prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — Där är det viktigt att samla bredamajoriteter.Värnskatten infördes som en del av saneringsarbe-tet. Det var ett löfte från oss att det skulle vara entillfällig skatt. Vi fick 20 miljarder, och det var ettviktigt bidrag. avskaffas den skatten. servi till att ha en stark fördelningsprofil genom att deverkliga höginkomsttagarna får betala en extra skattden 1 januari 1999.Jag ser gärna sänkta skatter, men aldrig någonsinpå bekostnad av en stark ekonomi. Jag ser gärnasänkta skatter framöver, men aldrig på bekostnad avvård, skola och omsorg. Då får vi hålla i den ekono-miska politiken, se till att genomföra satsningar. Ef-terhand - om det finns utrymme - får vi ta diskussio-nen om sänkta skatter.Anf. 144 () replik:Fru talman! Jag vill inleda med att kvittera tacketför ett konstruktivt och resultatinriktat samarbete. Detär riktigt som skatteministern säger att vi har haftolika åsikter i såväl detaljer som principer. Men vi harkunnat sätta oss över dem för att åstadkomma gemen-samma resultat.Skatteministern önskar fortsatt samsyn, inte baraav oss utan också med andra. Det är en bra utgångs-punkt. Sedan ägnar han sig, med viss rätt, i likhet medLars , åt att kritisera för derasskattesänkningsiver. Det hade varit intressant omskatteministern redan i sitt anförande hade fördjupatsig i vad den önskade samsynen skall ha för inrikt-ning. Skatteministern konstaterar att vi har en starksvensk ekonomi med förväntat överskott framöversom på något sätt skall fördelas. Vad är då skattemi-nisterns bedömning när det gäller fördelning av skat-tesänkningar framöver? Vilken volym kan detta tän-kas ha under den kommande mandatperioden?Anf. 145 Statsrådet ():Fru talman! har gett ett väsentligtbidrag till att ta ur krisen. Det har varit ettviktigt arbete. I arbetet har vi haft restriktionen attinte lova ut skattesänkningar innan resurserna finnseller att sänkningarna kan finansieras på annat sätt.Det är viktigt att ha som utgångspunkt i den här dis-kussionen.Våra prioriteringar är klara, dvs. först och främstsanera statsskulden, stärka inför kommandekriser och satsa på vård, skola och omsorg.När vi ser den typ av sysselsättningsutveckling somligger i korten, som fler bedömare kommer att geprognoser om , blir det starka effek-ter på statsfinanserna. När människor går över frånbidragsberoende till att bli skattebetalare blir utväx-lingen i statsfinanserna stor och stark.I ett läge när vi är nöjda med kvaliteten i vård,skola och omsorg, i ett läge när vi amorterar påstatsskulden, ser jag möjligheter att diskutera skatte-sänkningar. Vi är inte där . De diskussionernaskall inriktas på rättvisa skattesänkningar. Då handlardet om inkomstskatterna och låg- och medelinkomst-tagare.Storleken på och tidpunkten för sänkningarna gårdet inte att resonera om . Vi är inte i det läget.Det är en principiell inriktning som det går att resone-ra med om.Anf. 146 () replik:Fru talman! Jag delar i huvudsak den värderingsom skatteministern har gett uttryck för.Jag vill göra ett kort tillägg till den diskussion somskatteministern förde med om skatte-växling. Ni förde en diskussion om den effekt somkan förväntas på skattebasen när det gäller miljöskad-lig verksamhet till följd av att avgifter och skatterhöjs.Finessen med skatteväxling är att höja skatten påmiljöskadlig verksamhet och sänka skatten på arbeteoch arbetsgivaravgifter. Då blir det en samtidig ök-ning av skattebasen i den andra ändan, dvs. till följdav de sänkta skatterna på arbete. Jag bedömer att detfinns en någorlunda parallellitet i dessa förändringarav skattebasen som gör att just skatteväxlingen ärmöjlig att genomföra utan att behöva förlita sig på s.k.dynamiska effekter. Effekterna uppstår i stort sett vidsamma tidpunkt.Anf. 147 Statsrådet ():Fru talman! Jag är nog litet mer försiktig än RolfKenneryd i bedömning av hur det skall fungera. Jagtror att det räcker med att ha som utgångspunkt attekonomiska styrmedel kan vara kraftfulla i miljöpoli-tiken. Vi skall använda oss av dem.I samarbetet har vi kunnatgöra en del skatteväxlingar. Jag talade tidigare om attfinansiera en stor utbildningssatsning med hjälp avenergiskatterna, som kommer att betyda mycket förutvecklingen av sysselsättningen i . Vi hargjort motsvarande när vi har lättat på beskattningenför småföretag men höjt skatten på verk-samheter som vi vill se mindre av. Vi kan fortsätta attpragmatiskt resonera om detta.Jag är mer försiktig i uppfattningen att det går attgöra en stor skatteväxling med hjälp av en kraftighöjning av energi- och miljöskatten och använder dettill att sänka inkomstskatter. Jag tror inte att det i ettslag är en möjlig framkomstväg. Man får ta detta pöom pö och resonera om effekterna för varje skatt.Anf. 148 PER () replik:Fru talman! Jag har några frågor till statsrådetÖstros.Tror att skattesänkningen på upp-fattas som god fördelningspolitik hos folk i allmänhet,framför allt de som inte får någon skattesänkning nuoch som relativt sett bidragit mycket på grund avsänkta bidragsnivåer ?Tror statsrådet att den 5-procentiga ned-sättningen på arbetsgivaravgifter - upp till 850 000 kr- har skapat ny sysselsättning i landet?Hur ser statsrådet på RSV:s rapport somkom , där problemen i granskningen avdeklarationer framgår?Sedan var det sänkningen, 0,2, av fastighetsskat-ten. Kenneryd har sagt att finansieringen är klar.Då skulle jag vilja få veta: Finns det alltså finansi-ering för det här? Vi säger ju i vår reservation att vikan tänka oss att gå med på detta om finansieringen ärvettig. Vi säger nej till att fatta beslutet . Det skallvi göra när vi ser hur det blir.Först då kan vi avgöra om det finns något fördel-ningspolitiskt vettigt i det hela. Personligen är jagväldigt tveksam till denna sänkning och till att smetaut det på det här sättet. Vi tycker nog att det är bättreatt använda mer än till att lösa deakuta problemen. Kan jag få svar på de frågorna,tack?Anf. 149 Statsrådet ():Fru talman! Det är alltid trevligt att debattera medPer . Det är en rörlig tänkare. Ett problemär att den skur av frågor man får ofta är omöjlig attbesvara på . Jag får ta ett par highlights.När det gäller fördelningspolitiken vill jag säga:Titta på saneringsprogrammet! De mest välbe-ställda hushållen har tagit av sanerings-programmet. Det är rimligt att vi har gjort så för att fåen uppslutning kring saneringsarbetet. Det är därfören moderatledd regering aldrig kan klara av att sanerastatsfinanserna. De får aldrig något folkligt stöd efter-som de riktar in riktade skattelättnader mot dem somhar de bäst och saneringar mot dem som har detsämst.Jag är övertygad om att vår småföretagspolitik fåreffekt nu när konjunkturen stiger. Det viktigaste försmåföretagen är ju inte skattelättnaderna i sig. Detviktiga är att det finns en efterfrågan på deras produk-ter. möter de efterfrågan. Dåkommer både de sänkta arbetsgivaravgifterna och -framför allt - den sänkta aktieutdelningsbeskattningenatt innebära att möjligheterna till att expandera, inves-tera och anställa nytt blir större. Då får vi också eneffekt i sysselsättningen.I den meningen är jag övertygad om att de relativtkraftiga skattelättnader vi har riktat mot små ochmedelstora företag under en besvärlig saneringsperiodnu blommar ut när den grundläggande efterfråganfinns där.Anf. 150 PER () replik:Fru talman! Jag hoppas att sade"rörlig" och inte "rörig".Tror att det här uppfattas som godfördelningspolitik hos folk i allmänhet, framför allthos dem som inte får några skattesänkningar? Sedanär det väl litet missvisande att tala om hur stor andelav saneringen som har fallit på olika grupper. Manbör ju se på hur mycket de enskilda grupperna har fåttavstå relativt sett. eller för enhöginkomsttagare är betydligt mindre värt än motsva-rande summa för en låginkomsttagare - som faktiskthar fått vidkännas en hel del.Jag tror att bör redovisa denbiten också för att få en rättvis bedömning av detta.Min bedömning är att mindre bemedlat folk har fåttgöra större uppoffringar - och det är faktiskt det somär det intressanta - än vad de i högre inkomstlägenhar fått göra. De har pengar att avstå från i ett sane-ringsprogram, men det har inte de andra.Sedan fick jag inget svar på detta med upp-fattning om RSV:s rapport, som jag faktiskt tycker äralarmerande när det gäller skattegranskningen. Denviktigaste frågan borde kräva att få svar på.Här har ju sagts att det finns en finansiering närdet gäller fastighetsskatteförslaget. Det har sagts här iriksdagen av en av de parter som har ingått den häröverenskommelsen.Då är det faktiskt skatteministerns skyldighet attredovisa det här för eftersom vi skallfatta beslutet . Finns det en sådan finansiering såkräver jag faktiskt ett svar på frågan.Anf. 151 Statsrådet ():Fru talman! Jag ser fram emot att debattera medPer före valet. Alla de därfrågorna är jag villig att ta upp och vrida och vändapå hur mycket Per än vill. Men om PerRosengren förlåter mig skall jag nu använda minreplik till att inte tala med utan med LarsHedfors.Lars skall ju sluta som riksdagsledamot efter enlång och mycket fin bana. För mig är av sinnebilden för en god riksdagsman. Han ärkunnig, seriös och vältalig. Han är tuff i debatterna,men också en mycket vänlig och trevlig människa.När jag blev utsedd till skatteminister kan ni säkerttänka er att det var en mycket stor trygghet att ha LarsHedfors som ordförande i skatteutskottet vid min sida.Jag vill tacka dig så jättemycket, . Jag serfram emot att följa ditt arbete i Fastighetsskatteutred-ningen. Det är kanske en av de knivigaste frågor somvi har att skapa breda majoriteter omkring. Och det ären viktig fråga. Det kan vara inledningen till ett arbeteför att få mer av samsyn kring strukturerna i skatte-politiken och mer av debatt kring nivåerna. Jag kanknappast tänka mig någon som är mer lämpad än du,, att sköta det arbetet.Jag ser fram mot att samarbeta med dig på fleraolika sätt. Du skall ha stort tack för din insats underden här mandatperioden och under alla de mandatpe-rioder då du har varit en av de viktigaste i den social-demokratiska riksdagsgruppen. Tack skall du ha,!Anf. 152 PER ():Fru talman! Det är något egenartat att lyssna tillskatteminister . Det är på något sättsom om det vore ljud från en annan planet eller enannan verklighet. Det påminner mig om något som välde flesta av oss brukar samlas kring , näm-ligen julparad. Där finns det en stortomte som en bit in i programmet på en trädockastämplar ett okej. Sedan säger trädockan: "ma-ma".Det där "ma-ma" upprepar trädockan varje gång mantittar på den. Och det är på något sätt med trädockansom med . Han säger: Sänka aldrigskatten, för då går vården, omsorgen och skolan åtskogen - "ma-ma".Man undrar om aldrig själv ställersig frågor av mer moraliskt slag när det gäller skatten.Vad är det t.ex. för moral och rättfärdighet i att demed allra lägst inkomster precis innan de knuffas utfrån arbetsmarknaden och blir bidragstagare skallbetala av lönekostnaden i skatt?Man undrar om någonsin ställersig frågan var moralen egentligen ligger i att bara desom kan flytta sina inkomster någon annanstans kan fålägre skatt medan de som skall gå och träla i Sverigealltid tvingas jobba med den skatt som att taxera ut.Man undrar om skatteministern någonsin ställersig frågan var det rättfärdiga ligger i att man begär attfolk skall spara på barnen. De skall spara på fritiden.De skall spara på maten. De skall spara på kläderna.Men statsrådet själv kan aldrig någonsin säga: Jagskall spara på skatten, som utgör den allra störstakostnadsposten i varje enskild familjs hushållsbudget.Det är som sagt som om skatteministern kom frånen annan värld. Gudskelov är det bara fyra månadertill den dag då kan få en skatteminister medlitet mer etik, moral och känsla för det pastorat somhan är ansvarig för.Fru talman! Den sista debatten skall ju både vara summerande och framåt-blickande. Den skall vara summerande i den mening-en att det regeringen åstadkommit granskas och vär-deras. Den skall vara framåtblickande genom att dealternativ som väljarna har att ta ställning till tydlig-görs.I vartenda socialdemokratiskt uttalande de senastemånaderna har det funnits ett gemensamt drag, nämli-gen: har det vänt. Arbetslösheten sjunker, jobbenblir fler. Det underförstådda är att regeringen harklarat skivan mot alla odds. Arbetslöshetens dyster-kvistar har fått fel - hurra, hurra, hurra vad vi är bra!Låt oss, fru talman, bara lägga valrö-relseretoriken åt sidan för att i stället granska hurverkligheten ser ut. Det här, fru talman, är Sverigevåren 1998 utan förskönande omskrivningar.För det första är det färre människor som arbetar än när socialdemokraterna tog över regeringsmak-ten . Det är t.o.m. färre som jobbar i dagän då och fickansvaret för jobben våren 1996.För det andra sjunker inte arbetslösheten trots engod internationell konjunktur. Summan av öppetarbetslösa, arbetslösa i åtgärder och arbetslösa i kun-skapslyftet är praktiskt taget månad för må-nad och år för år.För det tredje kommer den samlade arbetslöshetenmätt med öppet arbetslösa, arbetslösa i åtgärder ocharbetslösa i att bli hög också underkommande år. Inte ens regeringen själv tror att arbets-lösheten kommer att understiga vid sekelskiftet.10 %, fru talman, på toppen av en högkonjunktur -det är mer än någonsin drabbats av i moderntid.För det fjärde har arbetsmarknadspolitiken medalla rimliga mått mätt misslyckats. Inte ett enda av desocialdemokratiska arbetsmarknadspolitiska hugskot-ten har ens nått upp till regeringens egna ambitioner.Den s.k. generationsväxlingen, som enligt de storaplanerna skulle omfatta 10 000 personer, har valts av80 - för att exemplifiera.Margareta kommer nog inte att saknasnär också hon kan hängas uppi gamla statsråds porträttgalleri.För det femte har enligt uppgifter i dagens tid-ningar, närmare bestämt i , bara 2 000platser tillskapats inom ramen för regeringens IT-satsning mot planerade 10 000. Och detta sker på ettområde där efterfrågan på kompetenta medarbetarebevisligen är stor. Av alla förslag som regeringen harlagt fram är detta det som Mo-deraterna faktiskt har applåderat. Men inte ens det harSocialdemokraterna klarat att ro i land.För det sjätte har regeringens inriktning på attsnygga till statistiken för de öppet arbetslösa lett tillmycken meningslöshet och ineffektivitet. Massåtgär-der med liten effekt har fått ersätta kvalitet som skulleha kunnat ge arbetslösa arbete.Vi arbetar inte längre som arbetsförmedlare utansom sysselsättningskonsulter med arbetsmarknads-politiska åtgärder, sade en platsförmedlare i en avregeringens egna utredningar.Trots alla manipulationer finns det likväl ingenutanför regeringens krets av valmegafoner som tror attden öppna arbetslösheten kommer att halveras som Socialdemokraterna lovat.För det sjunde har masspolitiken inte bara varitsmärtsam för de arbetslösa och för arbetsmarknads-politiken utan också dyrbar för stat och kommun.Bara kostade ALU och API skattebetalarnaöver alldeles i onödan genomundanträngning av riktiga jobb på den riktiga arbets-marknaden. För varje hundratal ALU- och API-bidragsjobb som tillkom försvann 80 vanliga jobbsom inte krävde bidrag.För det åttonde fortsätter att halka efter. goda konjunktur hela befinner sig iväxer jobben i långsammare än genomsnittet iEU, säger i sin vårprognos.För det nionde minskar antalet företagare, dvs. desom åtminstone enligt den socialdemokratiska valre-toriken skall skapa de nya jobben. har Sverige20 000 färre företagare jämfört med situationen viddet förra regeringsskiftet.För det tionde pekar arbetslöshets- och sysselsätt-ningsutvecklingen hän motnya rekord i fråga om förlorade jobb i nästa lågkon-junktur. Med en motsvarande uppgång i arbetslöshe-ten som vid en mer normal konjunkturnedgång, somden , löper en överhängande riskatt om ha en arbetslöshet som överstiger15 %.Så ser, fru talman, resultatet ut av fyra socialde-mokratiska regeringsår. Det var också år som före-gicks av löften om att arbetslösheten redan 1995skulle ha pressats tillbaka , om bara Social-demokraterna vann valet. Unga, hette det också ivalrörelsen , skulle inte behöva gå arbetslösa imer än . Vi har facit också i fråga om dessabåda vallöften.För det första var arbetslösheten 1995 , inteunder . inleddes till råga på allten ny uppgång av arbetslösheten. Inte ens tre årsenare har det socialdemokratiska vallöftet uppfyllts.För det andra väntar också ungdomarna på att sede socialdemokratiska utfästelserna om jobb efter 100dagar infriade. var det299 665 unga som fått se det som Socialdemo-kraterna lovade för att vinna valet gå upp i rök.Ingenting, fru talman, i de yttre villkor som Sveri-ge alltid påverkas av kan skyllas för de senaste årenssysselsättingsdebacle - tvärtom. När Socialdemokra-terna övertog regeringsmakten var pårätt väg. Jobben blev fler. Årensedan 1994 har dessutom präglats av en uppåtgåendeinternationell konjunktur. Det är förutsättningar somSocialdemokraterna har fuskat bort.Sverige hade kunnat se annorlunda ut.Inom den europeiska unionen är det bara i Sveri-ge, och som antalet jobb harminskat . Om hade haft sammasysselsättningsutveckling som och ,hade vi haft 200 000 fler jobb. Med sammasysselsättningsutveckling som hade nuhaft över 500 000 nya jobb i stället för motsvarandearbetslöshet.Om Socialdemokraternas egna prognoser slagit inhade 1998 haft 210 000 fler jobb än 1994.Och om den positiva trend som Socialdemokraternaärvde hade upprätthållits, hade de riktigajobben varit minst 150 000 fler.150 000 fler riktiga jobb, fru talman, hade gett150 000 fler människor trygghet. Men det hade ocksåinneburit att 150 000 fler än vad som blivit falletfått chansen att bidra till att skapa välstånd.Bara hade vårt land därigenom blivit mer än50 miljarder kronor rikare. Staten, kommunerna ochlandstingen hade vunnit nästan ibättre finanser genom att arbetslösa som får bidragblivit löntagare och skattebetalare.30 miljarder kronor är långt mycket mer än allas.k. Dessutom skulledessa 30 miljarder ha varit nyskapade, inte bara om-skyfflade skattepengar.Så ser alltså facit ut av med Socialdemo-kraterna. Enkelt uttryckt har socialdemokratin inteklarat jobben. Därför förtjänar regeringen inte nyttförtroende efter höstens val.Erfarenheten är den bästa utgångspunkten närpolitiken för framtiden skall läggas ut.Ingenting tyder dessvärre på att Socialdemokra-terna har lärt sig något av vikt av de senaste årensmissgrepp. Ett omotiverat självförhärligande harträngt undan varje ansats till nytänkande eller enseftertanke. Borta är t.o.m. den tidigare, i vart fallretoriska, tilltron till att det bara är genom växandesmåföretag som jobben kan bli fler.När statsminister för någon veckasedan talade på hettedet att av alla nytillträdande unga skulle blioffentliganställda om Socialdemokraterna fick be-stämma - 75 %.Är det vad regeringen nu har att erbjuda? Och ärdet vad unga vill göra? Och vem har man tänkt sigskall betala den skattetrycksökning som det Perssons-ka vallöftet i praktiken medför? Dessutom är detenligt ungdomsbarometern 1997 av allaunga människor som kan tänka sig att jobba inom denoffentliga sektorn. Varför skulle inte ungdomarnakunna få chansen att jobba i tjänste- och industriföre-tag? Varför skulle inte alla de nyttiga ting som i dagutförs i offentlig verksamhet också få chansen attutföras på den del av arbetsmarknaden dit ungdomar-na först och främst säger sig vilja gå?Moderaternas erbjudande är ett annat än ett full-följande eller t.o.m. en förstärkning av en politik somredan har misslyckats. Arbetslösheten som samhälls-problem skall utrotas genom att fler får möjlighet attarbeta i företag som växer.Sverige behöver en halv miljon nya jobb netto iföretagen. 300 000 av dessa tror vi oss kunna klararedan under den kommande mandatperioden.För att detta skall lyckas krävs det emellertid attpolitiken kompromisslöst koncentreras till ambitionenatt skapa sådana förutsättningar för företagsexpansionatt hundratusentals företagare bokstavligen kan över-tygas om att det är rätt och ansvarsfullt att expandera.Om politiken inte kan bidra till en sådan överty-gelse kommer kräftgång att fortsätta. Jobbkan aldrig kommenderas fram.En politik, fru talman, för fler jobb genom mer fö-retagande måste vara sammanhållen och omfattamånga områden:lägre skatt på arbete och företagande,sänkt skatt på hushållstjänster,modernisering av arbetsmarknadslagarna,en effektiv arbetsmarknadspolitik,mindre företagskrångel,en skola som ger alla förutsättningar att ge sittbästa i arbetsliv och annorstädes,svenskt deltagande i ochen säker energiförsörjning genom att kärnkraftenanvänds.För ett par timmar sedan presenterade regeringensegen småföretagardelegation sin slutrapport. En över-syn av arbetsrätten, en reformering av semesterlagenoch en lång rad andra angelägna förändringar i syfteatt göra det lättare för småföretagen att expanderaingår i delegationens förslag. har regeringen ihuvudsak skjutit delegationens idéer ifrån sig trots attdelegationen t.o.m. leds av en betrodd socialdemo-kratisk kommunalman.Näringsminister lät inte ensbläcket i betänkandet torka innan han stötte bort det.De förslagen är helt uteslutna att genomföra, sadeAnders enligt TT. Vad var det han taladeom? Jo, den finansiering som Småföretagardelegatio-nen lagt till grund för sitt förslag, i vilket bl.a. ingickatt vi inte skulle behöva lika mycket arbetsmarknads-politik eller företagsstöd när fick ett vettigareklimat för företagandet.Anders nej är en dum örfil gentemotde rådgivare som han uttryckligen bett skulle ge re-geringen råd om en bättre framtid för småföretagen.Är det så det skall fortsätta? Om det är så, vad är i såfall vitsen med att ens fråga småföretagarna om råd?Den väg som erbjuder är växtens ochförnyelsens väg. Den sätter målet att ånyoskall upp till en position bland världens allra mestframgångsrika länder. Runt hörnet finns en framtidsom lovar mer än världen upplevt.Globaliseringen, marknadsekonomins genombrottsom hela världens dominerande ordning och denbreda introduktionen av informationstekniken öppnarmöjligheter för ett välstånd som erbjuds alla som villkomma med på resan.De nya möjligheterna erbjuds alltså alla men krä-ver likväl egna ställningstaganden av varje land. Län-der som inte vill utvecklas kommer att få åse hur dennya tidens möjligheter går någon annanstans. Det ärvad just nu drabbas av, och det är inte en braväg för att möta det nya seklet.Sverige skall, fru talman, ha de högsta av ambitio-ner. Här skall ingen dömas till arbetslöshet. Här skallinte en stagnerad ekonomi undergräva tryggheten. Härskall människors bästa ambitioner tas till vara.Förändringen och förnyelsen är den nya trygghe-ten. är beredda att leda på denvägen.Anf. 153 ():Fru talman! Så här i slutet av en mandatperiodfinns det anledning att summera den gångna mandat-perioden. Men enligt min mening finns det kanskeännu större anledning att blicka framåt mot komman-de mandatperiod.För egen del tycker jag att man i dagens debatt ti-digare här i mångt och mycket har koncentrerat sig påatt summera vad som har hänt och på att försökaklarlägga historiska samband och skulder. Jag ämnar istället lägga tyngdpunkten på att blicka framåt.Oavsett vad resultatet av valet blir vet vi attsysselsättningsfrågan kommer att vara en av de abso-lut viktigaste frågorna - för att inte säga den allraviktigaste frågan - inför den kommande mandatperio-den och åren framöver.Arbetslöshet är ett misslyckande och ett slöserimed resurser, både ekonomiska och mänskliga. Detblir också en mycket stor social påfrestning för demänniskor som tvingas leva i arbetslöshet.Det finns dock anledning till en viss opitimism in-för framtiden. Den viktigaste grunden för att få fart påtillväxten av nya jobb är att det är ordning och reda påstatens finanser. Det har uppnåtts under mandatperio-den och har bl.a. lett till att vi nu har jämförelsevismycket låga räntor. Låga räntor är i sig en viktig för-utsättning för investeringar för både enskilda ochföretag.