det handlar om finansmarknaden, försäkrings-marknaden och om kreditupplysning. Jag skall hållamig till tre av frågorna, nämligen de kollektiva hem-försäkringarna, kreditupplysningarna och avslut-ningsvis de uteblivna privatiseringarna.I drygt 15 år har frågan om kollektiva hemförsäk-ringar med obligatorisk anslutning varit föremål förstark kritik, framför allt från moderater och folkpartis-ter. Frågan har återigen aktualiserats genom det avtalsom har tecknats mellan LO och . Det ger deolika möjlighet att teckna kollektivahemförsäkringar som omfattar samtliga medlemmar.Det förhållandet att fackliga organisationer teck-nar kollektiva sakförsäkringar för medlemskollektivetutan individuell anslutning innebär att enskilda med-lemmar tvingas underkasta sig fackliga beslut inomområden som skall skötas av individen själv. När enfacklig organisation tecknar sakförsäkring för med-lemskollektivet utan intresseanmälan binds den en-skilde fackföreningsmedlemmen till visst försäkrings-bolag och till en viss försäkringsprodukt utan attmedlemmen ges reell möjlighet att själv välja det sompassar honom eller henne bäst.Vi anser att det är den enskilde individen sommåste skyddas från kollektiva försäkringslösningarsom inskränker valfrihet, kränker den personligaintegriteten och som försätter individen i underläge.Kollektiva sakförsäkringar bör därför vara baseradepå individuell anslutning. Även om det finns en reser-vationsrätt i det här avtalet är anslutningsformen entyp av negativ avtalsbindning som inte är tillåten pånågon annan marknad. Det saknas klara reglerför de enskilda medlemmarnas ställning i förhållandetill fackföreningarna. Det finns därför behov av enlagstiftning som klargör hur långt organisationernasbefogenheter sträcker sig i förhållande till den enskil-de medlemmen.Fru talman! När det gäller kreditupplysningsverk-samhet envisas regeringen med att motarbeta en sundkreditupplysning.En effektiv kreditupplysningsverksamhet ökar sä-kerheten i näringslivet och främjar den ekonomiskautvecklingen. Kreditupplysningar är en typ avfärskvara som man måste ha god tillgång till för attkunna göra bra kreditprövningar. Vi anser därför attdet är mycket värdefullt om s.k. flödesinformationkan användas i kreditupplysningarna. Vi vill under-stryka att en bred användning av flödesinformation ärmöjlig redan enligt dagens lag, men att detta inte hargodtagits av Datainspektionen. Det är därför det be-hövs ett klarläggande.Avslutningsvis vill jag kommentera motivreserva-tionen vi har när det gäller privatiseringar. Nästan allaprivatiseringar har avstannat under den nuvaranderegeringen. Det här är mycket olyckligt och det ledertill bl.a. konkurrenssnedvridningar, felprioriteringar,uteblivna affärsmöjligheter och t.o.m. till att vissabolag tappar i marknadsvärde.Anf. 195 ():Fru talman! Jag önskar verkligen att jag kundehålla med Per om det där sista. Jag begriper intehur han kan tala om att privatiseringarna har avstan-nat. Staten håller ju på att sälja ut varenda kvarvaran-de storbank i massiv skala. Jag tror att det handlar ommycket större belopp än vad den borgerliga regering-en någonsin lyckades åstadkomma.Jag tänkte i första hand tala om vår motion, om attstaten borde äga börsen. Det har alltid ansetts vara ensjälvklarhet på andra områden, t.ex. när det gäller atttillhandahålla de grundläggande betalningsmedlen.Alltsedan detta sekels början har det varit en själv-klarhet att vi inte skall ha privata banker som ger utsedlar utan det skall vara centraliserat till en statligbank. Därför är det egentligen ganska konstigt attarbetarrörelsen inte har ansett det vara en självklarhetatt den grundläggande infrastrukturen, alltså mark-nadsplatsen, borde ägas av samhället så att man kantillhandahålla marknadsplatsen för de olika aktörernapå lika villkor.Det är ganska märkligt att några stora ägare,Wallenbergsfären och andra, skall vara med och ägaen del av Stockholmsbörsen och represente-ra mycket stora aktörer på denna börs.Svaret från utskottet på motionen går ut på attmotionen strider mot gällande principer. Detär ju därför man motionerar. Man ifrågasätter gällan-de principer. Att ett parti som brukar tala om att manvill reformera det här samhället - alltså inte ett kon-servativt parti utan ett socialdemokratiskt parti - gerett sådant svar på en sådan motion tycker jag är syn-nerligen märkligt. Jag efterlyser en motivering i sak.Varför är man emot denna princip som vi talar om imotionen?Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1. Jagstår också bakom reservation 2, men den skall jag inteyrka bifall till.Sedan skall jag faktiskt också yrka bifall till enmotion som jag inte yrkade bifall till i utskottet. Detborde jag ha gjort. i efterhand har jag satt mig inmer grundligt i ärendet. Det gäller motion Fi713 avBengt . Den handlar om att vi behöveren bred utredning om konkurrensen på bankmarkna-den när det gäller att tillhandahålla olika betal-ningstjänster. Det handlar speciellt om att även desmå bankerna, de s.k. nischbankerna, skall ha bättremöjligheter att gå in på det här området och konkurre-ra mer effektivt.Vi har slagit vakt om att staten bör be-hålla en stor bank för att just skapa skarp konkurrensmed de privata storbankerna. Speciellt nu när mansäljer ut denna statliga storbank blir det ännu viktiga-re att man verkligen upprätthåller konkurrensen ochinte låter de fyra storbankerna bilda kartell och slåvakt om sina mycket stora vinster.När utskottet avvisade behovet av en bred utred-ning hänvisade utskottet till att det pågår en översyn iFinansinspektionens regi. Jag vill inte lansera någrakonspirationsteorier eller ifrågasätta Finansinspektio-nen. Däremot tror jag att man kan konstatera att detfinns ett slags gemensam arbetsmarknad här i Stock-holm för riksbank, storbanker, finansinspektion ochandra finansiella aktörer, där man av naturliga skälbyter jobb och rekryterar hos varandra.Det finns också ett slags miljö, tror jag, där man ärlitet negativ till nya aktörer. Det kan gälla utländskabanker, nya nischbanker eller den lilla bank som jagråkar vara medlem av, - jord, arbete, kapital.Det finns en allmän skepsis. Vi har en kultur, sägerman i de stora bankerna, och vi har också rätt attbehandla våra kunder på det litet nedlåtande sätt somman ofta upplever om man är kund i någon av destora bankerna.Därför tror jag att det vore nyttigt att ha en breda-re utredning, parlamentariskt tillsatt och med expertersom tillkallas från olika håll, speciellt experter utanfördenna bankvärld. Det räcker alltså inte med att tittar på det här. Därför tycker jagatt det är en klok motion som lämnat in. Jag beklagar att inte ärrepresenterat i denna debatt. Vi får väl hoppas att manglädjer sig åt att en vänsterpartist talar för en folkpar-tistisk motion.Anf. 196 PER () replik:Fru talman! Det är inte helt ovanligt att vi i sådanahär sammanhang hamnar i en situation där jag tyckeratt regeringen går för långsamt fram och tycker att regeringen går alldeles för fort fram närdet gäller privatiseringar.Allra mest konstigt med privatiseringarna tyckerjag är att man från socialdemokratiskt håll hela tidenhar misshandlat småspararna. Vad vi vill skapa är inteen folkbörs utan folkaktier. Det gör man genom attsälja ut aktier till hela folket, inte bara till institutio-nella placerare.Anf. 197 () replik:Fru talman! Det beror nog på att Per har en igrunden naiv syn på hur kapitalismen fungerar. Vi fårväl se , Per , vem som tar maktenöver Nordbanken och andra privatiserade statligaföretag. Det är inte folket eller allmänheten utan det ärde gamla vanliga maktgrupperingarna.Det som är nödvändigt är att bygga upp ett ak-tivt långsiktigt löntagarägande i samband med de nyapremiereservsystemen och på andra sätt, för att hanågot att sätta emot denna formidabla stora privatamakt, Wallenbergsfären och andra medlemmar avstorfinansen.Men det är Per antingen helt okunnig om ellerockså har han inget som helst intresse av att medverkatill att demokratisera och att därmed också ge småspa-rarna en starkare ställning.Anf. 198 PER () replik:Fru talman! För mig är statens roll i detta att varadomare och regelsättare, inte aktör. Aktörerna skallvara stora och små privata aktörer.Anf. 199 () replik:Fru talman! Jag vet att Per har den uppfatt-ningen. Man kunde kanske efterlysa attPer skulle ställa sig i talarstolen och hurra. Nuskall ju de stora och hemska socialiseringsspökenaAP-fonderna skrotas. Dessutom säljer man i massivskala ut de statliga företagen. Ändå står Per häroch gnäller över att det inte händer någonting på dethär området.Ni har ju fått igenom er gamla högerpolitik på dethär området. Det är förfärande, men man kan åtmins-tone få tycka att Per kunde ställa sig upp här ochvara positiv.Anf. 200 ():Fru talman! Jag kan först instämma i de sympatiersom föregående talare redovisade när det gäller attbefrämja en bättre konkurrens på bankmarknaden.Det som har hänt är att de nya ni-schbankerna har fått ökade svårigheter. De gamlastorbankerna har tagit tillbaka alltmer av marknaden.Detta har samband med karaktären av de fusioner somskett . Det finns nog skäl att varauppmärksam i detta sammanhang.Om det krävs en sådan utredning som här begärseller andra tag kan diskuteras, men åtminstone kom-mer jag att noga överväga hur vi från Miljöpartietssida skall ställa oss vid en votering om den här aktuel-la motionen. Jag sympatiserar definitivt med desssyfte. Det vore också bra om då kundestödja sin egen motion.Det som jag tänker tala om, fru talman, är de trereservationer vid detta betänkande som vi har ställtoss bakom. Den första handlar om småföretagensriskfinansiering. Att småföretag i tillräcklig utsträck-ning får fram riskkapital ger dem bättre möjlighet attbygga upp ett bra kapital för att klara en god expan-sion och på ett bra sätt rida igenom lågkonjunkturer.Detta är, som vi ser det, en huvudfråga i näringspoli-tiken och naturligtvis också i den ekonomiska politi-ken.Vi har inte minst under de senaste lågkonjunktu-rerna sett att svenska små och medelstora företag oftahar dåligt med kapital och även har svårt att få framriskkapital, vilket har bidragit till en stor utslagningoch litet grand i onödan till många konkurser. Detkrävs åtskilliga åtgärder för att få en verkligt bättreförsörjning med riskkapital och med allmänt kapitalför dessa företag.Detta är en del av det som tas upp i reservation 7,som vi har ställt oss bakom. Det handlar om att främjaoch stärka finanssektorn på ett sådant sätt att ocksåsmåföretag får bättre tillgång till riskkapital. Stats-makterna har en viktig uppgift i att se till att det finnsgoda spelregler och bra villkor för alla aktörer pådenna marknad.En annan reservation som vi har ställt oss bakomhandlar om kollektiva hemförsäkringar, som det hartalats om tidigare i debatten. Jag kan i stort sett anslu-ta mig till det som har sagts. Jag vill betonaatt fackföreningar är väldigt viktiga men också intaren särställning på arbetsmarknaden. Det är angelägetatt arbetstagare är med i och är aktiva i en fackföre-ning för att bevaka sina intressen som anställda. är en viktig samhällsaktör i detta samman-hang.Det är klart att det blir litet knepigt när sådana or-ganisationer tvångsansluter sina medlemmar till kol-lektiva sakförsäkringar. Man kan inteutan vidare slippa ifrån en sådan anslutning. Manmåste sätta sig in i det hela och säga att man absolutinte vill bli ansluten. Det visar sig attbetalningen sker på ett sådant sätt att det inte blirnågon nedsättning av fackavgiften för den enskildesom begär sig fri från det här.Detta är litet märkligt. Det naturliga hade varit hade haft individuell anslutning. Man kan ge etterbjudande till ett kollektiv på individuell basis medhelt frivillig anslutning. På det sättet kan man fåegentligen precis lika fördelaktiga villkor. Det ärfråga om en litet knepig konstruktion.Den enskilde fackföreningsmedlem som ansluts pådet här sättet blir vidare kollektivansluten till ett visstförsäkringsbolag och till en viss försäkringsprodukt.Detta har effekter på hela försäkringsmarknaden sominte kan anses vara positiva. Det visar sig också attupphandlingen egentligen inte sker under konkurrens,utan det går i praktiken mot en monopolliknandesituation. Detta innebär att kostnader övervältras påandra försäkringstagare. Också det är ett uttryck föratt det här inte är en bra konstruktion.Vi från anser att man måste ha reglersom innebär krav på att individer skall få aktivt ochfrivilligt ansluta sig själva till sådana här kollektivaförsäkringar. Man skall inte ha en kollektiv anslut-ning, som man på ett negativt sätt måste försöka ta sigut ur. Detta anförs i reservation 9, som jag yrkar bifalltill.Den tredje reservationen handlar om kreditupp-lysningar och flödesinformation. Vi är väldigt ange-lägna om att det skall lämnas god kreditupplysning ivårt land, eftersom det gör att man får mindre risk vidkreditgivning. Därmed kan också räntorna hållas nere,vilket ju är av stort intresse för en väl fungerandeekonomi. Bra kreditinformation gynnar över huvudtaget den ekonomiska utvecklingen.Det visar sig att det har varit svårt att få fram flö-desinformation i kreditgivningen. Datainspektionenhar inte godtagit den användning härav som i dagförekommer. Det finns skäl att se över detta och öpp-na för mer av flödesinformation, för att på det sättetfrämja ännu lägre räntor och därigenom också främjaekonomin och näringslivet.Anf. 201 ():Fru talman! Betänkande FiU15 berör vissa fi-nansmarknads-, försäkringsrörelse- och kreditupplys-ningsfrågor. I betänkandet behandlas 14 motioner frånden allmänna motionstiden. Betänkandet har föranlett11 reservationer och ett särskilt yttrande.Fru talman! Jag vill inledningsvis kommentera enmotion av beträffande oseriösa rän-tenivåer vid vissa lån och krediter. i sin motion upp en mycket viktig och angelägenfråga. Motionären påpekar helt korrekt att den effek-tiva räntan vid vissa kreditköp kan uppgå till mellan25 och . Motionären menar att dessa räntenivåerförsätter många människor i svåra ekonomiska situa-tioner.Jag tycker att det är bra att den mycket viktigafråga som ränta på lån måste anses vara kommer upptill allmän debatt. Vi har här som enskilda riksdagsle-damöter en viktig funktion att fylla. Genom att bidratill en öppen och konstruktiv debatt om fakta på om-rådet bidrar vi till att allmänheten i högre grad får uppögonen för de förhållanden som råder. Frågan bör ochskall diskuteras och debatteras. Det är också en viktigkonsumentupplysningsfråga som måste få en störredignitet än vad den kanske har i dag.Motionären anser att frågan om en övre räntenivåborde utredas.Utskottsmajoriteten har kommit fram till att det ärmycket svårt att knyta regler om för höga räntor till enviss procentsats. Räntenivåer är också en konkurrens-fråga banker och kreditinstitut emellan, varför frågan,precis som jag sagt, behöver föras ut till all-män debatt. Dessutom bör det bedrivas en intensivarekonsumentinformation, som jag också sagt tidigare.Det finns vidare regler beträffande ocker, och mankan fråga sig om det inte är fråga om ocker när rän-tenivåer börjar hamna samtidigtsom normal bankränta på medlemslån osv. Något sådant fall bordekanske prövas vid lämpligt tillfälle.Med hänvisning till de skäl som anförts av-styrks motionen i betänkandet.Krister Örnfjäder tar i sin motion upp en annanmycket angelägen fråga, som jag vill belysa, nämligentransfereringstiderna i betalningssystemen. Det harvisat sig att det inte är ovanligt att det kan ta mellantre och att flytta medel mellan olika kon-ton. Den tiden måste anses som alldeles för lång, medtanke på dagens rådande teknik osv.Som ett bevis på att detta faktiskt kan vara ett stortproblem, bortsett från ekonomiskt bortfall för densom drabbas, kan jag ta följande exempel. Det är inteovanligt att människor har sina medel på en bank ocht.ex. huslån eller andra lån i en annan bank. Det harvisat sig i praktiken att det absolut bästa sättet attgarantera att lånet blir betalat är att ta ut pengar-na och rent fysiskt bära över dem till den andra ban-ken - allt detta på grund av långa och osäkra transfe-reringstider i betalningssystemen.Utskottsmajoriteten har funnit att Konsumentver-ket i en rapport, 1995/96:24, uppmärksammat pro-blemet med långa transfereringstider, precis sommotionären tar upp. I rapporten krävde tydligare och bättre regler för bl.a.överföringar. har dessutom vänt sigtill för att få till stånd tydligare ochbättre villkor för konsumenterna.Utskottsmajoriteten anser att transfereringstidernai betalningssystemen är en konkurrensfråga, varför deinte bör regleras. Däremot anser utskottet att det är avyttersta vikt att det sker en öppen information omtransfereringstiderna direkt till konsumenten. Utskot-tet anser också att myndigheterna måste följa dennafråga mycket noga. Även här kan man säga att detligger i konsumentens intresse att också mycket nogata reda på vad som gäller beträffande transfereringsti-der på respektive bank för att på så sätt kunna väljaden mest gynnsamma. Jag tror att många bankkundersom byter bank inte tänker på systemet på det sättet,och därför borde det vara ett intresse för banken attkunna erbjuda korta transfereringstider.Det kan också framhållas att regeringen stimuleratkonkurrensen på bankområdet genom att underlättaetablering av fler banker. Mot bakgrund av dettaavstyrks också denna motion.I motion Fi710 av m.fl. an-förs att ett utvecklande av finanssektorn i Stockholmoch till en ledande ställning i harett betydande samhällsekonomiskt värde. Detta skulleockså enligt motionärerna underlätta för svensk före-tagsamhet som verkar i denna region, inte minst motde östra och södra att utröna hur det står till med den svenska fi-nansiella tjänstesektorns internationella konkurrens-kraft har regeringen för detta ändamål tillkallat ensärskild utredare. Enligt direktiven till denna utred-ning skall utredaren samla in och sammanställa upp-gifter om den svenska finansiella tjänsteproduktionensamt uppskatta och beskriva sektorns direkta ochindirekta betydelse för samhällsekonomin.Detta är, som jag ser det, en mycket viktig fråga.Därför är det också viktigt att denna fråga i botten fårutredas ordentligt, om hur det verkligen förhåller sig,innan slutlig ställning tas. Att få fram riskkapital tillsmåföretag är, som jag ser det, en viktig faktor för attkunna få en expanderande företagsverksamhet ochäven ökad sysselsättning.Enligt vad som sägs i direktiven skall utredaren haslutfört sitt arbete före utgången av 1999, men delrap-porter skall lämnas under utredningens gång.Johan tar i sin motion Fi209 upp fråganom att staten inte skall sälja Nordbanken, Posten ochStatens Bostadsfinansieringsbolag, SBAB.Beträffande Nordbanken har redan fat-tat beslut om att en försäljning skall ske av statensaktieinnehav i denna bank. Bakgrunden till detta är attskattebetalarna genom denna försäljning kan få tillba-ka de pengar till statskassan som stödet till bankerna ibörjan av 90-talet kostade. Det är alltså ett slags åter-betalning till skattebetalarna, om man vill uttrycka sigpå det sättet.När det sedan gäller Posten och finns dethelt enkelt inte något sådant bemyndigande. JohanLönnroth kan väl, med all respekt, uttrycka i sin mo-tion vad han vill inte skall ske, men i det senare falletär det inte aktuellt från nuvarande regerings sida.Johan kanske har större anledning att vändasig mot Per och hans parti, efter den diskussionsom har förts från denna talarstol i dag.Fru talman! Med dessa ord vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och yrkaavslag på samtliga reservationer.Anf. 202 () replik:Fru talman! Jag skall först använda repliktiden tillatt göra någonting som jag glömde i mitt huvudanfö-rande, nämligen yrka bifall till reservation 6, medanledning av motionen av m.fl. Jagstår självfallet också bakom reservation 5, som gällerBengt Kronblads motion, men jag tänker inte lägganågot yrkande om den nu.Jag skall bara kommentera detta med att skattebe-talarna kan få tillbaka sina pengar genom att Nord-banken säljs. Det är också så att skattebetalarna ochsvenska folket blir av med en mycket stor tillgång, enförmögenhet, som kan ge framtida avkastning. Detkan mycket väl vara så att den avkastningen till skat-tebetalarna på lång sikt är mycket större än den härkortsiktiga återbetalningen.Jag är också litet förvånad över att inte alls går in på de ideologiska aspekterna.Under riksdagsperioden 1991-1994 deltog jag imånga ideologiska debatter med partiföreträdare och den borgerliga sidan. Nuverkar det som om socialdemokratin över huvud tagethar gett upp i hela den debatten. Det förvånar mig litetgrand.Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Vi kan naturligtvis se på det här påolika sätt. Bakgrunden till det hela är den bankkris därskattebetalarna fick skjuta in ungefär 60 miljarder ibanksystemet för att småsparare och andra sparareskulle vara garanterade sina sparpengar när bankerna igrunden rämnade under den finansiella krisen. JohanLönnroth känner också till - han deltog säkert påmöten - vad vanliga partimedlemmar tyckte om attstaten skulle skjuta in en massa pengar i banker somägdes av rika kapitalister m.fl. De kanske inte var sårika , men de hade betecknats som rika. Det varnaturligtvis besvärande att deras skattepengar skullegå in där. I det läget sades det att Nordbanken skullesäljas - det förslaget har förelegat under ganska långtid i vårt parti - därför att det var ett sätt att föra till-baka pengarna till statskassan och så att säga neutrali-sera de pengar som skattebetalarna hade tryckt in ibanksystemet tidigare.Man kan naturligtvis i grunden ha en ideologiskdebatt om huruvida staten skall äga banker eller inte.Här har socialdemokratin satt ned foten när det gällerNordbanken och tycker att den kan säljas, bl.a. medden motivering som jag här har redogjort för.Anf. 204 () replik:Fru talman! Jag förstår ändå inte riktigt det här re-sonemanget. Om man tar ifrån en människa som ägeren tillgång som t.ex. ett hus och sedan ger tillbaka depengar som man har fått från försäljningen av huset,har man då betalat tillbaka någon skuld med detta, närman med ena handen har tagit en tillgång och medandra handen har gett tillbaka de pengar som man harfått in genom att sälja tillgången?