prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — Tänk bara på siffran att andelen barn påinstitutioner ökat sedan början av 90-talet.Detta är förfärande, och vi bör reagera. Vi måste göramer på det här området om vi inte skall få se allvarli-ga konsekvenser framöver.Anf. 115 () replik:Fru talman! Min första debatt som nybliven riks-dagsledamot handlade just om samarbetet med Öst-och . Ett ord som nämndes i debattenvar chockterapi. De borgerliga företrädarna i dendebatten menade att det behövdes mer chock ochmindre terapi. Omvandlingsprocessen och den eko-nomiska omställningen var så oerhört viktiga att densociala misär som skulle kunna uppstå var ett nöd-vändigt pris att betala. kan vi höra politiker frånalla de borgerliga partierna i debatten betona viktenav att vi gör ett socialt arbete i dessa länder. När jagförde den debatten skulle vi misstänkliggöras för attvi längtade tillbaka till gamla strukturer i Öst- ochCentraleuropa. Så kritiserades vi när vi påtalade ris-ken för att denna chock som skulle till också skulle fåsocial betydelse i dessa länder.Jag gläds över att är nöjd med dentext som är skriven. När vi hade den här debattenförra året var mitt svar till att rege-ringen arbetar med detta och kommer att i en särpro-position redovisa ett stärkt stöd för det sociala arbetet.De frågor som tar upp, att göra enkartläggning, se på behoven och informera, kommernaturligtvis att ingå i det arbetet.Anf. 116 () replik:Fru talman! Någon debatt har i alla fall inte jagfört med om att man skulle ha chockte-rapi. Jag har aldrig varit för att främja någon typ avutveckling på människors bekostnad. Det får stå förandra som eventuellt framfört något sådant.Jag har inte sagt att jag är helt nöjd med skriv-ningarna, men jag är nöjd med att det går åt rätt hålloch att man på ett mycket tydligare sätt i propositio-nen tar fram de sociala frågorna och inser att någon-ting måste göras, inte minst för barnens situation.Men som jag påpekat tidigare menar jag att manmåste vara ännu mer konkret.Varför inte, precis som man har gjort på miljönsområde, verkligen sätta sig ned och göra ordentligalistor över vad som behöver göras och sedan se till tar itu med detta? Det kan vi inte göra ensamma.Det är någonting som vi behöver verka för inom vårteget land. Vi har också den nordiska dimensionen, därvi vet att saker och ting är på gång, och där manskulle kunna göra mycket mer. EU-länderna kan na-turligtvis också ta ansvar. Vi kan ta ansvar för olikaländer.Det är bra att man vill göra en insats i Ryssland.Jag har påpekat att hundratusen barn per årskull därinte går i skolan. Men vi får inte glömma sådana län-der som och att föra fram dessa frågor hosdem. Annars är jag rädd för att det kommer att hämmasig i längden också på den ekonomiska utvecklingen.Anf. 117 () replik:Fru talman! Ett av målen i vårt grannlandssamar-bete är att främja en socialt hållbar ekonomisk ut-veckling. Det är ett väldigt bra mål. Det visar på attdessa faktorer kompletterar kompletterar varandra.Det måste till en social utveckling, och det måsteockså till en ekonomisk utveckling. De tar inte utvarandra, utan de kompletterar varandra.Det arbetet försöker vi främja så att det blir enekonomisk utveckling och också en socialt hållbarekonomisk utveckling. Men då måste det också till engod fördelningspolitik i dessa länder. Det är svårareför oss att styra de nationella parlamentens politiskabeslut. Jag välkomnar intresse i dessafrågor och hoppas att hon påverkar sina partikamraterpå andra sidan att bedriva en god fördelningspolitiksom också kommer dessa grupper till del.När det sedan gäller de konkreta kraven kan jaghålla med om att samarbetet skallkonkretiseras. Det gäller också jämställdhetsarbetet,som ännu inte har varit till fyllest i grannlandssamar-betet. Där önskar jag också betydligt mer konkretaåtgärder.Anf. 118 ():Fru talman! utvecklingssamarbete medCentral- och går, som vi har hört mångatala om här , in i en ny treårsperiod. Vi har hållitpå med detta . De mål som slogs fast 1995gäller alltjämt, och de är fortsatt mycket viktiga.Jag står helt bakom utrikesutskottets betänkande.Jag vill bara mycket kort ta tillfället i akt att beröravikten av att vi på alla sätt här i stöder ochunderlättar de baltiska ländernas arbete för att blimedlemmar i . Det är enligt meningde viktigaste insatserna för att stödja demokratin ochfreden i denna region.Det sker just genom att involvera dessa länder ochknyta dem närmare i ett ekonomiskt samarbe-te och i det gemensamma utrikes- och säkerhetspoli-tiska samarbetet och genom rättssamarbetet. Detta görvi dels genom utvecklingssamarbetet, dels på andrasätt. Jag tycker att det är fortsatt viktigt att framhållaatt agerande med många partier i riksdagenbakom en gemensam förhandlingsstart för kandidat-länderna var oerhört viktigt, inte minst för Lettlandoch Litauen.Många talare före mig har uppmärksammat arbetetatt stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling,som det står talat om i propositionen och i betänkan-det, och också en miljömässigt hållbar utveckling. Attdet just nu är viktigt med ett fokus på det socialasamarbetet kan jag inte nog understryka. Precis somdet står i propositionen är erfarenheterna sedan år1989 mycket nedslående när de gäller den sociala ochhälsomässiga situationen.Som läkare tittar vi på medellivslängden när vitalar om hur det ser ut i ett samhälle. Medellivsläng-den har sänkts dramatiskt i dessa länder. Det är enmycket tydligt nedåtgående kurva . Vi kanockså se att spädbarnsdödligheten ökar och att möd-radödligheten ökar. Det är viktigt att fokusera kringdetta sociala och hälsoinriktade arbete. För mig är detockså viktigt att poängtera att man skall arbeta medhela befolkningen och inte väljer ut vissa grupper somhar gjorts i reservationer från och Krist-demokraterna.Jag har av och till kontakter med mina tidigarekolleger. berättade de om ett besöksom gynekologer från hade gjort i . Debesökte en barnbördsklinik. Man hade i medeltal3 600 förlossningar . De gick runt och tittade,och det var väldigt modernt. Man hade tillgång tillden allra nyaste utrustningen när det gäller att kontrol-lera graviditeter och förlossningar.Sedan gick de in och tittade i barnsalarna. Längstinne i en barnsal som var avskild från övriga barnsalarlåg tio små barn i sängarna. De frågade varför manhade ett separerat rum för dessa barn. Det var barnsom hade föräldrar som inte kunde ta hand om dem.Därför är det oerhört viktigt att vi också satsar påfamiljerna, både mödrar och fäder, så att de kan tahand om sina barn när de föds. Som vi hört tidigarelever av befolkningen i under fattig-domsgränsen.Jag vill gå ytterligare ett steg när det gäller varfördetta är viktigt. Att utjämna de sociala klyftorna harockså en säkerhetspolitiskt betydelse sett i det bredasäkerhetspolitiska perspektivet. Om man inte utjäm-nar de sociala skillnaderna leder det till spänningar.Det finns många andra typer av spänningar i dessaländer med olika befolkningsgrupper. Om man dåockså får inkomstklyftor och sociala spänningar kandet leda till direkta konflikter vilket, som inte minstIngrid har varit inne på, är en fara för dendemokratiska utvecklingen.Det halva utskott som var i i mars månadsåg det. Vi kom in i en oerhört spänd situation. Manhade haft en demonstration av pensionärer som på etteller annat sätt ledde till våld, eller påstått våld. Detledde till en spänd situation mellan ochLettland. Den var påtaglig när vi satt och åt vår måltidpå den svenska ambassaden. Den unge vice talmannensom satt vid samma bord som jag själv fick mitt undermåltiden ett telefonsamtal som han gick ut och tog.När han kom tillbaka sade han med ett mycket späntansiktsuttryck: Det är en mycket allvarlig situation förvårt land just . Jag har fått meddelande från en bankatt den ryska motsvarande banken hotat med att frysaalla tillgångar.När man vet att i mycket lever på entransitekonomi är det klart att det blir en spänd situa-tion. Därför tycker jag, fru talman, att det är oerhörtviktigt och positivt att regeringen så hårt betonar i arbetet med att utvecklingssamarbetet ocksåfokuserar och koncentrerar sig på det sociala området.Många har varit inne på, men det kan inte nog un-derstrykas, att vi i det utvecklingssamarbete som skeri också involverar partier, organisationer,kommuner och landsting och stärker det vänorts-samarbete som har vuxit fram och som också blir endel i att säkra freden och säkerheten runt Östersjön.Anf. 119 () replik:Fru talman! För att det inte skall råda något miss-förstånd vill jag kommentera en sak som sade. Hon menade att det är viktigt att alla grup-per får hjälp. Det vill jag hålla med om. Det vi krist-demokrater har gjort är att vi speciellt har pekat påbarnens situation. De blir utsatta på ett särskilt sätt,eftersom de inte har förmåga att hjälpa sig själva.Vi säger också i reservationen att det gäller stödtill vuxna människor men inte minst till stora grupperav utsatta barn som far mycket illa. När vi talar omt.ex. barn på institution eller barn som inte går i sko-lan är det vuxna i deras omgivning som inte har för-mått att ge dem det de behöver. Jag är helt införståddmed att också dessa grupper måste ha hjälp för attbarnen skall få det bättre. Där är vi helt överens.Anf. 120 () replik:Fru talman! Det råder inga djupa meningsskiljak-tigheter, utan det är fråga om ett förhållningssätt tillhur man kan jobba med de här frågorna. Annars hademotfrågan från kunnat vara: Varförhar ni inte stött vår reservation? Därför tycker jag detfanns anledning att peka på att vi ser på litet olika sättpå hur vi med utvecklingssamarbetet skall nå sammaresultat.Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! Toppmötet i blev upptak-ten till ett vitaliserat Östersjösamarbete på alla nivåer.Östersjöregionen har ju alla förutsättningar för att blien av de starkast växande regionerna i underde kommande åren. och de baltiska staternavisar upp en imponerande växtkraft som leder motmedlemskap i den europeiska unionen. I ser vi nu på längetillväxtsiffror av tillbakagång.Det andra Östersjötoppmötet i i januari i årbyggde vidare på denna utveckling. Vart vi än reser iSverige ser vi hur kontakterna med våra grannländerrunt blomstrar. Över 200 kommuner ärengagerade i vänortssamarbete. Som har sagts härfinns det också organisationer, folkrörelser och kyrkorsom ger en fast förankring i vardagen åt detta samar-bete. Det handlar om allt från avloppsrening till kul-turutbyte, demokratiprojekt och barnomsorg.Målet är att utvecklingssamarbetet med våra östli-ga grannar skall övergå i ett liknandegrannlandssamarbete som det vi har med våra nordis-ka vänner. Vi är inte där ännu - men på god väg. Detgäller t.ex. och . Detta är ett nytt skede,och det präglar naturligtvis inriktningen på hela vårtfortsatta samarbete. gör regeringen ,om den får fortsatt förtroende, en särskild satsning föratt vidareutveckla samarbetet just med . Dåkommer det att handla om aktiviteter på alla möjligaområden; ekonomi, politik, handel och kultur. Vårtmål blir också att sprida kunskap om i Polenoch stärka våra förbindelser där.Som också har sagts här är vi nu inne i den tredjefasen av vårt samarbete. Vi inriktar oss framför allt påatt underlätta de baltiska ländernas och med-lemskap i Europeiska unionen.EU:s utvidgning med länderna i är den viktigaste faktorn för att lägga grundenför en bestående fred och för välstånd i . Enhållbar säkerhet i dagens främjas främst ge-nom icke-militära medel - i anda avcivilt samarbete snarare än i av mili-tärt befästningsbygge. Vårt mål är en fullständig eu-ropeisk gemenskap och ett enat demokratiskt Europa.Regeringen lägger med sin nya proposition fastriktlinjerna och omfattningen av samarbetet. Det rörsig om ca . Vi behåller målenför vårt reguljära samarbete, men vi lägger accenternalitet annorlunda . Det handlar alltså om attbl.a. underlätta EU-utvidgningen.Inget kandidatland uppfyller kriterierna förmedlemskap i unionen. Men det är en viktig politiskmarkering att processen inleds gemensamt för allaansökarländerna. Det var precis så som villeha det, och det var en framgång för oss. Vi vill inte hanågra nya skiljelinjer i . Kraven för medlem-skap är höga - det vet vi - och vägen dit är besvärlig.Därför vill vi aktivt dela med oss av våra erfarenheteroch satsa målmedvetet och stort på förmedlemskap-sinsatser. går av vårt sam-arbete i den riktningen. Till jag gärna säga att detta inte på något sätt är villko-rat för medlemskap. Det vore ju tokigt. Låt oss snara-re se det som ett slags modernisering och europeise-ring av samhället.Som en pendang till detta kan jag berätta att vidinvigningen av flyktingförläggningen i Rukla i Litau-en fick den svenska ambassadören som enda utländ-ska ambassadör ta emot ett diplom frånden litauiska regeringen för hjälp vid upp-byggandet av en modern flyktingmottagning i landet.En viktig aspekt av närmandet till EU och till en har-monisering av i stort är ju att länderna skriverunder och att de har en funge-rande migrationspolitisk rättsordning. Genom detsamarbete som vi har utvecklat på det området har viockså kunnat avskaffa visumtvånget mellan de baltis-ka länderna och Sverige.Fru talman! Vi ser nu ett genuint ryskt intresse avatt delta i en bred europeisk samverkan. Genom EU:spartnerskapsavtal har relationerna med fåtten fast grund att stå på. Där kommer också Östersjö-och in i bilden. Vi ser hur ett nyttdemokratiskt växer fram, men med storaumbäranden. Både och omvärlden har alltatt vinna på att den demokratiska utvecklingen fortsät-ter, att den ryska ekonomin börjar växa och att resul-taten fördelas rättvist. är den ryska ekonominförhållandevis stabil, turbulens. Menstatsfinanserna är i oordning. Skatter betalas inte in,och det gör i sin tur att löner inte kan betalas ut. Desociala klyftorna ökar, och man kan spåra en djupsamhällsstress i den ökade dödligheten i reformernaskölvatten. efter perestrojkan lever mångamänniskor sämre än . Det föreliggeren risk för ett slags postkommunistiskt trauma därdemokratin och marknadsekonomin orättvist blirsyndabockar för de försämrade levnadsvillkoren ochden sociala misären.Vi vet att människor som känner trygghet i sinvardag vågar möta förändringar utan rädsla. Därför ärden sociala sammanhållningen viktig för ett samhälle.Den medverkar till ekonomisk stabilitet och tillväxt.Man kan säga att social rättvisa är produktiv. En för-utsättning för att reformprocessen skall bli fram-gångsrik är att de sociala reformerna utgör en integre-rad del av den ekonomiska politiken. Det är därför viär skeptiska till det extra delmålet. Det skall vara enintegrerad del av den ekonomiska politiken.Under Jeltsins besök i åtog vioss att utbilda 1 000 ryska företagsledare. Vid mittbesök i föreslog jag att vi ocksåskulle matcha detta med 1 000 ryska socialarbetare.Det föll ryssarna på läppen. De har nämligen mycketstora sociala behov, men få resurser.Vid Jeltsins besök framfördes även från svensksida ett förslag om stöd till deltagande av ryska offi-cerare i en stabsofficerskurs vid i . Detta gjordes framför allt för att förbereda ryskaofficerare för att kunna delta i fredsfrämjande opera-tioner. De gällde bl.a. att lära sig engelska, men ocksåatt kunna umgås på vanligt sätt. Jag säger detta därföratt en kurs genomfördes nu inom vårt samar-bete. Det var första gången som deltog i såstor omfattning och med så tydligt engagemang i enPFF-kurs. Och det var i !Fru talman! Det andra projektet som jag vill näm-na här är av ett helt annat slag. I och med de baltiskaländernas självständighet kom gränsenmellan och att dras mitt i Narvaflo-den. Tvillingstäderna och Ivangorod hamnadepå var sin sida om gränsen. Under de år som har gåttsedan dess har det kärvat mycket i det vanligtvis icke-kärvande samarbetet. Dricksvatten levereras t.ex. frånNarva, och den ryska sidan har haft svårt att avsättahårdvaluta för betalningen. tog de svens-ka och finska utrikesdepartementen initiativ till attbjuda in kommun- och länsledningarna i ochIvangorod till och . Skeptiska esteroch skeptiska ryssar kom dit. Men de fick höra omfördelarna med samarbete, om hur man vann pengargenom att samköra fjärrvärme mellan ochTorneå och om vattenrening. T.o.m. brandkårensstegbil utnyttjade man gemensamt! När sedan kom-munalrådet i berättade attdet befintliga direkt kunde gå in i deEU-finansierade s.k. Interreg-pengarna tappade gäs-terna plötsligt sin tvekan och bjöd in till ett nytt mötei om några månader.Plötsligt blev förebilden i sä-kerhetspolitik. Stabiliteten och förtroendet i vårt nä-rområde fick en skjuts framåt. Där har vi ett konkretuttryck för den typ av samarbete vi vill främja i JeanMonnets anda och inte i Maginots.Ukraina och har nämnts här. Det ärriktigt att regeringen avser att utöka samarbetet medUkraina framför allt inom den sociala sektorn. Bar-nens situation kommer att sättas i fokus. Vi måsteockså ha en utökad beredskap för när depolitiska förutsättningarna finns. När det gäller dettamed ambassadbygge och sådant vill jag gärna säga attdet inte vore lämpligt att göra detta . De flestaambassader avlyssnas. Jag kan säga det om ni intesprider det vidare. Däremot skall vi fortsätta att redani dag ge ett stöd till demokratiskt sinnade och reform-vänliga krafter, och det gör vi också.De sociala frågorna får fortsatt ökad tyngd. Detsocialekonomiska omvandlingsstödet har hela perio-den legat på av satsningarna. Jag menar attdet numera är viktigt att ge ökat stöd. Vi kan se vadsom har hänt. Jag måste hålla med i vadhan sade apropå chockterapi och sådant. Tidigaretalade vi om att vi ville sätta de sociala frågorna ifokus mitt bland minkar, ubåtar och chockterapier.Välkommen ombord ! Jag vet att honhar hjärtat på rätta stället.Ekonomisk tillväxt är viktig för att höja levnads-standarden, men det räcker inte. Det finns människorav kött och blod bakom alla siffror. Det krävs en aktivfördelnings- och socialpolitik. En riktad satsning påbarn är förmodligen ett av de mest kostnadseffektivasätten att långsiktigt höja människornas levnadsnivåoch åstadkomma en rättvisare fördelning. Vi märkernu att det finns ett starkt intresse, inte minst i Ryss-land, för våra sociala reformer och för att vi också, ikristider hos oss med mindre resurser, har varittvungna att effektivisera våra sociala försäkringssys-tem. Det är de oerhört intresserade av.Fru talman! Till slut vill jag säga så här: Förrhandlade våra relationer med t.ex. enbartom att räkna missiler och divisioner, om kriget i Af-ghanistan, om mänskliga rättigheter och ubåtar. Nuhandlar våra relationer i hela regionen om fredliggrannsamverkan till ömsesidig nytta.Den socialdemokratiska regeringen vill ta vara påde möjligheter som samarbetet kring ger,och jag märker ett brett stöd för det här i riksdagen.Vi vill se ett ansvarsfullt utnyttjande av regionens rikaresurser. Vi vill att norra utvecklas i växelver-kan med andra delar av och världen.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag har två frågor. Den ena gäller des-sa av det svenska utvecklingssamarbetet som ärinriktat på att underlätta framtida EU-medlemskap.Jag undrar om ministern menar att det inte på någotsätt är insnävat så att viktiga delar är borttagna urbiståndet jämfört med det sätt som vi brukar bedrivabistånd i andra länder. Täcker det ungefär sammasaker som det hade gjort om det inte hade varit inrik-tat på att underlätta framtida EU-medlemskap?Min andra fråga gäller . När jag var iVitryssland såg jag barnen i Tjernobylområdet. Dåundrade jag hur länge en katastrof egentligen varar.Katastrofhjälp kan man ju ge när någonting händerakut, men det finns ju katastrofer som aldrig tar slut.De människor som en gång har drabbats av den blirlidande . Trots att det inte skall bli någon am-bassad skulle man väl kunna göra några insatser justför barnen i , speciellt barnen i Tjernoby-lområdet som verkligen far illa. Det görs väldigt litetför dem.Anf. 123 Statsrådet ():Fru talman! Jag menade vad jag sade om satsning-en på EU-anpassningen. Den är inte villkorad. Detvore absurt.Det görs självfallet insatser för barnen från Tjer-nobyl. De skall kunna fortsätta.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag har två frågor. Vi i det här utskot-tet är eniga i betänkandet om att social marknadseko-nomi skall gälla i samarbetet med Central- och Östeu-ropa. Jag talade i mitt inledningsanförande, då stats-rådet inte hade kommit, om att det är nödvändigt medheltäckande socialförsäkringar som omfattar allamedborgare i de här länderna, precis som vi har iSverige.Det kan väl inte vara det enda skälet att en even-tuell ambassad i skulle vara avlyssnad. Jag troratt det behövs en svensk representation i ett sådantland mer än i många andra mycket stabila nationer,och det behövs snart. Jag skulle vilja fråga när stats-rådet tror att vi kan inrätta en ambassad i Minsk.Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Jag hörde anförandeutan att vara här. Det är en god egenskap som man haribland, fru talman.Det finns många skäl som talar emot att upprättaen ambassad i just . Men är ettviktigt land. Vi måste ha beredskap att göra det närdet är lämpligt. Det är ett väldigt viktigt land. Det ären viktig del för säkerhet och för vårt samar-bete i stort. Jag nämnde ett skäl till varför det inte varlämpligt just . Det finns även andra i dagsläget.Vad skall vi prioritera? Vi sätter ju inte upp så månganya ambassader av ekonomiska skäl just . Luxem-burg var en sådan. Vi har kanske i faggornaockså. Men vi skall ha beredskap för . Detberor inte på njugghet utan på en övergripande be-dömning att det inte är läge för detta just nu.Anf. 126 () replik:Fru talman! I det särskilda yttrande som behandlarde här frågorna är fem politiska partier som är repre-senterade i måna om att det skall bli ensvensk representation i Minsk.Anf. 127 ()replik:Fru talman! Det som framförde härvar ju okontroversiellt. Det kändes bra att lyssna till.Det var välkommet, inte minst att är såtydlig och nästan hyllar EU-utvidgningen med vackraord. Det gläder mig. Det är ett fredsprojekt som ärviktigt. Detta att vi satsar på enskilda organisationeroch det utbyte med som är på gång gerbra kontaktmöjligheter.Jag skulle dock vilja ställa en fråga till PierreSchori om en av reservationerna här. Den rör Na-toutvidgningen. Jag skulle vilja höra till detta. I reservation 4 finns det enskrivning som lyder så här: "Den största trygghetenuppnås för del genom ett medlemskap i enalleuropeisk säkerhetsordning som kan garanterasäkerheten också för små länder, som har svårt attförsvara sig av egen kraft. En sådan kraftfull säker-hetsordning kan uppnås genom ett medlemskap iNato. Ett baltiskt medlemskap i blir därför enviktig del i arbetet att dels utveckla goda relationermellan och , dels djupare integreraRyssland i ett samarbete med västvärlden. bördärför främja , och ambi-tion att bli medlemmar i . "Jag skulle vilja höra om kan skrivaunder dessa formuleringar.Anf. 128 Statsrådet ():Fru talman! Det gör jag inte.Anf. 129 ()replik:Fru talman! Då skulle jag vilja veta varför.Anf. 130 Statsrådet ():Fru talman! I mitt anförande har jag utvecklat vadjag anser vara de bästa grunderna för en hållbar sä-kerhet i i dagens läge. Det är det civila gräns-överskridande samarbetet som väver samman folk ochnationer i fredligt samarbete. Det är den bästa grun-den för långsiktig fred och säkerhet och för stabilitetoch framsteg. Det är anda.Att fortsätta att tänka i Natotermer är för mig litetförlegat, även om jag har den största respekt ochförståelse för att länder som har legat under Sovjet-diktaturen ser detta som quick fix, det snabbaste sättetatt få säkerhet. Men för vår del, som ickevarandemedlemmar i , är det inte vår baby. Vi satsar pådet långsiktiga, fredliga, mellanstatliga, mellanfolkli-ga samarbetet. Där ser vi EU som den viktigastegrunden och byggstenen för säkerhet. Där har Natoockså en viktig roll - det förändrade nya Nato som nuväxer fram och som söker sin nya roll. Vi satsar ocksåstenhårt på och på det samarbetet.Räcker inte det? Måste vi också skriva under Na-toambitioner, som och har?Anf. 131 () replik:Fru talman! Det är med tillfredsställelse jag ser attden sociala dimensionen får ökad betydelse.