prot · GL09103 · 1998-05-07 00:00:00 — Det är liksom två olika dimensioner.Hans Stenberg är på väg att skicka i väg drygt 5miljarder kronor ur statskassan till detta projekt. Dåbör han ta sig en liten funderare och inte bara hänvisatill att det finns kommunala styrande som tycker attdetta är rätt.Om det nu är så enkelt borde kunnasvara på mina frågor. Titta på hur det ser ut på platsoch berätta vart leder! Vad är syftet medSödra länken när den landar i berget borta vid Hen-riksdal? Skall det bli någon fortsättning eller skallSödra länken vara en påfart till ? Somstockholmare har man svårt att förstå innebörden.Herr talman! Det är inte bara jag som har syn-punkter på de samhällsekonomiska effekterna. har låtit göra en analys som visar att Södralänken i den version som nu är bereddatt sälja leder till ett samhällsekonomiskt minus påmellan 8 och . En minilänk skullelösa samma problem och i stället ge en samhällseko-nomisk lönsamhet. Är inte också det någonting attfundera över, ? Men vart leder Södralänken? Vad är det fortsatta syftet med iden här storleksordningen?Anf. 14 HANS () replik:Herr talman! Jag trodde att det var uppenbart attsyftet med att bygga var att underlättatrafikföringen. Uppenbarligen gör ju andra sammabedömning som jag. sade för enstund sedan att skulle generera 30 000nya fordon. Blir det mer trafik? Jag tror inte att detblir en så stor trafikökning, men detta måste väl ändåtyda på att det finns ett behov av vägen?Sedan kan man naturligtvis räkna på den sam-hällsekonomiska nyttan, och det skall man göra närman planerar infrastrukturprojekt. Men en sak somman upptäcker när man sätter sig in i frågan är att omman skall följa strikta samhällsekonomiska kalkyler,hamnar man i situationen att vissa väldigt angelägnaprojekt aldrig kan genomföras, hur nyttiga de än är.Det gäller förmodligen också och tun-neln. De skulle heller inte klara en samhällsekono-misk kalkyl. Det finns många sådana exempel runt omi landet där man inte bara kan göra ekonomiska be-räkningar utan också måste titta på verkligheten. Iområden där det blir extremt dyrt att bygga skulleman i så fall aldrig kunna bygga och vidta några åt-gärder för att förbättra trafikförhållandena.Anf. 15 () re-plik:Herr talman! Jag har tre frågor till Hans Stenberg.Den första gäller just det som tog upp isitt replikskifte angående långsiktiga lösningar ellerandra lösningar. säger att Södralänken endast avser att begränsa problemen. Då kanman undra vilka problem som begränsas. Är det mil-jöproblemen? Ökade koldioxidutsläpp är ju ingenbegränsning av något problem.Att genererar mer trafik är ingentingsom jag har kommit på i min ensamhet. Vad händernär även blir otillräcklig för trafikök-ningen. Man räknar med att har eninflyttning på 15 000-20 000 invånare . Vadhänder när även blir otillräcklig? Vadhänder när stockningarna börjar även där?Det andra är att jag skulle vilja ha ett svar i dagangående . När kommer vi att få beskedom hur en nedgrävning av skall finansie-ras i samband med byggandet av ett tredje spår?Den tredje frågan, som jag anser är oerhört viktig,gäller de . Från vilken annananslagspost inom utgiftsområde 22 skall ni ta de 680miljoner kronorna?Jag vill bara kommentera det som Hans Stenbergsade om att gav intryck av att tycka attdet är för mycket pengar till . Visst är detför mycket pengar till ett dåligt projekt. Men regio-nalpolitik talades det om i i går. de-batterar vi trafikpolitik. Visst, jag är tillsammans medMiljöpartiet beredd att satsa på lösningar i Stockholmsom är kostsamma men bra. Dåliga lösningar skall viinte slösa skattemedel på.Vill ha en debatt från ett regional-politiskt perspektiv allena, kan vi alltid tala om vägs-tandarden i det län som företräder.Anf. 16 HANS () replik:Herr talman! Jag vill gärna ha en debatt om denvägstandarden, men den är på en sådan nivå att manknappast kan kalla den för standard.När det gäller första fråga omde långsiktiga lösningarna och vad som händer näräven blir underdimensionerad, tror jagatt vi måste få ett system med miljöstyran-de bilavgifter. Om det är vi helt överens, för vi måstebegränsa trafiken i städerna. Men problemet är att vifrån statens sida inte kan tvinga på en region ett sys-tem med miljöstyrande avgifter. Vi måste hitta enutformning av systemen som kan accepteras av män-niskorna och som regionen också får någon nytta av.Tyvärr har vi inte lyckats hitta något sådant systemännu, men jag hoppas innerligt att det så snart sommöjligt går att hitta ett system som fungerar och somkan accepteras av invånarna och de styrande i Stock-holm.Den andra frågan gällde . vill attjag skall ge besked om när den kan byggas. Det kanjag tyvärr inte, därför att det är en fråga som måsteklaras ut i samråd mellan regionens företrädare, statenoch i första hand regeringen. Men det är uppenbart attfrågan behöver lösas. Järnvägsproblemen i Stockholmär uppenbara.Den sista frågan, varifrån de 680 miljoner kronor-na i utgiftsområde 22 skall tas, kan jag inte svara på.Det är med detta precis som med vilket annat inves-teringsprojekt som helst. Om man skullevara tvungen att redovisa exakt varifrån pengarnaskall tas, skulle man inte kunna genomföra någotinvesteringsprojekt. Pengarna tas ur potten.Anf. 17 () re-plik:Herr talman! Jag vill först säga att det skedde ettregimskifte i med anledning avinte minst den folkopinion som fanns mot Dennispa-ketet.Hans Stenbergs parti vill egentligen inte alls hablocköverskridande överenskommelser. Det är därförman har lyckats skjuta frågan om trafikstyrande avgif-ter framför sig. Det finns ingen politisk vilja. Manskulle kunna sammanfatta de partier som står bakomdagens uppgörelse som betongpartier, som för en gråoch förlegad trafikpolitik. Vi har en grön profil ochför en framåtsyftande politik. Mellan de här tvåblocken finns inget möte.Hans Stenberg tog upp detta med finansieringen.Jag vill veta när vi får ett besked om finansieringen avnedgrävningen av , när löftet blir merkonkret.Hans Stenberg har ingen aning om var de 680miljoner kronorna skall tas ifrån. Han säger att det ärmed detta som med alla projekt, men det stämmerinte. vet precis lika väl som jag att vi itrafikutskottet för tillfället behandlar kommande tio-årsperiod för investeringar med anledning av denväghållningsplan som presenterat. Södralänken faller ju utanför, så Södra länken-pengarnamåste ju tas från något annat område. Som det presen-teras kommer det med största sannolikhet inteatt bekostas via väganslaget utan via något annatanslag inom utgiftsområde 22, dvs. handikappan-passning, järnvägar, kollektivtrafik eller liknande.Vilket av dessa områden tänker ni prioritera bort tillförmån för dyraste vägprojekt?Anf. 18 HANS () replik:Herr talman! Jag börjar med det sista. kan inte så säkert säga att pengarna inteskall tas från vägområdet. Jag har i mitt resonemanghela tiden utgått från att de kommer att tas från vä-gområdet. Det innebär att andra investeringar får ståtillbaka. Så är det ju. När man avsätter pengar för ettinvesteringsobjekt och har en given investeringsram,innebär det att andra investeringar på vägområdet fårvänta. Likadant innebär satsningen på attandra investeringar får vänta, likaväl som en satsningpå i innebär att andra investering-ar får vänta eller likaväl som en satsning på underhållav det usla grusvägnätet i och Västernorr-land t.ex. innebär att andra reparationsarbeten inte blirutförda. Det är så det blir. Man måste ju välja attlägga pengarna någonstans, vilket innebär att det blirmindre kvar i ramen. Det är inget konstigt med det.Sedan säger att vi står för nå-got slags förlegad grå trafikpolitik och hon, underför-stått, står för en grön och framåtsyftande trafikpolitik.Jag skulle vilja påstå att vi står för en realistisk trafik-politik. Vad ständigt gör i alla samman-hang är att göra allt för att stoppa vägbyggnationer avideologiska skäl. Jag kan respektera deras åsikt, mendet finns inget nytt, konstruktivt och framåtsyftandemed den. Maskinkrossare har vi haft i flera hundra århär i Europa.Sedan när det gäller detta med regimskiftet iStadshuset konstaterar jag bara att de partier som stodbakom den gamla i detsenaste valet hade av rösterna, så riktigtså enkelt är det väl inte.Anf. 19 () replik:Herr talman! inledde med att sägaatt det krävs långsiktiga beslut för infrastruktursats-ningar. Så långt är vi minsann alla överens, tror jag.Men vad jag efterlyste i mitt inlägg var just långsik-tigheten och ett svar på vad som är nästa steg. Där harvi inte fått höra något annat än att det finns ett antalobjekt som måste lösas. Varken när det gäller i vilkenordning de skall lösas eller hur de skall finansieras harHans Stenberg angivit någon väg.Herr talman! Det var Socialdemokraterna somensidigt bröt . Socialdemo-kraterna har slutit avtal om vilket objekt som skallstarta. Man har också pekat ut finansieringsformen.Där har vi varit kritiska. Jag förväntar mig, HansStenberg, ett svar på frågan hur ni skallklara ut detta med investeringsutrymmet under vårgemensamma huvudtitel. Det ena projektet efter detandra läggs ju på lånebas så att de så småningomkommer att kräva förränting respektive amortering.Det är en långsiktigt intressant fråga. Jag hoppas attHans Stenberg hinner beröra den.Herr talman! Mina farhågor när det gäller hur manser på tätortsbaserade trafikavgifter - som Hans Sten-berg uttryckte det - kom ju minsann att besannas. Jaguppskattar i och för sig den ärligheten. Jag hoppas attkammaren och alla de väljare som har anledning atttitta på de här frågorna framöver noga bevakar vadHans Stenberg här har sagt. Jag skall be att få åter-komma till den frågan i en kommande replik.Anf. 20 HANS () replik:Herr talman! envisas med att sägaatt det var vi socialdemokrater som ensidigt brötDennisöverenskommelsen. Det vet ju det inte är sant. Det var hans egna partivänner iStockholms stadshus som vägrade att stå för överens-kommelsen. De bytte fot. Jag tycker att vi skall hållaoss till sanningen i debatten.Sedan vill jag ta upp långsiktigheten och finansie-ringen. Om man läser regeringens propositioner, ochom man läser betänkandet, så sägs det vid flera tillfäl-len att det har uppstått ett bekymmer. Det beror på attvägtullarna, som hela base-ras på, är genomförbara på grund av attModeraterna gick ifrån överenskommelsen. Då hardet naturligtvis uppstått ett bekymmer med finansie-ringen.Vi säger också att ett alternativ till vägtullarna ärmiljöstyrande vägavgifter. Men jag vill poängtera omoch om igen, så att t.o.m. förstår, att viinte har för avsikt att införa miljöstyrande avgifteröver huvudet på folket. Vad det handlar om är att vifaktiskt behöver byta system för att finansiera in-frastrukturen framöver.Skall man införa ett sådant här system är det kan-ske lämpligast att börja i , som är denstörsta tätort vi har. Men det måste vara ett systemsom är acceptabelt för människorna och som är accep-tabelt för de styrande här i kommunen och i regionen.Anf. 21 () replik:Herr talman! säger att man inteskall införa någonting över huvudet på befolkningen ide olika tätorter som kommer att vara berörda avtätortsbaserade trafikavgifter. Det är i och för sig ettsätt att resa citationstecken för något som man kanhänvisa till framöver.Men jag måste be att förtydligarsig i den här frågan. Vad är det ni menar med tätorts-baserade tätortsavgifter? Är det biltullar enligt denmodell som har funnits i den tidigare skissen förStockholmstrafiken? Eller handlar det om den höjdadrivmedelsskatt för hela landet som ni står bakom iden KOMKOM-utredning som finns och som åbero-pas i olika sammanhang? Är det där ni vill skjuta inytterligare lokala skattehöjningar utöver dem somKOMKOM redan står bakom? Är det regionala ar-betsgivaravgifter ni vill ta fram?Man kan inte bara antyda, , att mani samförstånd skall lösa frågan när det finns ett antalredan presenterade förslag på finansieringsformer -som vi från vårt håll sagt definitivt nej till. Det råderingen som helst tveksamhet i den frågan.Det vore bra, , med ett förtydligan-de inför kammaren - och inte minst inför de väljaresom skall ta ställning i de här frågorna. Ni har sagt,eller har sagt, att ni kommer att varaberedda att införa tätortsbaserade trafikavgifter.Vi skulle alla uppskatta om vi fick en närmare be-skrivning av vad väljarna har att vänta sig om de motalla odds - vi får väl hoppas att någon högt uppsattindivid förhindrar detta - skulle ge er förtroendet attförvalta politiska framtid även nästa peri-od.Anf. 22 HANS () replik:Herr talman! För det första gör jag inget anspråkpå att sköta förvaltning. Det överlåter jagmed varm hand åt Stockholmspolitikerna.Jag vet inte hur klar man skall vara för att LarsBjörkman skall begripa. Jag har sagt att ett sådant härsystem med tätortsbaserade vägavgifter växer framrunt hela världen. Jag tror att vi kommer att gå mot ettsådant system. gäller det inte bara tätorterna.Jag tror att man över huvud taget kommer att växla utdet system som vi har med fordonsskatter ochbensinskatter till ett system där man betalar för använder vägar. är det ju faktiskt så att denåker på en dålig väg betalar mer än den som åker påen bra väg. Slitaget på bilen blir ju betydligt hårdare.Bensinåtgången blir större osv.Jag har sagt gång på gång - och om jag säger detigen så kanske förstår - att vi inte villtvinga på någon region ett system som inte har accep-tans i regionen. Dessutom måste ett sådant här systeminföras efter en blocköverskridande överenskommel-se. Det kan inte ensidigt införas med en knapp majori-tet. Ett sådant här system skall ju verka . Det går alltså inte att tvinga på en region ettsådant här system. Det går inte heller att införa detutan en mycket bred majoritet.Avslutningsvis vill jag säga att om det är någotparti som inte har medverkat till att hjälpa till medfinansieringen, som pratar så mycketom, så är det . Ni har varit väldigt snabbamed att tala om vad vi inte kan ta in pengarna på.Men konkreta förslag om hur man skall göra i ställethar vi absolut inte sett någonting av.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Jag skall börja med att säga att jag iden här absurda debatten ändå tycker att det är bra attHans Stenberg pratar om någon form av miljöstyrandevägavgifter. Jag ser väldigt positivt på det.Det har funnits en diskussion här i kammaren i dagom behovet av transporter; att människor behöverfärdas osv. Jag vill bara poängtera att det finns väldigtmånga olika sätt att tillfredsställa den typen av behov.Trafikstockningar i t.ex. och har juganska tydligt visat att den här typen av stora investe-ringar, stora vägprojekt, inte löser de problem som viutsätts för och som vi har - framför allt inte vad gällermiljön, men inte heller vad gäller trafikstockningarosv. Det tycker jag är en viktig poäng i debatten här i kammaren.Min fråga är egentligen denna: Anser Hans Sten-berg handen på hjärtat att löser Stock-holms trafiksituation på ett långsiktigt, ekonomiskt,socialt, miljömässigt, kulturellt, regionalt hållbartsätt? Är det så? Och om det är så skulle jag vilja frå-ga: Varför? Kan förklara hur det lösersituationen på ett sådant sätt som vi alla önskar se?Anf. 24 HANS () replik:Herr talman! Om det vore så att vi genom ett endaprojekt skulle kunna lösa trafik-problem så vore det väl enkelt. Det är klart att inteSödra länken ensamt löser tra-fikproblem - lika litet som en nedgrävning av och ett tredje spår löser Stockholmsregionenstrafikproblem. Det krävs en mängd åtgärder. Men detär ett värdefullt bidrag när det gäller att lösa dennafråga. Det kommer att underlätta för en stor del avbiltrafiken.Det är klart att om utvecklingen fortsätter som - om trafikintensiteten ökar och om inflyttningentill fortsätter att öka - kommernya problem att uppstå . Men för den skullkan vi ju inte blunda för de trafikproblem som vi har . Vi måste försöka åtgärda det som går att åtgärda.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Då omformulerar jag min frågan:Hans Stenberg, är en investering som ärlångsiktigt, ekonomiskt, socialt, miljömässigt, kultu-rellt och regionalt hållbar?På vilket sätt är ett värdefullt bidragtill trafiksituation?Anf. 26 HANS () replik:Herr talman! Svaret på den första frågan är ja.Svaret på den andra frågan är att un-derlättar trafikföringen.Enligt det resonemang som ni som är motståndaretill för kommer att ökatrafikföringen. Hur en väg som ni själva anser skulleöka trafikföringen inte skulle underlätta trafiken, harjag svårt att förstå.Jag förstår litet grand hur ni resonerar. Om mananser att vi skall strypa biltrafiken helt och hållet -den uppfattningen framförs ju ganska ofta från Miljö-partiet och - då är det ganska logisktatt vi inte heller skall bygga några vägar. Vägarnaskall vara så smala och krokiga som möjligt och medså mycket trafikstockningar som möjligt. Jag harförstått att det är den taktik som ochVänsterpartiet förespråkar. Därför blir varje förslagsom syftar till att underlätta för biltrafiken felaktigtfrån er utgångspunkt.Som jag ser det är det viktigt att man jobbar på tvåplan, dels för att utveckla kollektivtrafiken, dels föratt försöka begränsa biltrafiken, men inte genom attgöra vägarna smala, trånga och oframkomliga. Menför den biltrafik som ändå måste finnas för att klaradet transportbehov som människor ändå har måste vise till att det finns vägar som fungerar att ta sig frampå på ett vettigt sätt.(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.6 § FrågestundAnf. 27 återupptar dagens sammanträde. Vibörjar med frågestund, där följande statsråd deltar:statsminister , socialminister , arbetsmarknadsminister , kulturminister , miljöministerAnna , försvarsminister ochstatsrådet . 28 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till so-cialminister var en dam från som tog kontakt medmig. Hon var mycket upprörd. Hon ville bli opereraddärför att hon hade starr, och det var mycket besvär-ligt. Hon visste att man tidigare hade en vårdgaranti,och hon undrade nu varför man hade avskaffat den.Och det undrar vi också. Hon stod inte ut utan åkte tillGöteborg, och det blev en mycket dyrbar operationför henne.Bekymrar det inte socialministern att människorfår stå så länge i kö för den typen av operationer ochatt det kostar dem så mycket pengar om de inte klararav att stå i kö?Anf. 29 Socialminister ():Fru talman! Det är klart att det bekymrar oss. Detär också därför vi har tillfört landsting och kommunermera pengar med den tydliga beställningen att manskall korta väntetiderna.Köer kommer vi alltid att ha, och det har vi alltidhaft. Men man skall inte behöva vänta så . Jagvet att samtliga landsting är fullt upptagna med att setill att få ordentliga arbetsrutiner och en organisationsom kan ta emot de ökade krav som vi också har påbehandling. Det är ju så att så fort det kommer en nyteknik för att operera ställer vi oss i kö. Då vill viockså söka behandling. På den punkten bedriver vitillsammans med ett utvecklingsarbete.Och som sagt, beställningen från regeringens sida är:Korta väntetiderna! Gör allt ni kan för att åstadkom-ma det!Anf. 30 ():Fru talman! Det är bra med extra pengar. Vi iFolkpartiet har också krävt att de extra pengarna spe-cialdestineras så att de verkligen går till vården.Det finns ett annat system som socialdemokraternaockså sade nej till att fortsätta driva. Det var de försöksom gjordes med det s.k. Finsam. Det är ett samarbetemellan försäkringskassa och landsting där sjukförsäk-ringspengar kan få användas. Jag har hört att ävensocialdemokrater i de landsting som genomförde dethär ligger på regeringen.Jag skulle vilja fråga: Har de någon framgång medatt de ligger på regeringen?Anf. 31 Socialminister ():Fru talman! Det blir inte en bättre vård bara för säger ordet vårdgaranti. När den infördes blevdet resultat därför att man också tillförde pengar.Men det är inte heller alltid så att det bara ärpengar som måste till. Det handlar också, som förVärmlands del, om att vi inte har tillräckligt månganarkosläkare. Vi har inte tillräckligt många handki-rurger som skall utföra de operationerna.Därför måste de här åtgärderna gå hand i hand. Vimåste se till att det finns både en god organisation ochresurser. Både och jag vet att lands-tingen inte kan ta på sig ett utökat åtagande utan att viockså ger dem möjligheter och förutsättningar att levaupp till det.Därför är det desto mer förvånande att Folkpartiettänker sig att regera med som vill skäraned och som dessutom säger att man skall åstadkom-ma en vårdgaranti. Det har ingen trovärdighet.Jag tycker att det är utmärkt att man samarbetarmellan försäkringskassa, socialtjänst och hälso- ochsjukvård. Det är rent av så att jag förutsätter att såsker.Anf. 32 ():Fru talman! Regeringen har ju sagt nej till att manfår använda den typen av sjukförsäkringspengar till attkorta vårdköerna. Det var det jag frågade socialminis-tern om, inte om politik.Anf. 33 Socialminister ():Fru talman! Det är i själva verket så att regeringenhar lagt fram en proposition som heter Samver-kanspropositionen. Där förutsätter vi att man lokaltmellan olika inblandade parter resonerar om hur manskall lösa problemen.Jag tror också att det är så på de flesta håll att omförsäkringskassan ser att människor som finns hosdem som ärenden måste vänta väldigt länge så tarman kontakt med och frågar: Kan vi hjäl-pa till på något sätt? Kan vi gemensamt lägga våraresurser i en pott som gör att vi kan korta t.ex. opera-tionsköer?Det kan ske utan att vi behöver kalla det någotsärskilt, utan bara samverkan. Det är det som måstetill i högre grad än hittills.SkattesänkningarAnf. 34 ():Fru talman! Jag har en fråga till landets statsminis-ter. Mitt parti presenterade häromdagenvår motion med anledning av regeringens vårproposi-tion. Vi presenterade vad våra skattesänkningar förlåg- och medelinkomsttagare skulle innebära. Detskulle t.ex. innebära en sänkning på ca i måna-den för en normal familj.Sedan gick ett av statsråden, finansminister , ut i TV och avfärdade detta som småpengarför vanliga löntagare.Min fråga till statsministern är om det är regering-ens uppfattning att är småpengar fören svensk normal barnfamilj.Anf. 35 Statsminister ():Fru talman! Nej, det är inte småpengar. Åsbrinkjämförde nog utfallet för den vanliga inkomsttagarenmed vad som händer för den verkliga höginkomstta-garen enligt förslag. Och är det små-pengar i skattesänkning för de vanliga inkomsttagar-na. För dem som tjänar exempelvis blirdet ungefär en tusenlapp i skattesänkning.Går man däremot upp till 1 miljon i inkomster harmoderaterna råd med i skattesänk-ning. Då blir tusenlappen småpengar.Dessutom skall vi veta att det här sker med en ut-omordentligt ansträngd statsbudget utan att man kla-rar att långsiktigt ta ansvar för det som är grunden ivälfärden, sunda statsfinanser.Jag kan förstå om är uppbragt. haraldrig varit litet pengar för dem som har stött social-demokratin. Däremot är uppenbarligen litetpengar i den värld som kan räkna med skattesänk-ningar om kommer till i storleksordning-en per år.Anf. 36 ():Fru talman! Jag blev glad att höra att det inte varstatsministerns och regeringens uppfattning att 900 kri månaden är småpengar för en normal barnfamilj.I sammanhanget kan det även vara värt att frågasig om den skatt som regeringen under de här årensedan 1994 har höjt med i snitt fören normal svensk familj också betraktas som små-pengar. Och när statsministern gör jämförelsen mellanhög- och låginkomsttagare kan det också vara värt attnämna att även regeringen har höjtmånga skatter väldigt mycket mer, inte minst för demsom tjänar litet i Sverige.Anf. 37 Statsminister ():Fru talman! Om tycker så, lägg då uten sådan skattesänkning med den profilen! Stå inte ikammaren och låtsas som om ni företräder låg- ochmedelinkomsttagare. Ni lägger ju ut rakt motsatt poli-tik i ert förslag, med i skattesänkning förden som tjänar 1 miljon men en tusenlapp per månadför den som tjänar . Det är så detser ut. Ni försöker som vanligt att driva en politik därni låtsas en sak men gör något helt annat.Att vi har tvingats höja skatterna under de år somhar gått känner alla till.