prot · GL09120 · 1998-06-08 00:00:00 — Jag vill bara säga tillMargit att det inte finns någon enhetlig de-finition på vad rättvisa är. Det som för Vänsterpartietär rättvisa är kanske inte samma rättvisa som den somMargit och står för. På sammasätt betyder kanske ordet solidaritet inte samma sakför som det gör för mig.Man vet inte vad politikerna kan föreslå från ett årtill ett annat, säger , och det är alldelesriktigt. Det finns nio utredningar kvar att göra, ochvad kommer i form av förslag från politikerna från ettår till ett annat från dessa utredningar? Hur kan riks-dagen ta beslut i en fråga där det finns nio utredningarkvar i så viktiga frågor?En sådan viktig fråga är avgiftsväxlingen. MargitGennser och Genomförandegruppen säger att att9,skall vara egenavgifter och skall beta-las av arbetsgivaravgifterna.Om jag inte minns fel har i en av sinamotioner i anslutning till regeringens vårpropositionskrivit att man har för avsikt att avskaffa egenavgif-terna. Det skulle vara väldigt spännande för mig att fåhöra vad har tänkt finansiera pensions-systemet med, om man tänker avskaffa egenavgifter-na.Anf. 100 () replik:Herr talman! Låt mig börja med den filosofiskafrågan vad rättvisa är. För mig emanerar rättvisa frånatt man skall känna till vad som skall kunna händaoch att människor under lika förhållanden inte skallbehandlas olika.Solidaritet är ett svårt begrepp. Jag hänvisar tillAnna inlägg i . Hontycker att det är skönt att läsa en proposition som ärsaklig, som visar hur regler skall användas på ettobjektivt, klart och lättfattligt sätt och att slippa vär-deladdade ord som solidaritet. Jag tycker detsamma.Jag är lycklig om jag har bidragit litet grand till detta.Här har vi säkert mycket olika sätt att se på frågorna.Sedan var det en enklare fråga för mig att besvara.Den är inte så filosofisk utan gäller egenavgifterna.De egenavgifter som infördes i sjukförsäkringen - detvar egentligen inte egenavgifter utan skatter - ville viavskaffa. När de sedan överfördes till pensionssyste-met förde vi fram en annan lösning, dvs. att i ställetgöra förvärvsavdrag i beskattningen. Tyvärr har jaginte mer tid att utreda frågan närmare.Anf. 101 () replik:Herr talman! och jag kanskeskulle kunna sätta oss tillsammans någon dag. BoLundgren har lovat att han skall försöka förklara dettaför mig, men han har inte återkommit. Jag har nämli-gen ställt samma fråga till honom. Då kanske MargitGennser kan ta över hans uppdrag.Kammaren är kanske inte rätt ställe att vara filo-sofisk i. Vi diskuterar just frågan om rättvisa. MargitGennser säger att rättvisa skall innebära att jag skallveta vad som skall hända . Någonting skallvara förutsägbart.Jag undrar om anser att de 300ändringarna i socialförsäkringslagarna de senaste årenär rättvisa? Men det var inte de ändringarna vi skullediskutera.Nio utredningar arbetar fortfarande. Är det förut-sägbart eller rättvist när det fortfarande finns nioviktiga utredningar - förtidspension, efterlevande-pension, avgiftsväxling, broms, gas osv. ?Jag fick inte något svar från , såjag försöker nu med . Vad händer ompensionsavgiften på 18 ½ % inte räcker för att ge enrimlig pensionsnivå? Vad gör genomförandegruppendå?Anf. 102 () replik:Herr talman! Först och främst hade jag ett ochemellan. Jag sade att människor i lika omständigheterskall behandlas lika.Jag tycker inte om när regler ändras ofta. Det be-ror ofta på att reglerna inte är logiskt uppbyggda ochinte är väl genomtänkta. Det är därför man har lagtned ett stort arbete angående pensionsreformen. Dåfinns det större chans att de nya reglerna kommer atthålla.Där var en sista fråga, som jag tyvärr har tappatbort. Därför kan jag tyvärr inte svara på den.Anf. 103 () re-plik:Herr talman! Jag funderar på varför människor itunga industriyrken slutar arbeta vid i genomsnitt 57års ålder. Jag tror inte att det beror på att de intevill arbeta utan på att de inte orkar längre.50-talisterna har inte kunnat göra medvetna val.De kan inte göra det nu heller. Hurskall det gå för dem?Sedan en liten kommentar om rättvisa. Jag hållermed att man skall veta i förväg. Detär en form av demokrati. En delrättvisa kan vara att fålika lön för lika arbetet och behandlas lika i likadanasituationer. För mig innebär rättvisa att alla människorbehandlas lika. Det är därför vi har valt grundtrygghe-ten.Anf. 104 () replik:Herr talman! Låt mig först ta upp fråga om metallarbetaren som inte arbetarlängre än till . Där finns en rad fel. Detråder inget tvivel om att ATP-systemet har inbjudit,tillsammans med avtalspensionerna, att när företaghar behövt eller varit tvingade att göra av med arbets-kraft har de lättast vänt sig till 57-58-åringarna ochsagt att de får en försörjning. Det har ofta varit ettsamförstånd mellan arbetsgivare, fack och den an-ställde som har lett till dessa tidiga pensionsavgångar.Sedan skärptes reglerna, och det är svårare att göra såi dag.Här kommer säkert systemet att innebära en änd-rad inställning. Det betyder att arbetsgivaren måstemer fundera på hur arbetet utformas och på kompe-tensutveckling av arbetskraften. En hel del av dessasaker har tappats bort under de senaste 20-25 åren.Här tror jag att pensionssystemet kan leda till en bätt-re verklighet på arbetsplatserna och att folk får möj-lighet att jobba längre. Jag tror att de flesta vill det.Anf. 105 () re-plik:Herr talman! Jag förstår att det inte finns tid till attsvara på alla invecklade frågor. Men 50-talisterna harinte kunnat göra något val. De visste inte hur dettapensionssystem skulle utformas. är det för sent fördem att göra ett val. Hur skall vi hjälpa dem i över-gången? Det har funnits möjlighet att hjälpa dem enlängre tid.Frågan om stabiliteten är inte löst. Det var för attskapa stabila pensioner som ett nytt pensionssystemtogs fram. Frågan är inte löst. Skall RFV ta hand omkontrollen om frågan om stabilitet inte löses? Förut-om att jag inte gillar systemet som sådant anser jag attdet finns för många olösta frågor.Anf. 106 () replik:Herr talman! Jag har verkligen tänkt på 50-talisterna. Jag hör till dem som är moder till 50-talister. Så fort det måste göras en ändring i dessasystem kan där finnas problem. Här har vi räknat medatt de har kvar i arbetslivet - jag anser attdagens pensionsålder är för låg - och vi kommer attbehöva dessa människor i arbetslivet om hundraåring-arna blir fler. Jag tror inte att skallbekymra sig så mycket om detta.Regler föder anpassning. Människan är ett oerhörtuppfinningsrikt djur. Här tror jag inte att problemet ärså stort.Stabiliteten är beroende av ekonomisk utveckling.Jag visade i mitt anförande att ATP-systemet tyvärr ihög grad har skadat vår ekonomi. Där hänvisar jag hel del ekonomer i och utomlands som harvisat hur vi har förlorat i dynamik på grund av attalltför mycket pengar gick till AP-fonderna som intekunde få ut pengarna till de växande företagen.Anf. 107 ():Herr talman! En av efterkrigstidens största refor-mer, den nya pensionsreformen, kommer att beslu-tas av . välkomnar den bredaenighet som gått att uppnå och vidmakthålla underarbetet i pensionsarbetsgruppen och genomförande-gruppen för pensionsreformen. Arbetet har pågåttmed några avbrott ända . Riksda-gens principbeslut om pensionsreformen fattadesvåren 1994. Det var också - som MaudBjörnemalm sade.Den breda politiska enigheten ger pensionsrefor-men en betydande trovärdighet. Det nya pensionssys-temet blir i stor utsträckning dessutom ett självstän-digt, autonomt system. Det borde tillsammans borgaför en stor politisk trovärdighet för det framtida pen-sionssystemet. Alla partier som står bakom reformenhar här ett ansvar även i framtiden.Lika viktigt är att ett nytt pensionssystem står förekonomisk trovärdighet. Medborgarna skall kunna litapå det allmänna pensionssystemet, lita på spelreglernai det mest långsiktiga av alla trygghetssystem och litapå att pengarna och tryggheten i ålderspensionen finnsdär när man skall ta ut pensionen. Man skall ocksåkunna lita på att det finns en betryggande grundtrygg-het som höjer pensionsnivåerna för alla dem som avolika skäl inte har så stora pensionsrättigheter.Behovet av koppling till samhällsekonomin, ökatinflytande för medborgarna och en grundläggandeekonomisk trygghet på ålderns höst har varit centralautgångspunkter för i detta arbete. Vi ärnöjda med resultatet.Det finns några hörnstenar eller grundprinciper ipensionsreformen som jag vill erinra om:Livsinkomsten skall ligga till grund för pensionen.Barnår, värnplikt och högre studier skall varapensionsgrundande, liksom ersättningar från a-kassa, sjukpenning eller andra sociala försäkring-ar.En god grundtrygghet skall finnas i form av ga-rantipension.Pensionssystemet skall vara kopplat till den sam-hällsekonomiska tillväxten.Pensionssystemet skall vara stabilt, inte gå medunderskott eller överskott, och helst stimulera lan-dets ekonomiska tillväxt.Pensionsåldern skall vara rörlig, och individenskall så lång möjligt själv bestämma när och hurman vill gå i ålderspension.Pensionssystemet skall innehålla en del eget spa-rande i form av premiereserv som individen självhar inflytande över och bestämmer sparform för.Det nya pensionssystemet skall införas successivtmed lång övergångstid.Herr talman! Det länge stått klart att ATP-systemet saknar de egenskaper som gör det robust nogatt möta påfrestningar i samhällsutvecklingen. Låt migkort peka på tre faktorer som är avgörande härvidlag.1. När ATP-reformen beslutades hade en avOECD:s högsta sparkvoter. hade spa-randet minskat, och hushållssparandet hade mins-kat till rekordlåga nivåer. Sparandet i svensk eko-nomi har förblivit lågt ända fram till 90-taletsbörjan. Det har enligt medverkat tillatt haft en långsammare ekonomisk ut-veckling än flertalet OECD-länder.2. ATP-pensionen är svår att beräkna i förväg. Ge-nom kombinationen 30 förvärvsår och 15 bästainkomstår har en relativt säker prognos för indivi-duella pensioner inte kunnat göras förrän . Motiven för kompletterande sparandeeller andra åtgärder för att förbättra ekonomin un-der pensionsåldern har därigenom försvagats. Re-sultatet har just blivit ett lågt hushållssparande.3. med hög inflation och låga eller sjun-kande realinkomster har pensionsutbetalningarnaökat kraftigt medan löntagarnas inkomster stagne-rat. ATP-systemet har därigenom varit omväntstabilt, dvs. instabilt, gentemot den samhällseko-nomiska utvecklingen.I det nya pensionssystemet får medborgarna varjeår ett besked om intjänad pensionsrätt och underlagför att bedöma framtida pension vid oförändrad in-komst. Det ger underlag för att bedöma beho-vet av kompletterande pensionssparande, arbete förytterligare inkomster och studier för att kvalificera förökade inkomster.Kort sagt: det ger individen överblick och störreinflytande över sin egen situation i pensionssystemet.Varje krona i inkomst för svartjobb blir dessutom enförlorad pensionsrätt. Det nya pensionssystemet mot-verkar på detta sätt svartjobb betydligt mer än vadATP-systemet gör.En av de stora nyheterna i det framtida pensions-systemet blir det egna sparandet, premiereserven. Deninnebär att avsätts förindividuellt sparande i det allmänna pensionssyste-met. går från att vara ett land med ett mycketstort kollektivt sparande till att bli ett land med be-tydligt större andel individuellt sparande.Den sammanlagda behållningen i premiereservs-sparandet kommer att överstiga 1 000 miljar-der kronor medan AP-fonderna kan minskas någotfrån dagens ca 700 miljarder. AP-fondens uppgift sombuffertfond kommer att renodlas.Individerna får makten i detta stora decentralise-rade system för kapitalförvaltning. Det kommer medstörsta sannolikhet också att leda till en mer decentra-liserad kapitalbildning i den svenska ekonomin.När drygt fem miljoner medborgare var och en fårvälja inriktning och form för sitt sparande hos enmångfald av kapitalförvaltare - och med möjlighet attbyta - kommer de sparade medlen lättare att nå alladelar av vår ekonomi, även de mindre företagen ochde mindre kommunerna, etc.AP-fondernas insatser har främst rik-tats till de större kommunerna, landstingen och destörre företagen och använts för att finansiera miljon-programmets bostadsbyggande.Centerpartiet har varit pådrivande för att få tillstånd ett system med sparande i premiereservensform. Det ökar individernas inflytande och stärkeransvarskänslan, och det kommer sannolikt att bidratill en decentralisering av kapitalmarknaden.Herr talman! pensionsrätt för barnår in-förs i det nya systemet, även retroaktivt från 1960.Det får stor betydelse främst för alla kvinnor somavstått eller minskat sin inkomst för att ta ett stortansvar för barnen. Systemet gäller självfallet för bådekvinnor och män, men får i praktiken störst betydelseför kvinnorna. Möjligheten för makar att dela pen-sionsrätt förbättras dessutom.Störst betydelse för kvinnorna får också det nyasystemet för grundtrygghet. Garantipensionen ersätterdagens folkpension, pensionstillskott och särskildagrundavdraget för pensionärer. Det betyder dels enhygglig lägstanivå för ålderspensionen, dels ett bratillskott till pensionsrätten för dem som arbetat deltideller av andra skäl haft låga inkomster.För exempelvis en kvinna som utan garantipensionskulle fått i beskattningsbar pensionblir ålderspensionen med garantipension i stället drygt101 000 kr.Att uppnå en god grundtrygghet har varit en avCenterpartiets utgångspunkter för arbetet med pen-sionsreformen. Det har vi uppnått. senare i debatten att utveckla detta.Efter dagens riksdagsbeslut återstår en mycketviktig uppgift. Det är att införa en lika god grund-trygghet även för dagens pensionärer. Centerpartietsutgångspunkt är att samma system för garantipensionskall införas för att förbättra den grundläggande eko-nomiska tryggheten också för dagens ålderspensionä-rer.Vi anser att det system för garantipension somriksdagen nu beslutar om också skall användas försåväl dagens pensionärer som inom förtidspensione-ringen och i efterlevandepensionen.Genom kopplingen till den samhällsekonomiskautvecklingen blir det nya pensionssystemet ekono-miskt trovärdigt. Pengarna kommer inte att ta slut.Nivån på ålderspensionen blir därigenom också ettbetyg på den långsiktiga ekonomiska politiken. Detblir ytterligare ett motiv för en ansvarsfull finanspoli-tik - faktiskt ett av de viktigaste motiven.Jag noterade att när kreditvärderingsinstitutetMoody s uppvärderade den svenska ekonomin i var ett av motiven enligt kreditvärderingsföre-taget just den svenska pensionsreformen. Vi emotserfler sådana beslut som uppvärderar svensk ekonomisenare i år.Detta är ett uttryck för att nu som ett av deförsta länderna i världen reformerar pensionssystemeti en form som innebär ökad ekonomisk och politisktrovärdighet såväl för pensionssystemet som för lan-dets ekonomi i sin helhet.Så skall det naturligtvis vara. Pensionssystemet ären så stor och en så viktigt del av vår ekonomi att deti sig självt påverkar om vi får en bättre eller en sämreekonomisk utveckling och därigenom en bättre elleren sämre trygghet för medborgarna. ATP-systemethar inte helt klarat dessa målsättningar. I Centerpartietanser vi att det nya pensionssystemet kommer att göradet bättre.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetsförslag.Avslutningsvis, herr talman, vill jag framföra ettstort tack till utskottsledamöterna och till ordförandenoch vice ordföranden för ett stimulerande och fintsamarbete i utskottet. Jag slutar nu iriksdagen, och önskar att utskottsarbetet fortsätter isamma goda anda. Ett stort tack också till er alla påutskottskansliet för all hjälp och ert vänliga bemötan-de. 108 () replik:Herr talman! Jag visste faktiskt inte om att IngridSkeppstedt hade för avsikt att sluta i . Jagkommer att sakna i arbetet, och jag vill tackaför de här åren. Det har varit sammanlagt föross två.Ingrid Skeppstedt säger att pensionssystemet skallvara ekonomiskt trovärdigt och pålitligt. Folk skallveta att det finns pengar osv. Jag undrar hur IngridSkeppstedt kan säga någonting sådant, när det för denenskilda människan inte kan upplevas som vare sigtrovärdigt eller pålitligt. Dels sitter ju nya utredningarsom skall fortsätta att titta på detta, dels kommer jusystemet att bli beroende av tillväxt, löneutveckling,förväntad medellivslängd och även av hur mångapensionärer det finns när just den enskilda människangår i pension.Hur skall t.ex. en förtidspensionär kunna känna attdetta system är pålitligt när problemet inte är löst?Hur skall de som är pensionärer och som skall fåsina pensioner omräknade kunna veta någonting närfrågan om bostadstillägg till pensionärerna inte ärlöst? Det gäller också den övergångsvisa garantipen-sionen osv. Detta tycker jag att svara på.Jag skulle också vilja veta hur ändå kommer från - ett parti som ärkänt för sitt starka kvinnoförbund - i hela fridenkommer att förklara att de kvinnor som inte har någraATP-poäng inte kommer att få tillgodoräkna sig folk-pensionens förhöjda basbelopp vid beräkningen avdet nya pensionssystemet.Jag skulle också vilja att pratarlitet grand om änkepensionerna och den avräkningsom skall ske mot garantipensionen av änkepensio-nens ATP-del. Hur ser hon på det i förhållande till deprivata pensionsförsäkringarna som vill un-danta?Anf. 109 () re-plik:Herr talman! Det var många frågor som UllaHoffmann hade.Att systemet kommer att bli ekonomiskt bra ochstabilt beror bl.a. på att vi får tillgodoräkna oss pen-sion utifrån de avgifter som vi kommer att betala in.Därför vet vi hur vi ligger till och hur dethela kommer att utvecklas framöver.Naturligtvis är det många saker som inte är lösta.Det har nämnts här tidigare att det är litet synd att inteallt har kunnat bli klart till dagens beslut. Det kan mankanske tycka. Men detta är ju en väldigt stor fråga.Att då hasta fram beslut som kanske inte blir så bramåste ändå vara fel. Det måste vara bättre att manfortsätter i de olika grupperna att utforma förslag somkommer att kunna bli bra och stabila framöver.Det finns en särskild utredare som tittar på änke-pensionerna och efterlevandepensionerna. Det får viväl också ta ställning till.Anf. 110 () replik:Herr talman! Det är riktigt att vi skall betala in18 ½ % i avgifter. Men det innebär ju inte att vi får utexakt 18 ½ %. Det är fortfarande beroende av det somjag räknade upp tidigare, nämligen tillväxt, löneut-veckling och antalet pensionärer i ens årskull. Sett urden enskilde individens synvinkel är inte systemetvare sig pålitligt eller trovärdigt. Att det kan vara det iett samhällsekonomiskt perspektiv - det är en heltannan sak. Med kopplingen till samhällsekonomin blirdet samhällsekonomiskt stabilt. Men hur det förhållersig till den enskilde individen är någonting helt annat.Det tycker inte jag att redogjordeför bra.Man skall inte hasta fram beslut som inte blir bra.Det håller jag med. Men pensionsarbetsgruppen till-sattes 1991, antog riktlinjer 1994 och -- har genomförandegruppen ändrat påen hel del av de beslut som fattades 1994. Det är , ! Inte kan man välsäga att de besluten har hastats fram.Det står om änkepensionerna i propositionen,. Detta har alltså ingenting medefterlevandepensionen att göra, utan det handlar omde tillfälliga änkepensionerna. Det har IngridSkeppstedt varit med och beslutat om i genomföran-degruppen skulle jag tro, och även i utskottet. Jagskulle tycka att det vore bra om detta, och likaså frågan om nollårensom jag inte fick något svar på.Anf. 111 () re-plik:Herr talman! Jag har inte varit med i genomföran-degruppen, och det tror jag nog att vet.Naturligtvis är pensionen beroende av tillväxt osv.i samhällsekonomin. Men den är också beroende avpremiepensionsdelen, dvs. hur den enskilde individenkan placera pengarna. Det kommer att kunna ge ettökat tillskott till pensionen. Man har i flera exempelräknat ut att det inte blir någon större skillnad i dettapensionssystem jämfört med det gamla. Man får intesämre utdelning i det nya systemet, utan det kan sna-rare bli tvärtom på grund av premiepensionsdelen.Anf. 112 () re-plik:Herr talman! Vart tog grundtrygghet vä-gen? Garantipensionen kan väl inte vara det som nimenade med en riktig grundtrygghet.Jag vill tacka för givande debatter i kammaren.Det är svårt att komma överens i det här utskottet.Hostar man till i förhandlingarna så ryker tre miljar-der! Det är klart att det inte är så lätt att komma över-ens i olika frågor och gå fram gemensamt då. Värde-gemenskapen har trots allt i många frågor varit stor.Jag vill också tacka för roliga debatter. har detväl osat litet hett, och det tycker jag att det skall göra.Man skall märka de skillnader som finns, och arbetamed de likheter och överenskommelser man kan. Vårpersonal har naturligtvis varit underbaras-te. Tack skall ni ha!Anf. 113 () re-plik:Herr talman! Just det system som vi nu skall fattabeslut om, där det finns en form av garantipension, ären del av vår grundtrygghet. Den grundtrygghet somCentern föreslår även i andra system bygger på att detskall finnas ett garantibelopp eller en grundtrygghet ibotten. Därutöver skall det hela kompletteras med eninkomstrelaterad del. Jag tycker att också RagnhildPohanka till viss del skulle vara nöjd med det härsystemet. Det är ju en form av grundtrygghet här somni också förordar. nämnde detockså i slutet av sitt anförande.Anf. 114 () re-plik:Herr talman! Det är naturligtvis en helt annanuppbyggnad. Att de flesta sedan hamnar på garanti-pensionsnivån gör att vi tycker att den är för låg.När vi pratar om pengar har vi räknat ut vad dettakostar. Enligt våra uträkningar är det ett plus på 25miljarder under . Jag fick höra att det varett minus på 25 miljarder, men då har man nog intetittat på vårt förslag.Herr talman! nämnde de nio ut-redningarna och att det är litet synd att man inte harblivit klar på någon punkt. Jag tycker att det är såväsentliga punkter, så jag förstår inte hur man kansätta detta i sjön. Anser att tillräck-ligt mycket är klart i det här pensionsförslaget?Anf. 115 () re-plik:Herr talman! Vi har diskuterat detta i utskottet,som också vet. I betänkandet harutskottet pekat på vikten av att det som inte är klartblir klart. Vi förutsätter att det är klart innan förslagetträder i kraft. Det tror jag på. Det kommer att varaklart. Där tror jag inte att det kommer att finnas någraproblem.Till slut vill jag också tacka för den tidsom vi har varit tillsammans i utskottet och för de finadiskussioner som vi har haft. Tack så mycket!Anf. 116 BO ():Herr talman! Så är vi då där! Om några timmarkommer att fatta besluten om den konkretautformningen av de nya pensionerna. Grunden fördessa beslut är den fempartiöverenskommelse somträffades . Den bekräftades i ett riks-dagsbeslut för exakt . Bakom detbeslutet stod då alla riksdagspartier förutom Ny de-mokrati och . Dessa två partier hadeinte något gemensamt alternativ till den stora refor-men.Frihet och trygghet är två av de viktigaste målenför en liberal politik. Vi politiker kan inte och bör integöra allt. Det vi kan göra är att ordna så goda spelreg-ler som möjligt. Livet blir mindre otryggt om sjukvårdoch skola står öppna för alla, oavsett inkomst. Det blirockså mindre otryggt om den naturliga oron för sjuk-dom och arbetslöshet inte förstärks av oron för attdessa olyckor dessutom skall innebära stora ekono-miska försämringar. För att förhindra det har vi soci-alförsäkringar. Den viktigaste av dem är ålderspen-sionen.Någon månad efter den borgerliga valsegern 1991antog den nya regeringen mitt förslag till direktiv arbetsgrupp med dåvarande sju partiermed uppdrag att reformera det svenska pensionssys-temet. På 1991 inleddes arbetet.Våra mål med reformeringen var att göra pensio-nerna stabilare, både genom regeländringar som gyn-nade detta och genom att samla en så bred majoritetsom möjligt bakom reformen. I slutet på sommaren1992 presenterade vi grundtankarna bakom en sådanreform tillsammans med de andra partierna.Fempartiöverenskommelsen i början 1994 innebaratt vi lyckades på båda områdena.