prot · GL0965 · 1998-02-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:65Onsdagen den 11 februariKl. 09.00 - 16.02Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------1 § Utökning av antalet suppleanter i konstitu-tionsutskottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av Moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp, tillstyrkt att antaletsuppleanter i skulle utökas från20 till 21.Kammaren medgav denna utökning.2 § Val av extra suppleant i konstitutionsut-skottetFöretogs val av extra suppleant i konstitutionsut-skottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i konstitutionsutskottetGöran ()3 § Utrikespolitisk debattAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! På tröskeln till ett nytt sekel finns detanledning att känna såväl framtidstro som osäkerhetöver utvecklingen i världen. Bakom oss ligger tvåvärldskrig och oräkneliga regionala konflikter, kolo-nialism, folkmord och historiens skamfläck - Förin-telsen.Det kramp är över, och demokratingår framåt i stora delar av världen. Frihandel skaparförutsättningar för ekonomisk utveckling och jämnarefördelning av resurser. Människors vardagsintressenvävs samman över gränser. Säkerhet skapas alltmergenom samarbete. säkerhetspolitiska situa-tion har förmodligen aldrig varit bättre.Ändå kan vi inte blunda för hoten och utmaning-arna. Bristande respekt för de mänskliga rättigheternafinns i vår värld, liksom massfattigdom, epidemieroch miljöhot. Inbördeskrigen plågar oss, drivna avförtryck av minoriteter och rädsla för det annorlunda.Våra egna samhällen kämpar mot arbetslöshet, orga-niserad brottslighet och ökade klyftor mellan männi-skor.I detta läge är det viktigt att ta fasta på de storaframsteg som gjorts och med kraft ta oss an de uppgif-ter vi står inför. Det gäller att göra våra egna samhäl-len trygga och hållfasta, som vi måste beja-ka det internationella samarbetet och solidariteten. Attaktivt medverka till en vitalisering av samarbetet ivårt närområde och i som vi tar vårtglobala ansvar måste för vara en självklarhet.Fru talman! I delar vi historia och kulturoch förstår till stor del varandras språk. Integrationenär så långtgående att människor kan ta den för given.Det nordiska samarbetet är en grundval för regering-ens agerande i närområdet, i och i världen.Sverige är ordförande i det nordiska regerings-samarbetet. Regeringen vill fördjupa samarbetet medkoncentration på att öka sysselsättningen och förbättravår miljö.Östersjöområdet och , som underdet präglades av konfrontation, utvecklas till modeller för samarbete och säkerhet i det nyaEuropa. Östersjötoppmötet i och Barentsrådetsutrikesministermöte i bekräftar den värdege-menskap som råder. Regionen har möjlighet attbli ett tillväxtcentrum i Europa.Barentssamarbetet har lett till ökad kärnsäkerhet,bättre betingelser för ekonomisk utveckling och flerkontakter över gränserna.Östersjösamarbetet tar sig inte bara an de nyamöjligheterna. Det är också ett samarbetet för atthantera en del av de problem som följt den positivautvecklingen i . Den gruppsom bekämpar organiserad brottslighet fick förnyatuppdrag vid . Handelsministrarna skall påsvenskt initiativ söka underlätta handelsvillkoren iregionen för små och medelstora företag. Vid utri-kesministermötet skall ett förslag till Agenda 21för att främja en hållbar utveckling i Österjöregionenantas.Sveriges insatser för att skapa ett gott grannskap inärområdet och en framgångsrik EU-utvidgning äromfattande. lägger regeringen fram sitt förslagtill ett nytt treårsprogram för samarbetet med Öst- ochCentraleuropa. Samarbetet inriktas nu alltmer på attstödja , , och med-lemskap i EU och på att knyta fastare tilleuropeiska samarbetsstrukturer.För att förverkliga ett integrerat - bortomhistoriska, politiska och ekonomiska skiljelinjer -måste alla berörda stater och organisationer förenasina ansträngningar. Motorn i denna process är EUoch dess öppnande österut. Vårt beslut attinbjuda nya medlemmar var ett stort framsteg förEuropa. Alla kandidatländer är nu med i utvidgnings-processen, vilket stärker reformarbetet och stabiliserardemokratin.Det starkaste motivet för utvidgningen är attfrämja säkerheten i hela . bidrar EU-utvidgningen till ekonomisk utveckling och en godmiljö i dagens och morgondagens medlemsländer.Vi måste i EU förnya institutionerna och reforme-ra samarbetet - inte minst på jordbruksområdet - såatt unionen kan fungera effektivt också med nyamedlemmar. För kandidatländerna gäller det att upp-fylla medlemskapets krav på demokrati, god miljösamt en väl fungerande marknadsekonomi, förvalt-ning och rättsväsende.De baltiska staternas integration i det nya Europaär ett starkt svenskt intresse. De reformerar nu på ettkraftfullt sätt sina samhällen för att kunna bli med-lemmar i EU. Samarbetet dem emellan och medRyssland har utvecklats positivt. Den ekonomiskautvecklingen är imponerande. Regeringen har tagitinitiativ till ett nordiskt program för att stödja balternapå de rättsliga, polisiära och migrationspolitiska om-rådena.Utvidgningen bör gå hand i hand med en utveck-ling och fördjupning av samarbetet i EU. Samtidigtsom gemenskapen blir större måste den bli ett effek-tivt redskap för att möta den verklighet med-borgare står inför, bl.a. hög arbetslöshet, mil-jöproblem och sociala orättvisor.Utvidgningsförhandlingar inleds även med Cy-pern. Fredsansträngningarna förs därmed in i ett kvali-tativt nytt skede. Det bör stärka förutsättningarna attäntligen nå en varaktig lösning av den konflikten.Regeringen vill att EU skall utveckla relationernatill . Landet har ett tydligt medlemskapspers-pektiv, vilket innebär att vi förväntar oss förbättringarvad gäller respekt för mänskliga rättigheter, demo-krati och minoritetsskydd.Regeringen vill medverka till att EU visar öppen-het mot omvärlden och ett starkt globalt engagemang.Den europeiska medelhavspolitiken måste t.ex. i hög-re grad rymma ambitioner att skapa frihandel på allaområden, också på jordbruksområdet, samt en bredsatsning på utveckling och kulturell dialog.Regeringen verkar genom EU för att det multilate-rala handelspolitiska regelverket inom , , skall fortsätta att minskahindren för ekonomiskt utbyte, handel och investe-ringar.Införandet av den gemensamma valutan får storbetydelse för EU, även för de länder som inte deltarfrån start. kommer därför att bidra till attEMU blir framgångsrikt.Regeringen arbetar för att möjligheterna i EU:sgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik skall ut-nyttjas. Amsterdamfördraget har skapat förutsättning-ar för en fördjupning av detta samarbete, bl.a. genomförstärkt förmåga att förebygga och hantera konflik-ter.EU behöver en mer restriktiv vapenexportpolitik.Regeringen vill att de riktlinjer som Europeiska rådethar antagit förtydligas i restriktiv riktning i en uppfö-randekod. Regeringen verkar också för att kommis-sionens initiativ om en EU-strategi för försvarsin-dustrin bl.a. skall leda till mer restriktiva regler förexport av krigsmateriel och ökad öppenhet kring EU-ländernas vapenexport.Fru talman! President betydelsefulla besöki var en bekräftelse på ett allt intensivaresvensk-ryskt samarbete. Den positiva utvecklingen avutbytet på alla områden mellan och Sverigebygger på en fördjupad gemenskap mellan våra län-der.Besöket utgjorde också en del i strävandena attknyta fastare till det europeiska samarbetet.Regeringen vill underlätta detta närmande genom ökatstöd till reformarbetet i Ryssland.Regeringen uppmanar att undertecknagränsavtalen med och . Ett sådantsteg skulle ha en förtroendeskapande effekt av storbetydelse för hela Östersjöområdet.Det är glädjande att framfört konkretaförslag för att stärka förtroendet och samarbetet iÖstersjöområdet. Regeringen vill fortsätta att diskute-ra dessa, inte minst vad gäller ekonomi, miljö ochmellanfolkliga kontakter. Regeringen vill bygga ut detpraktiska militära samarbetet med inomramen för Partnerskap för fred. Däremot avvisar vitankar på regionala militära säkerhetsarrangemang.Ramöverenskommelsen mellan en i det alleuropeiska säkerhetsbygget.Båda parter har ansvar för att avtalet fylls med kon-kret innehåll. Hela har intresse av en positivoch konstruktiv relation mellan och Nato.Detta avtal, tillsammans med en fördjupning avPartnerskap för fred, bildandet av det och beslutet att inbjuda tre central-europeiska länder som medlemmar är uttryck för ennyorientering hos Nato. Bred samverkan bidrar tillhela säkerhet. Det är angeläget att dennaförändringsprocess fortsätter.Gemensam krishantering och fredsfrämjande blirallt tydligare den militära huvuduppgiften för Europasstater. Regeringen samarbetar med Nato för att mötaden nya säkerhetspolitiska dagordningen. På dettaområde, liksom i andra säkerhetspolitiska frågor, harSverige ett nära samarbete med Finland.Samverkan med Nato omfattar inte försvaret avvårt territorium. militära alliansfrihet, syf-tande till att vårt land skall kunna vara neutralt i hän-delse av krig i vårt närområde, består. harsom militärt alliansfritt land med ett starkt engage-mang för FN alltid gjort skillnad mellan försvaret avvårt eget territorium och fredsinsatser på FN:s upp-drag. Denna tydliga uppdelning består och utgör engrund för vårt samarbete med Nato.Regeringen strävar efter en alleuropeisk säker-hetsordning, i vilken de europeiska länderna samver-kar för att hantera den nya tidens säkerhetsproblem. Idenna process skapas förutsättningar för minskaderustningar och en successiv utfasning av kärnvapnen.Organisationen för säkerhet och samarbete i Euro-pa, , utgör med sin breda medlemskrets ochallomfattande säkerhetssyn en annan i deteuropeiska säkerhetsbygget. viktigaste upp-gifter är konfliktförebyggande verksamhet, kris-hantering och försoningsinsatser efter en konflikt samtrustningskontroll.Europarådets ökade medlemsantal är ett uttryckför demokratins frammarsch på vår kontinent. insatser bidrar till att konsolidera demokra-tin, stärka respekten för mänskliga rättigheter ochfrämja rättsstatens principer. Regeringen verkar för eneffektiv uppföljning av i ok-tober . Det gäller i synnerhet det programom barns behov av skydd som tillkommit på svensktinitiativ.Den fredliga utvecklingen på förutsätter ettlångsiktigt internationellt engagemang. De kraftersom stöder behöver omvärldens biståndför att försoningen skall bli starkare än de splittrandekrafterna. Så kan möjligheter skapas för människor attåtervända hem.Det svenska stödet till återuppbyggnaden priorite-rar hjälp till demokratiska och ekonomiska strukturersamt flyktingåtervändande. Stödet skall bidra till enintegration av regionen i det europeiska samarbetet.Fredsarbetet i Bosnien kräver fortsatt militär ochpolisiär närvaro. Den är beredd attfortsätta bidra med trupp under förutsättning att FN:ssäkerhetsråd ger mandat. En sådan styrka bör, liksomden nuvarande, organiseras av Nato och ha ett inslagav amerikanska trupper på marken. Ett fortsatt brettdeltagande, inklusive av , är också nödvän-digt.Det är angeläget att det amerikanska engage-manget i vidmakthålls. när-varo har stor betydelse för fred och utveckling i helaEuropa.Fru talman! medlemskap och starka en-gagemang i förblir en grundpelarei regeringens utrikespolitik.Genom FN är vi med och bygger den internatio-nella rättsordning som tryggar också vår egen säker-het. FN är ett oundgängligt redskap i kampen mot delångsiktiga hoten mot mänsklig överlevnad.Sveriges inval i säkerhetsrådet för var ett uttryck för förtroende för vår utrikespoli-tik. Regeringen vägleds i rådsarbetet av det programsom jag redovisade för efter invalet. Vi villverka för tidiga, helst förebyggande, och samordnadeFN-insatser i konfliktsituationer och för ett öppnaresäkerhetsråd. Det överordnade målet är att FN ochsäkerhetsrådet så effektivt som möjligt skall kunnaupprätthålla internationell fred och säkerhet.Regeringen värnar ett fast och enigt FN-agerande iIrak. resolutioner skall respekterasoch massförstörelsevapen elimineras. Det äroacceptabelt att allvarligt försvårar FN:s kon-trollverksamhet. politik har skapatett stort mänskligt lidande för landets medborgare,inte minst för det kurdiska folket i norr. För att undvi-ka ytterligare lidande måste ledare samarbetamed FN och möjliggöra en fredlig lösning på en all-varlig internationell kris.Regeringen arbetar för att de negativa humanitäraföljderna av internationella sanktioner skall begränsasså långt som möjligt. Humanitära behov och respek-ten för de mänskliga rättigheterna står i centrum vidsvenska ställningstaganden.Vi vill uppnå bättre samverkan mellan militära,polisiära och andra civila FN-insatser. Det var därförvi som rådsordförande tog ett initiativ omcivilpoliser i FN-operationer - i många fall en nyck-elgrupp för att hantera inbördes konflikter. Vi följernu upp detta initiativ, både inom FN och i . står 100 poliser till förfogande för FN:s bered-skapssystem för fredsfrämjande insatser.Efter generalsekreterare tillträde harbetydande framsteg gjorts för att reformera FN. Vihar fått en bättre politisk ledning och en rationaliseradorganisation.Under 1998 kommer regeringen att verka för infö-randet av ett nytt finansieringssystem av FN:s utveck-lingsverksamhet som ger större förutsägbarhet ochjämnare bördefördelning. Det planerade millenniemö-tet i generalförsamlingen erbjuder ett tillfälle att riktafokus på FN:s framtida uppgifter.Det som ytterst avgör FN:s framgång är med-lemsstaternas politiska vilja att stödja och använda sigav FN och att ställa nödvändiga resurser till dessförfogande. Alla medlemsstater måste betala bidragfullt ut, och utan villkor. Detta gäller i synnerhetden största bidragsgivaren. betal-ningsovilja hotar det fortsatta reformarbetet.Ett decennium efter det slut står ännuomfattande kärnvapenarsenaler mot varandra ochspridningshotet finns kvar. Arbetet för en värld frifrån massförstörelsevapen har fortsatt hög prioritet förden svenska regeringen.Kärnvapenstaterna bör ta kärnvapnen ur bered-skapsläge. Regeringen verkar för att Canberrakom-missionens förslag för att uppnå en kärnvapenfri världtas till vara i det internationella nedrustningsarbetet.Stater som frivilligt avstått från att inneha kärnva-pen har rätt att få garantier att inte utsättas för an-vändning eller hot om användning av kärnvapen.Regeringen vill få till stånd ett internationellt, legaltbindande avtal på detta område.En viktigt del av nedrustningsarbetet är den inter-nationella exportkontrollen, där spelar enaktiv roll. Det gäller att förhindra att vapen och käns-lig högteknologi hamnar i orätta händer - att försvåraför länder att tillverka massförstörelsevapen.I inbördeskrig orsakar lätta vapen ohyggligtmänskligt lidande. Regeringen kommer aktivt attarbeta för konkreta kontrollåtgärder när det gällerdessa vapen. Regeringen har informeratFN:s generalsekreterare om att vi redan nu tillämparde grundläggande åtagandena i Ottawakonventionenom totalförbud mot antipersonella minor.Den 10 december 1948 antog den allmänna förklaringen om demänskliga rättigheterna. Här lades grunden till detomfattande internationella regelverk som finnsför att värna människovärdet.Som en del av 50-årsminnet kommer regeringenatt lämna en redogörelse för politiken för de mänskli-ga rättigheterna. Större uppmärksamhet än hittillsskall ägnas åt de ekonomiska, sociala och kulturellarättigheterna. Andra områden som betonas är barns,kvinnors och minoriteters rättigheter. Vi skall intensi-fiera våra ansträngningar att uppnå ett totalt avskaf-fande av dödsstraffet. Mänskliga rättigheter är avgö-rande för att främja demokratins kultur.Utvecklingssamarbetet är ett oumbärligt instru-ment för internationella ansvarstagande.Demokratiska och ekonomiska framsteg i mångasamarbetsländer gör det möjligt för att bli enuppskattad partner för dem vars egen uppgift det är attkräva sin rätt, att befria sig från fattigdom och ta kon-troll över sin framtid. Med den nya biståndspolitiksom växt fram har vi lagt en god grund för bistånds-ökningar de kommande åren.Fru talman! Ur säkerhetspolitisk synvinkel är dethuvudsakligen positivt att nationers gränser blir öpp-nare och att länder och folk förs närmare varandra iden snabba internationalisering som sker av eko-nomi, kultur, teknik och värderingar.Globaliseringen har inneburit en möjlighet förmånga miljoner människor i tidigare fattiga delar avvärlden att resa sig ur fattigdom. Men i dess spår servi också ökade sociala skillnader. De skickligaste ochmest konkurrenskraftiga kan utnyttja den globalaekonomins dynamiska krafter. För många krympervärlden och nya möjligheter öppnar sig.Andra upplever att de inte behövs eller att de för-lorar den plats som de haft på grund av den globalaekonomins centrifugala krafter. I marginalen finner vilågutbildade, eftersatta regioner och hela länder.Globaliseringens goda sidor - integration ochekonomiska framsteg - skapar de bästa möjligheter vinågonsin haft för att nå fred, demokrati och utveck-ling. Men globaliseringen behöver också ett globaltpolitiskt och etiskt ramverk. Att utveckla politiskainstrument på internationell nivå för att handskas medglobaliseringens negativa krafter är också att förebyg-ga konflikter.Detta behov blir inte minst tydligt i Öst- och där bilden snabbt har förändrats. Länder somsett en tillväxt utan motstycke har kastats in i en djupfinansiell och strukturell kris. Brister i ekonomiskaoch politiska system har blivit tydliga. De sociala ochmiljömässiga problemen är stora.Återhämtningen kan ta tid. Men de omställningarsom nu genomförs kan återge dessa länder enframträdande position i världsekonomin. Länder kangå stärkta ur krisen om de kan reformera sitt styrelse-sätt i riktning mot ökad demokrati, pluralism ochöppenhet. Det pågående arbetet med att utforma ensvensk Asienstrategi markerar regeringens starkaintresse att utveckla relationerna med länderna i Asi-en.Vi har genom krisen i blivit påminda om detstarka ömsesidiga beroendet mellan länder och folkoch om behovet av internationell samverkan. Dagensöppna ekonomier, den fria handeln och snabba finan-siella transaktioner kräver ett ekonomiskt och politisktledarskap som kan svara snabbt vid kriser och samti-digt ha ett brett globalt och långsiktigt angreppssätt pågemensamma ödesfrågor.Fru talman! delar en lång gemensamhistoria och ett rikt kulturarv med . Fred iregionen är ett gemensamt intresse. Regeringen ärdärför djupt oroad över att fredsprocessen har körtfast. har rätt till säkra och erkända gränser.Palestinierna har rätt att bilda en demokratisk stat ochuppnå ekonomisk säkerhet. En uppgörelse förutsätteratt drar sig tillbaka från och ienlighet med folkrättens krav och parternas överens-kommelser. Alla goda krafter i området och omvärl-den måste samverka för att konfrontation skall ersät-tas med samverkan.Israel måste därför upphöra med den folkrättsstri-diga bosättningspolitiken och undanträngningen avpalestinier från . Säkerhetssamarbetet måstevidmakthållas för att hindra terrordåd. Jerusalemsställning måste ingå i en allomfattande och rättvisfredsuppgörelse. Folkrätten och respekten för demänskliga rättigheterna måste upprätthållas av bådaparter.Afrika uppvisar flera ansikten. Nöd och våld ärverklighet för många människor. En afrikansk renässans synesmöjlig. Regeringen strävar efter att utveckla ett när-mare partnerskap med de framväxande demokratiskaafrikanska samhällena. Vi vill utveckla vårt starkahistoriska engagemang för en ny tids krav. regeringen fram sitt förslag till en förnyadAfrikapolitik.Våldet i fick förnyad styrka under faste-månaden . Regeringen har agerat för att idialog med söka få stopp på det ohyggligavåldet. Det är nödvändigt att den algeriska regeringenfår till stånd en nationell kraftsamling mot den fegaoch chockerande terrorismen. Öppenhet, demokrati-sering och en fungerande rättsstat är en förutsättningför att bryta våldet och isolera de ansvariga.Det är glädjande att parterna nu kommit överensom att genomföra för Västsahara.Regeringen stöder fredsprocessen med civilpoliseroch är därutöver beredd att bidra med valövervakare.Vi undersöker också möjligheter till insatser på min-röjningsområdet.Utvecklingen i är positiv. Det tål-modiga arbetet för en demokratisk utveckling ochöppnare ekonomier har resulterat i en positiv utveck-ling i så gott som hela regionen. Ännu återstår nöd-vändiga sociala reformer inom t.ex. utbildning ochhälsovård för att minska fattigdomen och trygga de-mokratin. kommer att stå värd för ettmöte mellan handels- och ekonomiministrar frånLatinamerika för att stimulera handel och investering-ar.I har ett uthålligt fredsarbete frånsåväl inhemska demokratiska krafter som internatio-nella ansträngningar lett till att fred och demokrati nuråder i hela regionen sedan själv-ständigheten i början av förra århundradet.Fru talman! När skeenden utanför vårt eget landalltmer påverkar svenskars liv blir gränsen mellaninrikes- och utrikespolitik mindre tydlig. Den värde-gemenskap som utgör grunden för en levande demo-krati på nationell nivå måste sökas även på in-ternationell nivå.Svenskars framtida välfärd är intimt sammanflätadmed människors i vår omvärld. Vår delaktighet ochsolidaritet bidrar till framtidshopp för andra.Vi vill därför fördjupa och bredda samarbetet ivårt närområde och . Vi måste ta vara på denhistoriska möjligheten att skapa ett integrerat demo-kratiskt och förverkliga en ordning där säker-het söks i samarbete och som inte accepterar våld somlösning på politiska motsättningar.Vi vill därför förnya det globala samarbetet. Ut-maningarna mot människors liv och välfärd - globalamiljöhot, ohälsa, fattigdom, massförstörelsevapen,protektionism och brott mot mänskliga rättigheter -kan bara mötas i internationell samverkan.Anf. 2 ():Fru talman! Trots de akuta hoten finns det anled-ning att känna optimism över utvecklingen. Globaltsker betydande framsteg mot demokrati och marknad-sekonomi. I , vår egen världsdel, byggs enkraftfull säkerhetsordning. Den europeiska integratio-nen tar ett stort steg framåt mot enande. Dengemensamma valutan förverkligas. Det är av historiskbetydelse.Trots de olika hoten, den avstannade fredsproces-sen i , våldet i och på andra håll,har utsikterna för hela mänskligheten aldrig tett sigljusare än . Det är ett stort ansvar att utveckla sam-arbetet både globalt och i Europa.Låt mig i det sammanhanget understryka det rege-ringen säger om . Säkerhetsrådsresolutioner skallrespekteras och massförstörelsevapen elimine-ras. vållar ett våldsamt lidande försin egen befolkning och hotar sina grannländer.Fru talman! någonsin skapas nuverklig världsmarknad och en global ekonomi därjordens alla länder i stigande grad deltar. Länge varvärldsmarknaden begränsad till , och västra . Bara en femte-del av jordens befolkning deltog egentligen i världs-marknaden. Protektionismen dominerade i ,, och Latinamerika.Nu ser vi en annan utveckling. Avreglering och privatisering sker i deflesta länder. Det är u-världens stora chans. Förut-sättningen för en snabb fattigdomsavveckling är enkraftig ekonomisk tillväxt som i sin tur är beroende aven öppen världsmarknad. Erfarenheten visar att det ärmöjligt att utveckla ett land från absolut fattigdom tillrelativt välstånd på en generation.Inget land, inte ens mycket stora länder som Kinaeller , kan klara sig på egen hand. Alla är bero-ende av världshandeln och det globala ekonomiskasamarbetet.Är då globaliseringen och den allt vidare världs-marknaden bra? Krisen i skapar debatt omdetta. Vi vet bestämt att världsmarknad och globali-sering är mycket bättre än motsatsen. Mänsklighetenhar lång erfarenhet av skyddade marknader och natio-nella monopol. Protektionism skapar fattigdom. På1930-talet skapade den katastrof. Spåren förskräcker.De ostasiatiska länderna har varit extremt fram-gångsrika. Ingen annan grupp länder har någonsin ivärldshistorien skapat större ekonomisk tillväxt ochsnabbare minskning av fattigdomen. Det är en enastå-ende prestation.Krisen i ställer krav på mer marknad, intemindre. Staten måste sluta med skadliga interventio-ner och i stället koncentrera sig på sin viktiga överva-kande roll.