prot · GL09115 · 1998-05-29 00:00:00 — Det borde vara en självklarhetatt vet vad den fattar beslut om.Att det skulle vara så bråttom att förändra styr-ningen av Försvarsmakten att det absolut måste skeredan i samband med höstens budgetproposition kannog ingen annan förstå än den som sökt ett sistahalmstrå bland de fåtaliga argumenten.Borde inte det rimliga vara att vänta tills det före-ligger ett sammanhållet förslag - ett förslag som tarhänsyn, och där vi har säkerställt att dessa hänsyn tas,till alla de tillägg och synpunkter som riksdagenkommer att klubba när detta ärende avgörs? Bordeinte det rimliga vara att börja implementera ett systemförst när man vet vad det innehåller? Vore det intedessutom extra rimligt att sätta ett sådant nytt styr-ningssystem i sjön i samband med den ominriktningav försvaret som kommer , oavsettom vi kallar det försvarsbeslut eller inte?Fru talman! Det är en högst rimlig begäran attriksdagen skall få veta vad den fattar beslut om. Idagens ärende kan ingen hävda att så är fallet. Därförbör utskottets och därmed också regeringens förslagavslås till förmån för ett uppdrag till regeringen attåterkomma när frågan är färdigberedd. Först då kom-mer att veta vad den fattar beslut om.Jag inskränker mig för tids vinnande till att yrkabifall till fyrpartireservationen, reservation 2 till för-svarsutskottets betänkanden nr 10. Jag står dock själv-fallet i lika stor utsträckning bakom reservation 1,som substantiellt redan diskuterats i föregående ären-de.Anf. 123 ():Fru talman! Regeringens proposition, som liggertill grund för betänkandet vi diskuterar , motsva-rar inte de krav man både kan och bör ställa på rege-ringen. har vid upprepade tillfällenuttalat sig om behovet av ett mera omfattande be-slutsunderlag om bl.a. försvarets operativa förmågaoch dess prioriteringar, målstyrning och resultatredo-visning samt för ställningstagande tillutveckling och anskaffning av försvarsmateriel.Det betänkande vi diskuterade alldeles är ettalldeles utmärkt pedagogiskt exempel på behovet avdet vi diskuterar just , nämligen ökad möjlighet förriksdagen att faktiskt styra.Faktum är att fyra av partier i en ge-mensam reservation uttrycker att propositionen endastkan ses som ett första utkast. Inriktningen är inte fel iprincip, måhända, men osäkerheten om var den kom-mer att landa gör att det är omöjligt att säga okej nu.Saken blir inte bättre av att propositionen är nästanomöjlig att förstå. Det är litet spridda funderingar,som säkert är välvilliga, men som knappast är möjligaatt ta ställning till.Den viktigaste frågan som jag inte tycker att rege-ringen kommer till rätta med i propositionen är glap-pet mellan den säkerhetspolitiska analysen, den mili-tärstrategiska bedömningen och förslagen till denmilitära krigsorganisationen. Det har utskottet konsta-terat i ett tidigare betänkande om styrning och upp-följning av totalförsvaret.Utskottet ansåg att det behövs en redovisning förriksdagen om hur och efter vilka principer försvaret ärtänkt att föras och varför krigsorganisationen blirutformad på det sätt regeringen föreslår.Utskottet efterlyste en närmare redovisning av deoperativa principerna, en värdering av Försvarsmak-tens styrka och svagheter samt därpå baserat förslagtill vilka operativa försvarsförmågor i olika avseendensom bör prioriteras högre respektive lägre.Utskottet uttalade också att statsmakternas beslutgrundas på ett underlag där Försvarsmaktens olikaoperativa förmågor och kostnader för dessa vägs motde uppsatta säkerhets- och försvarspolitiska målen.Vad skriver regeringen i propositionen om detta?Återigen, tämligen luddiga resonemang. För att illust-rera vad jag menar med luddiga resonemang tänktejag återge några små stycken.Regeringen skriver att kraven på förmåga är svåraatt omsätta till exakta kvantitativa termer i form avantal förband av olika typer. Vidare kan kraven påförmåga i stället ses som den verbala kopplingenmellan de fyra huvuduppgifterna och den krigsorgani-sation som angett i försvarsbeslutet.Förklara det den som kan!Vad betyder detta, och vad blir effekterna av det-ta? Jag hoppas att , som företräder rege-ringspartiet, och , som står bakom pro-positionen, kan redogöra för det i kammaren senare idag.Några konkreta förslag eller redovisningar sommöter det som försvarsutskottet har efterlyst finns intei regeringens proposition. Den av utskottet efterlystavärderingen av Försvarsmaktens styrka och svagheteroch förslagen på vilka operativa försvarsförmågorsom behöver prioriteras högre eller lägre tas inte allsupp i propositionen.När det gäller högkvarterets nya organisation, harMiljöpartiet ett flertal gånger påtalat de risker för enminskad pluralistisk försvarsdebatt, toppstyrningm.m. som högkvarterets nya organisation innebär. Jagkommer därför inte att gå in på den frågan i den härdebatten, förutom att jag noterat att regeringen i pro-positionen skriver att högkvarterets nya organisationmedför behov av förändringar i Försvarsdepartemen-tets arbete och att en förändrad styrning av Försvar-smakten förstärker detta behov. Jag tycker att dethade varit smakfullt av regeringen att redovisa vadman hade tänkt sig och hur man ämnar uppfylla detsom försvarsutskottet uttalat när det gäller behovet avatt stärka departementet och att säkra möjligheternaför insyn och styrning av Försvarsmakten.I försvarsutskottets betänkande om styrning ochuppföljning av totalförsvaret tog utskottet upp fråganom utveckling och anskaffning av försvarsmateriel.Utskottet konstaterar att man vid flera tidigare tillfäl-len anfört att regeringen vill ha ett inflytande när detgäller anskaffning av viktigare materielobjekt. Utskot-tet konstaterar att nu gällande ordning inte har med-fört att insyn och inflytande har förbättratsjämfört med tidigare. Ett antal yrkanden från bl.a.Miljöpartiet när det gäller just dessa frågor förvänta-des bli tillgodosedda. Jag kan nu konstatera att såabsolut inte är fallet.Just materielfrågorna måste ses i skenet av vad vinyss diskuterade, nämligen att regeringen har före-slagit besparingar på det området, vilket Miljöpartietabsolut välkomnar, men utan att redovisa det för-svarsutskottet har efterlyst. Hur påverkar detta? Vadfår det för effekter?Sammantaget anser jag att regeringen bör åter-komma till med en proposition som mot-svarar de krav som försvarsutskottet vid upprepadetillfällen har ställt. Jag kan därför inte bifalla rege-ringens hemställan vad gäller inriktningen av en för-ändrad styrning av försvarsmakten, även om delar avpropositionen går i rätt riktning.En proposition måste skrivas så att den är begrip-lig även för dem som inte har författat den.Anf. 124 ():Fru talman! Den säkerhetspolitiska kontrollstatio-nen som beslutade om kommeratt genomföras 1999. Då kommer bl.a. att behandlasvilka konsekvenser det säkerhetspolitiska läget får förtotalförsvarets utformning, omfattning och utveckling.Kristdemokraterna har inget att invända mot ensenareläggning av kontrollstationen. Däremot hävdarvi att de ekonomiska problem som Försvarsmaktenhar drabbats av tydligt talar för att ett underlag för ettnytt försvarsbeslut bör utarbetas. Detta har vi redanutförligt behandlat i kammaren.Fru talman! Propositionen vi behandlar nu talarom förändrad styrning av Försvarsmakten. Regering-en menar att förslaget innebär en förbättring av stats-makternas möjlighet till insyn i och kontroll av För-svarsmaktens verksamhet.Regeringen anför att det saknas ett styrningsledmellan de övergripande säkerhets- och försvarspoli-tiska målen och de operativa målen å ena sidan ochbeställning av krigsorganisationen å den andra sidan.Till detta kommer att grundorganisationen, där krigs-organisationen produceras, inte heller har tydliga måloch resultatkrav.Detta behandlade försvarsutskottet den 12 mars1997, och utskottet upprepar att det är nödvändigt attriksdagen får en sådan redovisning för att kunna taställning till Försvarsmaktens uppgift, förmåga samttill krigsorganisationens utformning och beredskap.En slutsats av arbetet med att förbättra styrningenav Försvarsmakten har varit att den nuvarande styr-ningen bör kompletteras och ersättas med styrning itermer av förmågor, produktivitet och kostnadsramar.Regeringen skriver att finns inte dennamöjlighet och att man avser att fördela resurserna påFörsvarsmaktens faktiska verksamhet i sex olika om-råden: Förbandsverksamhet, beredskap, incidentinsat-ser, stöd till samhället, internationella insatser ochutveckling och investeringar. För varje område skalltydliga verksamhetsmål anges.Fru talman! Jag har tidigare när vi debatteratstyrningsfrågor betonat att för att förbättra möjlighe-terna till uppföljning och kontroll, särskilt i fråga omanpassning , måste Försvarsmak-tens förmåga analyseras kontinuerligt. Detta ställerkrav på kompetens och resurser hos regering ochriksdag. Ju tydligare verksamhetsmål våra myndighe-ter får desto lättare kan följa och utvärderaden löpande verksamheten.Fru talman! Utskottets majoritet menar att ett nyttsystem för styrning bör tas fram skyndsamt och pre-senteras vid budgetpropositionen för . Krist-demokraterna menar att regeringen bör återkommamed ett fullständigt förslag efter att ha analyserat ochanammat de synpunkter som framkommer i dettabetänkande. Jag yrkar bifall till reservation nr 2.Eftersom det ytterst ankommer på attbesluta om vilka uppgifter och vilken ambitionsnivåsom det militära försvaret skall ha, kommer riksdagenvarje år i budgetprövningen att få ta ställning till vil-ken nivå som skall gälla. Detta bör, som jag ser det,även leda till att beslut blir tydligare attutgå från. Genom kontrollstationerna och nya styr-ningsprinciper får vi en mer flexibel försvarsplane-ring. Det viktiga är dock att långsiktigheten i plane-ringen bibehålls.Anf. 125 ():Fru talman! Styrningen av Försvarsmakten är ettmed regelbundenhet återkommande tema i den för-svarspolitiska debatten. Problem och brister har iden-tifierats i olika omgångar. Tydligast beskrivs dettakanske i , som i sitt betänkandeVem styr försvaret? visade på styrningsglappet mellande högtidligt formulerade uppgifterna och dimensio-neringen av krigsorganisationen. Utredningen visademed klargörande tydlighet på riksdags och regeringssvårigheter att sätta myndighetens uppgifter i relationtill exempelvis avvägningen mellan olika förbandsty-per.Grundorganisationen, där produktionen av krigs-organisationen sker, har inte heller tydliga mål ochkrav på resultat.Försvarsutskottet har vid ett flertal tillfällen uttalatsig i frågan, bl.a. i FöU4 från , då ett enigtutskott ville aktualisera frågan om den nuvarandeprogramindelningen inom Försvarsmakten verkligenär ändamålsenlig sett ur ett riksdagsperspektiv.Vi konstaterade i utskottet också att vi inte varfrämmande för en annan indelning av Försvarsmak-tens verksamhet och resurser - en indelning sombättre skulle beskriva myndighetens uppgifter ochstatsmakternas krav på dess förmåga i olika avseen-den.Nu står vi här i kammaren med ett sådant förslagfrån regeringen. Det är ett förslag som innebär att vilämnar den föråldrade styrningen genom program ochersätter den med en styrning i verksamhetsområden.Förslaget är en del av den förvaltningsmässiga refor-mering som Försvarsmakten måste genomgå.Med den nya modellen blir det enklare att jämföraproduktionen med de uppsatta målen. Vi kommer attbättre kunna identifiera styrningsglappen och därmedockså öka vår förmåga att täppa till de svårhanterligaglapp som uppstår mellan den militärstrategiska be-dömningen och krigsorganisationens utformning.Av utskottets betänkande framgår det att fyra par-tier har anfört reservationer. Mot bakgrund av vadsom går att utläsa av partiernas motioner är dock intenågot parti uttalat motståndare till den föreslagnaförändringen. formulerar det vänligt somatt regeringens förslag inte bör avvisas. Partiet vill,precis som redogjorde för fråntalarstolen, se ytterligare förslag. tycker åsin sida att det är för tidigt att ta ställning till om re-geringens förslag är tillräckliga.Men i fyrpartireservationen är de fyra partiernaangelägna om att klargöra att det inte finns något attinvända mot de principer som regeringen redovisar.En samlad opposition tycker således att regeringengår i rätt riktning. Det är inget dåligt uttalande medtanke på att vi ändå står mitt uppe i en infekteradvalrörelse.Förslaget om ny styrning av Försvarsmakten ochdet tidigare behandlade ärendet om Försvarsmaktenshögre ledning är två betydelsefulla steg bort från denföråldrade indelningen av verksamheten i försvars-grenar. I den nya organisationen arbetar myndighetenutifrån ansvar för krigsorganisationens operativaförmåga, krigsförband och grundorganisation - inteutifrån försvarsgrenar.Med den nu föreslagna styrningen kommer rege-ringen att fördela resurserna på Försvarsmaktensfaktiska verksamheter i fred, vid staber, förband ochskolor. Verksamheten delas in i sex olika verksam-hetsområden som fastställer inriktningenav. Det är förbandsverksamhet, beredskap, incidentin-satser, stöd till samhället, internationella insatser samtutveckling och investeringar.Denna indelning kommer att tydliggöra den fak-tiskt bedrivna verksamheten på ett betydligt bättre sättän vad den nuvarande programstyrningen klarat av.En klar fördel är också att statsmakterna på detta sättges en reell möjlighet att göra avvägningar mellanvidmakthållande, insatser och förnyelse och mellannutid och framtid.En positiv mereffekt är att de olika verksamhets-områdena hålls åtskilda från varandra, vilket natur-ligtvis också ökar insynen.Fru talman! Utskottsmajoriteten tycker att detta ären ganska hygglig proposition. Den löser inte allaproblem. Den ger heller inte alla svar. Utskottet kon-staterar att regeringen inte har lämnat ett samlat ochheltäckande förslag till nytt system för insyn, styrning,uppföljning och utvärdering av Försvarsmakten. Re-geringen har å sin sida också anmält att ytterligareöverväganden återstår. Ett fortsatt utvecklingsarbeteskall till. Processen går vidare.Landerholm ger uttryck för långbänkarnas strategi,där viktiga och principiellt och i sak riktiga föränd-ringar inte kan genomföras om inte allt genomförs påen gång. Frågan är om detta gyllene tillfälle någonsininträffar.Med den nu förslagna styrningen av myndigheterfår möjlighet att ta ställning bl.a. till enskil-da materialprojekt och ledningssystemet. Det blirresultatet av propositionen och utskottets skrivningar.Riksdagen skall följa fler projekt. Frågor om investe-ringar som är fundamentala för försvarspolitiken skallavgöras i för bemyndigande. Det är ocksåen självklarhet att vet vad den beslutar om,som sade tidigare.Med den föreslagna styrningen blir det också lät-tare för att avgöra huruvida man skall köpaeller möjligen hyra materiel.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ut-skottets betänkande.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! höll inledningsvis en sålåg profil i sitt anförande att det dröjde länge innanjag fann anledning att begära replik.Han pläderar med en sällsam envetenhet kring detcirkelresonemang som går ut på att styrningen i verk-samhetsområden tillgodoser de krav som försvarsut-skottet har satt upp. Varför gör de det? Jo, därför attde tillgodoser de krav som försvarsutskottet har sattupp.Jag skulle vilja passa på att ställa några frågor somhar tagits upp såväl i utskottets betänkande som i denreservation som fyra partier har avgivit.Hur kommer styrningen att gå till i krigsför-bandstermer ? Hur tillgodoser styrning iverksamhetsområden möjligheterna att göra en rejälutvärdering av produktivitet och effektivitet igrundorganisationen? Den sista och kanske viktigastefrågan ställer jag egentligen bara därför att HåkanJuholt tog upp ämnet. Påverkas det glapp som finnsmellan de säkerhetspolitiska målen och de egenskaperförbanden de facto har över huvud taget av övergång-en till styrning i verksamhetsområden? Detta operati-va glapp har många av oss identifierat. Hur påverkasdetta glapp av det förslag som regeringen har lagtfram på bord, som utskottsmajoritetentycker att vi skall fatta beslut om?Det var några frågor. De var kanske inte så enkla,men jag skulle ändock uppskatta ett försök till svar.Anf. 127 () replik:Fru talman! Den önskan skall självfallet tillfreds-ställas.Det blir, som jag påpekade i mitt anförande, möj-ligt för att följa och besluta om avgörandematerielprojekt. Det blir dessutom uppgift.I det konkreta exemplet blir det alltså möjligt förriksdagen att avgöra huruvida man skall köpa ellerhyra materiel.Denna proposition förhindrar inte att vi även iframtiden kan få uppleva ett styrningsglapp mellan defastlagda uppgifterna och dimensioneringen av krigs-organisationer. Men med den nya styrningen kommermyndigheten att arbeta utifrån ansvar för krigsorgani-sationens operativa förmåga - krigsförband ochgrundorganisation - och inte utifrån försvarsgrenarna.Varje år kan verksamheten inom de sex verksam-hetsområdena återrapporteras som ett årligt produk-tionsresultat. Man kan också återrapportera hur dettahar utvecklat krigsorganisationen. Därmed kan vidirekt avläsa till vilken grad man har utnyttjat sinförmåga.Om denna förändrade styrning inte förbättrar detnuvarande styrningsglappet vet jag med all respekt,fru talman, inte riktigt vad som kan begäras.Anf. 128 () re-plik:Fru talman! hade ett väl förberettsvar. Det hade varit ännu bättre om det hade varit ettväl förberett svar på de frågor som jag ställde. Detexempel han tog upp berörde materielförsörjningen.Det var en fråga som jag över huvud taget inte berör-de i min replik.Vad jag frågade om var hur även fort-sättningsvis skall styra Försvarsmaktens utveckling ikrigsförbandstermer. Det var min första fråga. Denhar jag inte fått något svar på.Min andra fråga rörde grundorganisationen. Denskall jag inte ta upp igen, för den berörde även om svaret inte kan betraktas som tillfreds-ställande.Den tredje frågan rör styrningsglappet, dvs. deoperativa principerna och hur förbanden skall varautformade. Jag kan ingenstans i regeringens proposi-tion och inte heller av det svar som hargivit här utläsa att styrningen i verksamhetsom-råden på något sätt skulle påverka förutsättningarnaför att minska detta styrningsglapp.Låt oss inte träta i onödan. I min ungdom ägnadejag mig åt att köra stridsvagnar. I pansartruppernasade vi att stridsvagnsofficerarna hade en tendens attgöra saker och ting fort men fel.I det här fallet är det nog snarare regeringen somgenom att lägga fram den här litet onödiga proposi-tionen drar på sig onödig eld, onödig kritik, för ettofärdigt förslag. Jag menar att det inte är försvarbartför att fatta beslut på det här underlaget,eftersom vi inte heller under utskottsbehandlingen harblivit mer på det klara med vad detta faktiskt handlarom och eftersom när vi fattar det här beslu-tet de facto inte vet hur slutresultatet kommer att bli.Det är anledningen till vår tveksamhet. Mina frågortill kvarstår.Anf. 129 ():Fru talman! En väl förberedd fråga förtjänar ocksåett väl förberett svar. Som jag sade i mitt inlednings-anförande konstaterar , precis som regering-en, att detta icke är ett färdigt avgörande; det är ingetslutgiltigt resultat. Regeringen har meddelat utskottetoch även att man återkommer, att processenpågår, men en samlad opposition har ju skrivit underpå att det är principiella steg i rätt riktning. Det är välinte så illa det, , när vi nu befinneross inför slutspurten i en valrörelse?Moderaterna säger alltså att detta är små steg i rättriktning, som den socialdemokratiska regeringen tartillsammans med . Jag är ganska tacksam fördet berömmet. Det är inte alltid man upplever det.Men är inte fullt nöjda med storleken påstegen. På den punkten kan jag bara konstatera att dettror jag aldrig att kommer att bli.Anf. 130 ():Fru talman! Jag vill bara göra några helt kortakommentarer till de reservationer som är fogade tillutskottets betänkande. Den första gäller reservationenangående den säkerhetspolitiska kontrollstationen.Det finns, som jag sade med anledning av ett tidi-gare betänkande, goda skäl att flytta fram kontrollsta-tionen några månader, till början av 1999. Att i dagföra en debatt om huruvida resultatet av kontrollsta-tionsarbetet skall benämnas ominriktning av 1996 årsbeslut eller ett nytt försvarsbeslut är ganska menings-löst. När vi har resultatet kan vi diskutera benäm-ningsfrågan.Även när det gäller styrningen av Försvarsmaktenfinns det en reservation i utskottsutlåtandet. Reservan-terna vill se ett "fullständigt förslag" innan de tarställning - detta trots att man inte har något att invän-da, som just sade, mot de principer somregeringen redovisar och som majoriteten har ställtsig bakom. Enligt min mening är grundfelet i detsynsättet att ett sådant läge aldrig uppkommer.Verkligheten, bl.a. i form av omvärldsförändring-ar, styr vi inte om vi än skulle bli aldrig så eniga.Utvecklingen på detta område går dessutom så snabbtatt det måste handla om ett successivt reformarbete.Vi måste alltså våga fatta beslut och också självfalletvara beredda till omprövning av dessa beslut.Vi kan inte stoppa utvecklingen för att i lugn ochro planera framtiden. Det ligger snarare en fara i attbehålla gamla strukturer, särskilt om de inte längrefungerar. Det krävs litet mod - det skadar aldrig! Jagyrkar bifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Läroplan för förskolanFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1997/98:UbU16Läroplan för förskolan (prop. 1997/98:93)Anf. 131 ():Fru talman! Behövs det en statlig förordning förarbetet inom barnomsorgen, och vad skall den i så fallleda till? Behövs det en läroplan för att säkra denpedagogiska utvecklingen för barn mellan ett och femår? Eller är det ett sätt att på traditionellt socialdemo-kratiskt vis minska föräldrars ansvar och inflytandeöver barnen? - Det här är frågor som vi kan ochmåste ställa oss inför det ärende vi skall diskutera idag.Det är första gången som förskolans pedagogiskaverksamhet tas in i det statliga regelverket. harstatens styrning av förskolan främst handlat om rådoch rekommendationer; kommunerna har själva givitsfriheten att utforma riktlinjer för verksamheten. Syftetmed läroplanen sägs vara att skapa bättre förutsätt-ningar för en hög och jämn kvalitet och underlättaintegrationen mellan förskolan och skolan.Det är självklart att varje förälder, och förmodli-gen allmänheten i stort, önskar barnomsorg och skolaav hög kvalitet. Men frågan är om vi verkligen vill attbarn skall inlemmas i ett mer ellermindre enhetligt system av regler vars syfte är attunderlätta integrationen med den obligatoriska grund-skolan. Får små barn en bättre uppväxt om statensansvar och befogenheter ökar, på bekostnad av föräld-rarnas?Svensk familjepolitik har byggts utifrån de ratio-nella och materiella mål där den sociala ingenjör-skonsten, med makarna i spetsen, varit tongi-vande. Föräldrarna har ifrågasatts och givits allt sämreförutsättningar att ta sitt föräldraansvar.Familjepolitiken har inriktats på att alla barn helstbör gå i en offentligt anordnad barnomsorg. Otaliga ärde debatter där allt ifrån hemmavarande föräldrar tilldagmammor och alternativa lösningar har ifrågasattsoch motarbetats. Det sena 70-talets alternativrörelservar en verklig befrielse. Äntligen vågade många krävaoch starta alternativ barnomsorg till gagn för barnenoch för föräldrarna.I dag finns vissa valmöjligheter för småbarnsför-äldrar, trots att den socialdemokratiska regeringenförsämrat villkoren för alternativen.Familjen som den viktigaste och utveckling måste stärkas. Erfarenheternavisar att ingenting är så betydelsefullt för barns socia-la, emotionella och intellektuella utveckling somstarka sociala familjeband och föräldrar som kan ochorkar ta sitt föräldraansvar.Erfarenheterna visar dessutom att barn är olikaoch har olika behov.