prot · GL09101 · 1998-05-05 00:00:00 — I propositionen om litteraturenoch läsandet föreslås dessutom ökade satsningar påtotalt utöver de miljoner somanslogs i den kulturpolitiska proposition som antogsav i december 1996.Utöver de reformpengar som kommer att föreslås ihöstens budgetproposition kan ytterligare 50-60miljoner kronor komma konstnärer till del om riks-dagen beslutar i enlighet med den proposition omkassettersättning som har lämnats till riksda-gen.Anf. 33 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för sva-ret. Jag tror att grundinställningen hos oss är den-samma. Vi vill båda ha så mycket pengar till kultursom möjligt. Om man nu tycker att vi skall ha natio-nella satsningar på kultur, och det tycker jag. Det harjag förstått att också kulturministern vill ha i och medatt ministern här talar om alla nya satsningar, och detär bra. Det finns partier som vill minska anslagen tillkultur.Det är självklart att vi från ser positivtpå de satsningarna. Men det kan inte vara något nack-del att man i de här sammanhangen, när alla talar såvälvilligt mot kultur, också tittar på vad det är vi ger ikronor och ören. Det är inte så mycket. Det krävs sålitet pengar för att åstadkomma så mycket. Därför blirvarje tillskott av stor betydelse.Jag tycker att vi nu kan använda Unescokonferen-sen som en draghjälp för att få ännu mer pengar tillkultur. Det är helt rätt att man inte säger att det skallvara specifikt av BNP. Men man säger att manvill avdela en viss procent av regeringens budget. Enviss procent kan knappast vara . Mansäger inte att det är en del av , utan man säger enviss procent. För mig blir det eller mer. Sedanberor det på hur man definierar det.Det är egentligen den debatten som jag vill ha.Vad är det vi menar att de nationella pengarna skallgå till när det gäller kultur, och skall vi räkna in detsom kommunerna satsar? Jag har försökt att räkna pådet, och det är banne mig inte så lätt. Om vi räknarbort folkbildningen - och räknar den som bildningoch inte som kultur - och vi räknar bort idrotten - ochvad kommunerna ger till idrottsanläggningar - fattasdet enligt mitt sätt att räkna 5-6 miljarder. Det kanskefattas mer om man gör en ännu snävare tolkning närdet gäller kommunernas anslag.Det är detta som jag tycker att vi bör diskutera.Vad är det egentligen som vi vill satsa mer på? Vi hardär de aktiva konstnärerna inom bildområdet. De hardet mest uselt av alla konstnärsgrupper. Det har vi setti en av de utredningar som ligger till underlag för enav de propositioner som har tagit ställningtill.I stället för att satsa på dem tar regeringen itilläggsbudgeten nu 1 miljon av Konstrådetspengar för att ge till administrativa insatser för nor-diskt informationsarbete och för möjlig-heter att göra utvärderingar. Detta gäller den gruppsom har det svårast. Kan man inte fördela pengarnatill de aktiva konstnärerna, eller var är problemet? Jagvill se en utvärdering som visar varför intekan fördela dessa pengar, om det nu finns 1 miljonöver.Sedan hade jag också förväntat mig att man tittatlitet mer på förslag till regiona-la satsningar över hela landet när det gäller hantverk,dvs. stöd till icke-statliga kulturlokaler. Det är någon-ting som verkligen skulle gynna sysselsättningen ochsmåföretagandet i hela landet. Jag kan inte se någraförslag om det i tilläggsbudgeten. Tvärtom minskarregeringen successivt pengar-na till de icke-statliga kulturlokalerna. Jag undrar litetgrand över det. Jag skulle gott och väl kunna sättasprätt på 1 miljard av Arbetsmarknadsdepartementets50 miljarder.Anf. 34 Kulturminister ():Herr talman! har alldeles rätt i att detfinns partier i som vill göra kraftiga ned-dragningar av den statliga kulturbudgeten. Vi harunder den här valperioden - förutsatt att nugodtar de förslag som ligger om konstnärernas villkoroch litteraturen och läsandet - gett ett tillskott på enhalv miljard kronor.Det är väldigt mycket pengar om man översätterdet i procent. Det är mycket pengar jämfört med vaden del andra departement har haft att röra sig med. Dehar tvärtom fått vidkännas kraftiga neddragningar.Det är också en väldigt kraftig påspädning med tankepå att t.ex. Moderata samlingspartiet föreslår ned-dragningar av kulturbudgeten på cirka en halv mil-jard. Det är naturligtvis ett uttryck för den kultursynman har.Det finns mycket kvar att göra på kulturområdet.Det behövs mer pengar, eftersom de konstnärligaambitionerna inte blir lägre. Särskilt inte i ett land därvi trots motgångar ibland har lyckats får i gång ettväldigt rikt kulturliv i hela landet.Man kan inte räkna kulturbudgeten riktigt så snävtatt man bara tittar på de pengar som finns inom Kul-turdepartementets område eller inom utgiftsområde17. Ungefär hälften av folkbildningspengarna gårdirekt till kulturverksamhet och estetiska verksamhe-ter. Det är viktigt att de finns med. Om man skall vararättvis bör man också ta in de konstnärliga högskolor-na och andra kulturmedel som ligger inom Utbild-ningsdepartementets område.Man bör också ta in de designsatsningar, de in-formationstekniksatsningar med kulturbestämmelsesom föreslås inom område, debetydande kultursatsningar som ligger inom Arbets-marknadsdepartementets område och de kultursats-ningar som vi har fått och ställa upp med och satsa på.Om man räknar på det viset handlar det samman-taget om vida mer än den dryga procent jag talade omi min inledning. Det handlar om hur vitteller snävt kulturbegrepp man har. Jag tycker att detär viktigt att få andra departement att avstå pengar tillkultursatsningar. Det visar också på en samsyn när detgäller kulturens roll. Den är viktig, och den är ingenlyx man beviljar sig i goda tider. Den är en absolutnödvändighet för demokratin och för ett samhällesinre liv - särskilt när det är svårt i övrigt.Anf. 35 ():Herr talman! Kulturen genomströmmar i principallt vi har som mänskliga livsförutsättningar runtomkring oss. Men vi har ändå ett kulturdepartement,och då måste man göra en snävare tolkning. Jag hållermed om att vi skall omfördela medel. Jag hade hop-pats att vi skulle kunna omfördela mer av de arbets-marknadspolitiska medlen än vad som varit möj-ligt. Jag hoppas att det blir möjligt med framtida re-geringar.Det känns svårt att diskutera satsningar som ännuinte gjorts. Jag ser bara viljeinriktningar, precis såda-na som vi andra partier talar om inför valet. Faktum ärdock att det är en annan regering som kommer attgenomföra budgeten . Men vi delar viljein-riktningar, och från sida gör vi gärna alltvi kan för att försöka påverka så att fler kronor ochören verkligen går till kultur.Man kan säga att skolan är vår viktigaste kultur-institution - det säger i alla fall vi i ochnumer också kulturutskottet. Skall vi då räkna inskolans budget i kulturbudgeten? Nej, det skall vi integöra. Vi måste hålla på definitionerna. Jagmenar att det fattas 5-6 miljarder, och de måste om-fördelas på något sätt.Vi vet att har ett färdigtprogram för hur man över hela skulle kunnasatsa på hantverk vid upprustning av gammalt kultur-arv, gemensamt men internationellt. Naturligtvisskulle det ske i samarbete med kommunerna. Härfinns jättemycket att hämta in, eftersom detta ocksåskulle gynna småföretagandet på varje liten ort. Jaghoppas att man kan skjuta till pengar från arbetsmark-nadsområdets 50 miljarder. 1 miljard tror jag somsagt att man skulle kunna göra av med på detta. har räknat på 700 miljoner. Kan vise fram emot en fortsatt sådan diskussion där vi nårdet gemensamma målet, fler kronor och ören till kul-turen?Anf. 36 Kulturminister ():Herr talman! Jag vill först säga till de förslag jag talat om nu skall beslutas av vårriks-dagen. Det är ingenting som ligger långt i en framtiddär man inte vet hur resultatet kommer att bli. Depengar jag talar om, den halva miljard som kultursek-torn fått i tillskott bara på kulturbudgeten, ligger alltsåinte på andra sidan valet, utan det är pengar riksdagenskall besluta om . Andra departement har inte kun-nat se en så positiv utveckling för sina budgetar.Det talas om mer pengar till budgeten, fler kronoroch ören. En halv miljard blev det i reformlyft underden här valperioden. Men en socialdemokratisk kul-turpolitik även efter valet kommer det att handla omen fortsatt stor satsning på kulturen. Med vår bredasyn på vad kultur faktiskt är blir ju kulturen en såviktig del just av demokratin. kan manibland känna en viss otillfredsställelse över att såmycket av kulturpolitiken handlar om pengar och inteom innehåll. Men det är klart att bra kultur ocksåkostar pengar.Anf. 37 ():Herr talman! Slutligen vill jag säga att jag hoppasatt vi kan komma ifrån diskussionen att konst blirbättre om kulturarbetarna svälter. Det har funnits engammal tradition som inneburit att ju mer eländigtkonstnärerna har det, ju risigare, kallare och dragigarearbetslokalerna är och ju mer konstnärerna svälter,desto kreativare blir de. Det finns fortfarande de somtror att det är så, men jag hoppas att vi här i riksdagenhar kommit förbi den diskussionen och kan se hurkonstnärskollektivet har det.Vi har fått fin statistik som underlag för pro-positionen, men jag saknar den viktigaste propositio-nen, nämligen de generella stöden till kulturarbetarna.Jag hoppas att vi kan återkomma till det efter valet.Om det blir just vi två som debatterar det eller inte måvara osagt. Men den viktigaste frågan är egentligendenna, att se över de generella stöden.När det nu äntligen kommer en kassettersättninghade jag hoppats att den skulle omfatta en större vo-lym kronor och ören än vad den nu gör. Jag hadeockså hoppats att vi redan nu kunnat få en filmfondför filmare som kan sälja sin produktion till andrakanaler än public service. Det finns alltså mycket meratt önska i den här budgeten, men jag är glad över detsom har åstadkommits.Anf. 38 Kulturminister ():Herr talman! Socialdemokratins uppfattning harsjälvfallet aldrig varit att bra konstnärer är svältandekonstnärer. valrörelse gick vi också ut medväldigt tydliga löften om konstnärernas villkor. Omriksdagen nu i vår antar de förslag vi lägger fram pådetta område har vi också uppfyllt dessa löften.I vår kulturpolitik under den här valperioden harvi mycket tydligt prioriterat två saker. Det ena harvarit litteraturen och läsandet, biblioteken. Där liggerkulturens kärna. Det andra har varit konstnärernasvillkor. De har fått en mycket ordentlig påspädning avselektiva, individuella stöd men också av generellaåtgärder. Hela den konstnärspolitiska propositionensom nu ligger på bord handlar om att se tillatt öka efterfrågan på konstnärliga verk och konstnä-rers arbete, så att de skall kunna leva bättre på det defaktiskt gör. Detta är en viktig del av de generellainsatserna för konstnärerna.Jag kan glädja med att en filmfondkommer att existera redan från , förutsatt attriksdagen accepterar regeringens förslag även pådenna punkt. är ett permanenttillskott, en kvalitetsfond för public service-televisionen. En stor andel av dessa pengar skall läg-gas på fria producenter och fria filmare. De pengarnafinns redan tillgängliga. Sedan skall vi självfalletfortsätta att bereda frågan om en TV-kvalitetsfond,som rör också de kommersiella kanalerna. Men iallmänhetens intresse måste naturligtvis huvudfråganvara att i första hand värna om public service. Sedanåterkommer vi till de mycket goda förslag som finnsäven när det gäller kommersiell television.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1997/98:257 omSVT:s public service-uppdragAnf. 39 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser ta något initiativ för att precisera innebörden avSveriges Televisions public service-uppdrag. Interpel-lationen har föranletts av att i sinpublic service-uppföljning redovisar såväl de mål ochriktlinjer som statsmakterna beslutat om som företa-gets egna mål. ifrågasätter om de inter-na målformuleringar avseende publikmål som Sveri-ges fastställt är förenliga med deav regeringen utfärdade tillståndsvillkoren.Socialdemokraterna, liksom de flesta andra riks-dagspartier, anser att en radio och TV i allmänhetenstjänst skall vara en oberoende radio och TV med ettbrett uppdrag att tillgodose hela befolkningen med ettmångsidigt utbud av hög kvalitet. Allmänheten harrätt att få del av en icke-kommersiell TV som finnstill för publikens skull, och inte annonsörernas.Det enda parti som har en klart avvikande upp-fattning är , som helst vill se en litenstatstelevision med ett smalt programutbud - åtmins-tone om man utgår från de motioner som partiet harpresenterat i denna riksdag.En radio och TV i allmänhetens tjänst skall stå frifrån olika makthavare, såväl regering och riksdag somde stora organisationerna och privata intressen. Statenhar följaktligen valt att formulera uppdraget till publicservice-företagen i relativt allmänna termer.Sveriges och ledning ansvararsåledes självständigt för att verksamheten planeras,genomförs och utvecklas i enlighet med fastlagdatillstånds- och anslagsvillkor. Det innebär bl.a. skall hitta en balans mellan de olika önskemålsom företaget i sin roll av allmäntelevision skall sökauppfylla. och TV harsedan till uppgift att i efterhand granska om program-företagen utövar sin sändningsrätt i enlighet med debestämmelser som finns i radio- och TV-lagen ochtillståndsvillkoren.Det är alltså en uppgift för Televisionsledning och styrelse att tolka och omsätta uppdraget ihandling samt att bestämma vilka metoder de anserlämpliga för att styra sin verksamhet. Regering ochriksdag har inte satt upp något exakt publikmål förSveriges Televisions sändningar. Publikmålen, liksomövriga interna mål och styrmedel, är således någotsom självständigt beslutat om.Detta framgår också av den public service-redovisning som nu har presente-rat. Där sägs bl.a. att redovisningen "utgår från till-ståndsvillkoren, anslagsvillkoren och Tele-visions eget mål- och visionsdokument. "I propositionen En radio och TV i allmänhetenstjänst 1997-2001 sägs att "konkurrensen om lyssnar-och tittarsiffror riskerar att leda till att public service-företagens programutbud förytligas. Höga lyssnar-och tittarsiffror får därför inte vara styrande för publicservice-företagens programplanering. "Jag utgår därför från att 50-procentsmål är ett uttryck för en omsorg om helheten- att varje program utformas och placeras på bästasätt för att nå en så stor del som möjligt av den publiksom kan förväntas vara intresserad av programmet.I god tid inför nästa tillståndsperiod kommer ensedvanlig genomlysning av public service-uppdragetatt göras. I har vi traditionellt eftersträvat enbred parlamentarisk förankring av detta arbete. Såkommer att ske även nästa gång. I detta sammanhangkommer naturligtvis de erfarenheter som har gjortsunder den nuvarande tillståndsperioden att beaktas.De public service-uppföljningar som programföreta-gen är ålagda att redovisa under tillståndspe-rioden är delar av underlaget för ett sådant arbete.Anf. 40 ():Herr talman! Jag tackar kulturministern för svaretpå frågan om public service-uppdragets innebörd. Jagfäster mig naturligtvis i första hand vid den öppningjag tycker mig höra i svarets senare del, efter de sed-vanliga inledande fraserna om "ett brett uppdrag" och"tillgodose hela befolkningen".Jag utgår ifrån att det är med instämmande somkulturministern citerar ur propositionen 1995/96:161att "Höga lyssnar- och tittarsiffror får därför inte varastyrande för public service-företagens programplane-ring. "Eller är det så som kulturministern svarar på frå-gan om ifall SVT skall ha ett publikmål i DagensNyheter ? Jag citerar:"Jag tror att det är svårt att alltför statistiskt utgåfrån ett publikmål. "Möjligen är det korrekturläsaren som ser det somen statistisk fråga, medan ministern kanske avsågstatisk. Huvudsaken är att tveksamheten kommer tilluttryck även där. Att då i nästa mening i svaret utgåfrån att SVT:s 50-procentsmål är ett uttryck för enomsorg om helheten är minst sagt självmotsägande.Det är inte heller helt klart om kulturministern avserpublikmålet, dvs. det som SVT:s definierar som attdess kanaler skall ha minst hälften av tittartiden engenomsnittlig dag eller om hon avser räckviddsmålet,dvs. att mer än hälften av dem som ser på TV en ge-nomsnittlig dag skall ha sett på SVT.Enligt de gällande tillståndsvillkoren skall, somkulturministern redan påpekat, SVT lämna enuppföljning av hur public service-uppdraget uppfylltstill och Granskningsnämnden.Uppföljningen lämnades för någon månadsedan. Av den framgår att av de två publikmålenuppfylldes det ena; av dem som en genomsnittlig dagsåg på TV såg någonting på SVT. Av den tidsom ägnades åt TV lades på SVT.Låt mig ställa en uppföljande fråga. Tror kultur-ministern att detta kan komma att innebära att SVTunder resten av tillståndsperioden sneglar mer på detmissade 50-procentsmålet än på de tillståndsvillkorsom talar om "skiftande behov och intressen hos lan-dets befolkning" eller "även mindre gruppers intres-sen skall i görlig mån tillgodoses"?Herr talman! Kulturministern försöker skapa ettintryck av att står isolerade bland riks-dagspartierna i sin kritik av SVT:s sätt att leva upp tillsin public service-roll. I varje fall när det gäller fråganom de kvantitativa målen är detta påstående felaktigt.I samma som jag just citerat ur står det:"Alla riksdagspartier utom så kallade 50-procentsmål".Det visar att det faktiskt finns en stor samsyn påden här punkten.Kulturministern deltog i presentationen aven rapport som tagit fram och som innehåller en granskningav den moderata kulturpolitiken jämfört med densocialdemokratiska. Här har även mediepolitiken fåttett avsnitt. Där sägs att vill smalna avuppdraget för public service. Det är bara delvis enriktig beskrivning. Det är egentligen inte uppdraget vivill inskränka. I stället vill vi betona andra delar änvad SVT:s ledning, uppenbarligenmed regeringens goda minne, valt att göra.Varför skall SVT lägga stora resurser på t.ex. po-pulärmusik, lättare underhållning, TV-serier ellerlångfilmer när bara 26, 25, 22 respektive avtittarna enligt SVT:s egen uppföljning anser att SVTär bästa TV-företag inom dessa områden? Är det dåinte bättre att kraftsamla när det gäller kulturprogram,teater, opera, konsert, samhällsprogram, barnprogram,dokumentärer, nyheter eller naturprogram där mellan87 och av tittarna enligt samma undersökningtycker att SVT är bästa TV-företag?Anf. 41 Kulturminister ():Herr talman! Till att börja med uppfattar jag intede skrivningar som självt hargjort i public service-uppföljningen som att företaget ipraktiken ägnar sig åt att statiskt och slaviskt följanågot 50-procentsmål. Jag uppfattar att det är justhelheten som beskrivs, med räckviddsmålet och medatt andelen av den samlade tiden för TV-tittande somläggs på skall vara minst hälften.Men jag säger återigen att om det skulle vara pådet viset skall staten självfallet ta upp detta när det ärdags för en ny tillståndsperiod för Televi-sion. Jag uppfattar det dock som sagt var inte på detviset.Jan redovisar ett svar i en artikel i . Det var inte bara så att man på korrek-turet inte klarade av detta, de kunde inte heller skiljapå "statiskt" och "statistiskt". Jag tycker inte att manstatiskt skall följa något uppsatt publikmål. Motivenfinns tydligt angivna i propositionen.Dessutom utvecklade jag mitt resonemang, ochdet fick tyvärr inte plats i . Jag redo-visade att jag uppfattar att en hel del av debatten om50-procentsmålet och public service-televisionens rollegentligen är en diskussion om att nå fram till just denpublic service som redogjorde för här,med ett mycket avsmalnat uppdrag. Det är en publicservice som licensbetalarna inte skulle finna vara såintressant att man kunde ha kvar licenssystemet, utanman måste backa in i en styrd statstelevsion, vilketockså är den slutsats har dragit i sinamotioner. Det handlar om en smal public service, omatt sälja ut en TV-kanal och två radiokanaler ochsamtidigt överge licensfinansieringen. Denna typ avpublic service har man ett mycket svagt stöd för iriksdagen.Bakom diskussionen om 50-procentsmålet döljersig denna moderata idé, vilket jag också redogjordeför i , som dock inte valde att vidare-befordra dessa ståndpunkter.Anf. 42 ():Herr talman! Jag tror inte att vi på alla punkter stårså isolerade. Jag har inför den här debatten än en gångläst igenom boken service i praktiken, somSveriges Radios förlag gav ut . Där har ett antalförfattare gett många intressanta synpunkter på publicservice-begreppet.Niklas , som är en duktig medarbetare påRapport och arbetar med utvecklingen av nyhets-datasystemen inom , pläderar föratt ersätta TV-avgiften med en medielicens, som ut-taxeras via skattsedeln. Det är ungefär samma idé somvi i någon motion har sagt bör genomföras på sikt.Jörgen citerar i ,som i debattboken till tingeltangel1994 anser att "i allmänhetens tjänst" är ett olyckligtförsök till översättning av public service. "I allmänhe-tens tjänst" kan nämligen tolkas som "i publikenstjänst", vilket i sin tur kan läggas till grund för påstå-endet att och harsitt uppdrag från "publiken" - alltså skall man gepubliken vad den vill ha.Jag kan inte säga att jag bara har hittat argumentför min egen uppfattning. för t.ex. framungefär samma uppfattning som kulturministern. Hanskriver "utan bred underhållning ingen public ser-vice". Hans tanke är att folk skulle sluta betala TV-avgift om inte SVT:s utbud uppfattades som heltäck-ande. Då är frågan om man ökar beredvilligheten attbetala TV-avgift genom att producera program sombara en minoritet av tittarna tycker att man är bra på -jag hänvisar då till de när det gäller långfilmeroch när det gäller TV-serier som upp-följning pekar på.Av betydelse för den här diskussionen är att LeifAldal pekar på publikmålet som ett av de sex hotenmot SVT. Jag refererar ett längre avsnitt från s. 32och 33 i boken:I hade BBC ett liknande publikmål. Närman insåg att målet låg för högt - ungefär som nu har gjort när man har upptäckt har i stället för de man har som mål -valde man att inte sänka ribban utan avskaffade pro-centmålet. Som i så många andra fall borde BBC varaett föredöme för andra public service-bolag också idet här fallet. BBC tog initiativet och gick på offensi-ven. Frankt förklarade man att public service-televisionen är unik och helt olik den kommersiellaindustritelevisionen. Man avvisade konkurrensen medresonemanget att public service-TV handlar om attproducera och sända kvalitetsprogram.Längre fram i texten står det: Man avvisade tittar-siffror som enda instrument för bedömning av ettprograms framgång och krävde att BBC:s programut-bud skulle värderas efter en annan, kvalitetsinriktadmåttstock.Texten fortsätter längre fram: Man slog fast inte spelar på samma plan, inte ens i samma spel,som de andra, och man lyckades få acceptans för det idebatten. I sak förändrade det inte speciellt mycket avt.ex. programutbudet, men det lättade på trycket in-ternt. Desperationen och oron kring tittarsifferexerci-sen minskade, man fick ro att planera litet mer lång-siktigt, och de värsta avarterna försvann från pro-grammen.Då vill jag bara avslutningsvis fråga: Tror kul-turministern att samma effekt skulle kunna förväntasom SVT överger sina publikmål? Kan kulturministerntänka sig att inför nästa tillståndsperiod verka för attSVT:s styrelse omarbetar sitt visionsdokument från1993, så att publikmålen utgår?Anf. 43 Kulturminister ():Herr talman! Jag håller helt med att vi inte skall ha någon tingeltangeltelevision.Det finns mycket man kan kritisera public service förnär det gäller tablåläggning eller innehåll, men det ärinte en kulturministers uppgift att göra det, utan detfinns många andra som klarar av det betydligt bättre.Jag har ändå väldigt svårt att tro att det bakomHatte eller resonemang skullerymmas den önskan som kommer till uttryck i mode-raternas motion om public service.