prot · GL0979 · 1998-03-12 00:00:00 — Fiskarna upplever detta som ett mycket stortproblem.Fiskarna själva skulle helst vilja ha en ökad jaktpå säl och att lokalt kan få avgöra omden här jakten skall tillåtas. Under den forskningsjaktsom har bedrivits har det visat sig att det är svårt attjaga säl. Jag kan inte avgöra vad som är rätt och fel,men någonting måste göras för att ändra det här bete-endet så att sälarna håller sig borta från fiskeredska-pen. Som fiskare är det mycket deprimerande attkomma ut och hitta trasiga redskap, halva fiskar osv.Ibland kan man se ett stort antal sälar runt omkring.Om det nu är oetiskt att skjuta sälarna måste man hittapå något annat sätt att skrämma sälarna så att de hållersig borta.Precis som sade måste det ges enekonomisk ersättning till fiskarna för förstörda red-skap. Att skaffa tyngre och kraftigare redskap kankanske fungera när det gäller de fasta redskapen, ävenom det är besvärligt, men det är väldigt svårt att klaradetta när det gäller skötar och nät som man lägger utei havet. De blir för tunga och för klumpiga att använ-da.Jag undrar om ministern har någon lösning påproblemet med den ekonomiska ersättningen, så attden verkligen kommer till de fiskare som råkar ut fördetta. De måste få en ersättning som motsvarar deförluster de gör.Anf. 30 ():Herr talman! Jag har varit engagerad i den här frå-gan , kan jag säga. Den härprovjakten var ett misslyckande. Det var många somfrån början signalerade att det inte skulle lyckas.I interpellationssvaret säger ministern att projektetkommer att fortsätta och att man kommer att försökahitta metoder för att skrämma sälen och för att för-bättra fiskeredskapen. Som jag sade har detta faktisktpågått . har man pratat om skall göra detta, men det har hänt väldigt litet.Först har man gjort satsningar. Jag harhört att man har satsat för attutveckla redskapen, men det är bara de senaste åren.Det har ännu inte kommit någon rapport som har talatom hur långt man nått med detta.På ett ställe har man fått fram redskap som harvarit verksamma. Det har varit vid ålfisket, men detfinns ju inte något krav på att man måste använda sigav dessa redskap. Det är ju ett problem. Finns detnågon rapport på ingående som beskriver vad somhänder i utvecklingen av de här redskapen?Ersättningen till yrkesfiskarna har utgått med un-gefär 6 ½ . Det satsas alltsåmycket mer på detta än på att utveckla redskap. Peng-arna har utbetalats på litet olika sätt. Jag har självvarit på och tittat på listorna. Jag blevförvånad över att där finns personer som inte är yr-kesfiskare, som har ett annat heltidsarbete, som harfått ersättning. Jag har sett personer som har pensionsom har fått ersättning. Jag tycker att man borde göraen utvärdering av hur dessa pengar har fördelats ochhur man använder dem. Har ministern för avsikt attgöra en sådan utvärdering?Det finns de som oroas och säger att det ryktas omplaner på en allmän jakt på säl, eftersom staten dåskulle kunna slippa ifrån att betala ersättning för säls-kador. Finns det några sådana planer, eller kan viavskriva dessa rykten?Sälskyddsområdena är ju relativt små. Jag hållermed om att man borde försöka göradem större och kanske tillåta att folk uppehåller sigdär och även fiskar där på egen risk.Nu går det enligt interpellationssvaret tydligeninte att göra så. Kan ministern tänka sig att ändralagstiftningen så att man öppnar den möjligheten?Anf. 31 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig först säga att det gläder migatt jag har kunnat leverera ett svar som i sin tur är glad över. Det händer inte så ofta.Vi skall kanske inte glömma bort när vi diskuterarden här problematiken att det i botten trots allt finnsen annan och mycket glädjande utveckling, nämligenatt sälstammen har återhämtat sig efter att ha varitmycket hårt drabbad under första halvan av vårt år-hundrade på grund just av jakt och avskjutning, mensenare också på grund av de miljöproblem som harvarit relaterade till haven. Att problemen intensifierasär naturligtvis också ett tecken på att vi nu har flersälar än vi hade tidigare. Men det är klart att det inteär så glädjande för den fiskare som drabbas och somfår säl i redskapen.Vi avsätter från statens sida resurser för viltskadorpå annat än ren. Detär en höjning från . Men tyvärr är behovenalltid större än de tillgängliga resurserna. Jag haringen lösning på det problemet. Jag har ingen möjlig-het att föreslå utökade resurser. Jag har inte heller fördagen någon lösning på det problem som forskarnaarbetar med. Det enda jag kan säga är att de natur-ligtvis arbetar vidare med de andra delarna i projektetmed tonvikt lagd just på att förändra och utvecklaredskap.Den rapport jag har sett är förraåret och är en utvärdering av det arbete som man dåhade gjort. Den är gjord vid vid . Jagutgår från att forskarna löpande avrapporterar deresultat som de kommer fram till.Jag ser heller ingen annan möjlighet att hanteraden här problematiken än att gå vidare med att försö-ka utveckla och förändra formerna för fisket. Natur-ligtvis skall vi också gå vidare med avskräckningsme-toderna och på det sättet försöka hitta något sätt atthantera problemen. Om den ekonomiska utvecklingenfortsätter och blir gynnsam skall man väl inte för allframtid utesluta möjligheterna att utöka ersättningen.Men jag har för dagen inte några sådana förslag ak-tuella.Låt mig också säga att det enbart är licensieradeyrkesfiskare som skall få del av den här ersättningen.Det beror på att vi i någon mån vill styra resursernatill den grupp för vilken det är mest angeläget. Dettaär dock en förhållandevis ny bestämmelse. kunde fortfarande även andra aktörer fådel av resurserna. Där har det skett en förändring.När det gäller själva diskussionen om att förändralagstiftningen och skapa någon sorts lättvariant påfiskemöjligheter runt omkring de skyddade områdenatror jag i och för sig att det skulle vara fullt möjligt attföreslå en sådan sak. Men jag har inte för avsikt attgöra det, därför att jag inte riktigt ser fördelen med attlägga fram ett sådant förslag. Jag tror inte att det inågon särskild mening bidrar till att lösa de problemvi här diskuterar, nämligen konflikten mellan yrkes-fisket och viljan att bevara och utveckla en sälstam.Anf. 32 ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Jagtror att vi är lika angelägna om fisket i . Vihar haft en annan debatt i kammaren som handladeom drivgarnsfiske efter lax i , och vi hargemensamt sett till att få upp alltmer fiske till Norr-landskusten. Det är en fråga som harengagerat sig mycket i, och jag är mycket glad överatt vi ser den utvecklingen. Intresset för fisket i Norr-land tror jag att jag kan säga att vi delar.Det vi inte fick svar på och som gjorde att jag be-gärde ordet igen var de rykten som säger att manöverväger en allmän jakt på säl. Jag hoppas att det ärrykten som inte på något vis har någon verklighets-förankring. Det skulle vara precis tvärtemot det vi imånga andra situationer säger att vi vill eftersträva,nämligen en ökad biologisk mångfald.Jag är precis som jordbruksministern glad över attsälstammen har börjat återhämta sig. Dock finns detfortfarande forskare som säger sig kunna se nya sjuk-domstillstånd, vilket gör att man inte alls är säker påatt den här återhämtningen är någonting som kommeratt bestå. Förra gången handlade det om PCB. Vikunde se att livmodern hos sälhonorna förändrades påett sådant sätt att de blev sterila. Vi kan se att vi harM74 i havet. Vi kan se att vi har miljöproblem i . Det finns egentligen fortfarande farhågor föratt sälen, som är en toppkonsument i näringspyrami-den, skulle kunna drabbas igen. Jag hoppas att vigemensamt kan klara de sälar som finns.Jag vill återigen ställa frågan: Finns det någon bä-ring i det man hör om att det diskuteras en allmänjakt?Anf. 33 ():Herr talman! Vi tycks rörande överens om att manvill lösa de här problemen på ett bra sätt. Sälstammenhar ju tillvuxit, och det finns gott om säl på vissaställen. Det har också visat sig att fiskarna drabbasolika på olika ställen. En del ser ingen säl alls, medandet på vissa ställen är väldigt mycket säl.Det är väldigt frustrerande för fiskarna att drabbasav de här skadorna, av sälarna som förstör allting.Man vill inte ha bidrag, man vill i stället ta i land fisk,sälja den och tjäna sin inkomst på det sätt som äravsikten med fisket.Ministern säger att man forskar om avskräck-ningsmetoder. Många fiskare vill i stället själva vändasig till , få en överenskommelse, skjutasälen och på det sättet få den att bli normalt rädd förmänniskor och hålla sig borta från fiskeredskapen. Jagundrar om detta finns med bland de åtgärder somdiskuteras på departementet för att lösa det här pro-blemet.En del av problematiken när det gäller sälsjukdo-mar sägs också vara att det har blivit för mycket sälpå vissa ställen. Då yttrar det sig i sjukdomar av olikaslag som på ett naturligt sätt slår ut sälen.Anf. 34 ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om säl-skyddsområdena och anhopningen av säl. Det stäm-mer att det är så på vissa områden. Men den anhop-ning av säl som man pratar om nu är trots allt väldigtliten mot hur det har varit. ansamlasoftast också endast under vissa perioder. Sedan för-svinner de och vistas på något annat ställe. Så små-ningom återkommer de.Det jag tycker är viktigt är att man gör sälområde-na större. är de faktiskt relativt små. Det somhar förvånat mig är att yrkesfiskarna många gångerlägger sina redskap så pass nära de här områdena, fastde får sälskador. Ändå har vi fått en väldig förändringnär det gäller fiskekåren. Förut fanns det hundratalsfiskare på ett rätt litet område. Då hade man sinagivna fiskeplatser som man varierade runt. är detett fåtal fiskare som kan utnyttja alla de här platserna.De har ju större valmöjligheter . Avdet skälet tycker jag inte att det finns någon anledningatt fiska så nära de här områdena och fåersättning för förstörda redskap. Det är därför jagtycker att det kunde vara vettigt med ett större områ-de, men ett område som ändå inte stör folk i derastrafik med fritidsbåtar.Om man får fram redskap som är bra i det härsyftet, kommer det då att vara på det sättet att om maninte använder sig av dem blir man inte berättigad tillnågon ersättning för skador? Har ni funderat något påden saken?Eftersom vi vet att sälarna ansamlas på ett fåtalställen - det gör de faktiskt - och sälarna inte går attflytta, borde man egentligen ta en diskussion om attyrkesfiskarna skall flyttas en bit.Anf. 35 Jordbruksminister ():Herr talman! uppgick, enligt den uppgiftjag har sett, antalet sälar till 5 300 med en tillväxt på12 %. Det är naturligtvis oerhört glädjande. Därmedinte sagt att vi kan ta för givet att denna utvecklingkommer att fortsätta. Som har påpe-kat har vi dels inte löst alla miljöproblem i ,dels har vi människor en förmåga att skapa nya pro-blem.Vi försöker att arbeta aktivt med denna fråga isamarbete med länderna runt . På många sättkan vi se ett glädjande arbete, och utvecklingen går åträtt håll. Men säkra kan vi aldrig vara. Därför måstevi vara fortsatt varsamma.Regeringen fattar beslut om allmän jakt. Rege-ringen har inga planer på att tillåta allmän jakt på säl.Det fanns en hypotes om att göra sälar normaltskygga för människan. Den hypotesen testades i sam-band med forskningsjakten . Forskningsjak-ten visade att det inte blev några sådana effekter.Avskjutningen ledde inte till att det blev minskadeproblem med skador i de områden där avskjutningengjordes. Därför var forskarnas slutsats att metoden attförsöka avskräcka säl från att gå på redskapen inte varbra. I stället bör det fortsatta arbetet inriktas på andraavskräckningsmetoder eller på att utveckla redskapen.Detta är naturligtvis exempel på en typ av konfliktsom vi ofta möter när vi arbetar med bruket av debiologiska resurserna, dvs. konflikten mellan männi-skans behov, yrkesfiskarnas alldeles berättigade be-hov att kunna leva och utöva sitt yrke, och ansvaretför att berörda djurstammar kan existera och utveck-las.Jag tror inte att vi någonsin kan hitta en slutliglösning på den typen av konflikter. Vi får hela tidenförsöka arbeta oss fram. Det är viktigt att vi prövaralla tänkbara vägar. Jag skall därför inte helt avfärdatanken på att utvidga sälskyddsområden. För dagenfinns inga sådana förslag. Visst kan man fundera överden typen av åtgärder.När det finns fungerande redskap - som ännu intefinns - måste man, som interpellanten helt logisktsäger, överväga en begränsning av ersättningsmöjlig-heterna till dem som anpassar sig till de nya möjlighe-ter som finns.Min förhoppning är att det forsknings- och ut-vecklingsarbete som bedrivs skall leda till att vi kanuppnå ett kustnära yrkesfiske och möjligheter till enfortsatt god utveckling för sälstammen.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 36 TALMANNEN:Frågor besvaras av statsrådet , inrikesminister , kommunika-tionsminister , näringsminister , försvarsminister ochjordbruksminister besvarar allmänpoli-tiska frågor. Frågorna till övriga statsråd förutsättsberöra deras respektive ansvarsområde.Trafikolyckor på mindre vägarAnf. 37 ():Fru talman! Jag vill vända mig till kommunika-tionsministern.För sedan kom det en rapport som tydde påatt trafikolyckorna på mindre vägar var betydligt flerän i områden med bättre vägstandard. Jag vill frågavad kommunikationsministern drar för slutsatser avrapporten och vilka åtgärder kommunikationsminis-tern är beredd att sätta in. Är kommunikationsminis-tern beredd att medverka till ett ordentligt vägupp-rustningsprogram på de mindre vägarna?Anf. 38 Kommunikationsminister ():Fru talman! Precis som har jagnoterat att har redovisat att de allvarligatrafikolyckorna, dvs. med dödlig utgång och allvarligaskador, är fler där man kör fortare och där vägarna ärsämre. Det gäller då mycket av det mindre vägnätet.Detta visar två saker. För det första är hastighets-frågorna och den delen av trafiksäkerheten oerhörtviktiga att jobba vidare med, som vi gör i nollvisio-nen. För det andra är nollvisionstanken viktig, dvs. ettsystem med bättre vägar, bättre fordon och "bättre"förare.När det gäller vägarna och vägarnas standardhandlar det paket vi har satt i sjön, med framför alltbättre underhåll, om det norrländska vägnätet menockså vägnätet i och i vissa andra delar avsödra . Det är oerhört väsentligt att vi kankomma i fatt med det bristande vägunderhållet ochförbättra vägstandarden. Bärighetspaketet, som viockså fortsätter med och som vi nu föreslår skalltidigareläggas i samband med den regionalpolitiskapropositionen, är en annan del i det arbete som pågår.Anf. 39 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag vill dåställa en följdfråga. Tycker kommunikationsministernatt insatserna är tillräckliga mot bakgrund av den härrapporten och de problem som finns? Borde intekommunikationsministern lägga på ett extra kol, efteratt ha nåtts av rapporten från om attolycksfrekvensen är betydligt högre på den här typenav vägar? Jag vet att de här punktinsatserna görs, menjag frågar: Finns det inte skäl att lägga på ett extra kolför att få fram ytterligare resurser?Anf. 40 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skulle oerhört gärna vilja ta framytterligare resurser, men inte ens en kommunika-tionsminister kan trolla fram hur mycket pengar somhelst till just vägnätet. Det måste konkurrera med endel andra angelägna samhällsområden. Det är intepunktinsatser, vill jag poängtera, utan det är ett sys-tem med detta tänkande att vi skall rusta upp det be-fintliga vägnätet och se till att det ger både trafiksä-kerhet och miljö som får vägas in som betydligt tyng-re element. Det betyder att vi kommer att satsa mer pådet befintliga vägnätet än på nya stora projekt.Moderna museets utställning av levande djurAnf. 41 ():Fru talman! Moderna museets öppningsutställning,där bl.a. levande djur ingår - zebrafinkar i väldigtsmå burar, fiskar i minimala behållare och flugor somdödas - samt rått hästkött, har med all rätt väcktmånga upprörda känslor och kritiserats väldigt hårt.Museet har fått ta en del steg tillbaka. Man får bl.a.inte gå in bland zebrafinkarna, därför att de blev såstressade, utan man få titta genom ett dörrhål.Min fråga till jordbruksministern är om hon tyckeratt det är riktigt att utsätta djur för lidande i konstensnamn.Anf. 42 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi har en djurskyddslag som vi ärstolta över. Den säger att vi föralla djur skall försöka åstadkomma sådana villkor attde i mesta möjliga mån får leva i enlighet med sinanaturliga betingelser. Därför ställer vi höga krav t.ex.på jordbrukets djur och på alla människor som ärdjurägare. Naturligtvis måste man också i konsten haen respekt för alla levande varelser.Till vardags hanteras de här frågorna av till-synsmyndigheter, i det här fallet den lokala till-synsmyndigheten i . Jag tycker att myndig-hetens agerande, att man tog en diskussion med aktö-rerna och åstadkom förändringar som gjorde det helaacceptabelt också ur djurskyddssynpunkt, visar delsatt vi har ett bra regelverk, dels att det är möjligt att ikonsten ta god hänsyn till djur och djurskydd.Anf. 43 ():Fru talman! Jag får tolka det så att jordbruksminis-tern anser att den lagstiftning vi har räcker även omden, såvitt jag förstår, inte täcker fall när djur utsättsför lidande i underhållningssyfte.Kulturministern har i ett svar till mig sagt bl.a. attdet som är klassiska verk ofta har börjat med attväcka skandal. Jag kan bara tolka det så att det somnu sker på och som väcker skandalskall bli klassisk konst - inte för att jag kan förstå hurde här levande djuren skall bli klassisk konst i framti-den.Då är min fråga: Delar jordbruksministern kul-turministerns uppfattning att de skandalartade sakernasom jag nu pratar om skall bli klassisk konst, dvs. attdjur utsätts för detta lidande?Anf. 44 Jordbruksminister ():Fru talman! Det vore mig fjärran att tro att jag el-ler kulturministern är de som avgör vad som i framti-den kommer att betraktas som klassisk konst. Vi fåröverlämna det till kommande generationer att bedö-ma.Vi har ett regelverk som rör offentligt förevisandeav djur. Jag hade för inte så sedan en interpel-lationsdiskussion om det här i . Då framför-des uppfattningen att det var väldigt krångligt, mycketbegränsningar och restriktioner; och måste myndighe-ter lägga sig i precis allt vad människor gör? Man kanalltså diskutera de här frågorna ur många olika aspek-ter.Jag tycker att det är viktigt att vi har ett regelverksom rör offentligt förevisande av djur. Vare sig detsker i underhållningssyfte eller i något annat syftemåste vi alltid i vår relation till andra levande varelserta hänsyn till de levande varelserna och det sätt påvilket livet blir bra för dem. Jag anser att vi har etttillfredsställande regelverk för det.Den regionala myndighetsstrukturenAnf. 45 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till inri-kesministern med en fråga om regionalisering avstatliga verk och bolag.Skatte- och kronofogdemyndigheterna har fåttgemensamma regionala gränser vid regionaliseringen,men de stämmer inte överens med grän-ser, som i sin tur inte stämmer överens med åklagar-myndighetens gränser. Såvitt jag förstår har Banver-ket och olika regionala gränser. Det kanskeär bra med ett kreativt kaos inledningsvis, men lång-siktigt kan det inte vara bra för myndigheternas möj-ligheter till samverkan.Jag vill fråga om inrikesministern kommer att tanågra initiativ för att se över regionindelningen.Anf. 46 Inrikesminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningatt myndigheternas regionalisering i vårt land hargjorts på myndigheternas egna initiativ och enligtderas egna geografiska uppfattningar. Jag tycker attbåde regering och riksdag för länge sedan skulle hatagit ett samlat grepp om myndigheternas regionalise-ring och fått detta att någorlunda stämma överensmellan de olika myndigheterna. är detta inte gjort.Det har gått väldigt långt. Jag ser väldigt småmöjligheter att nu ingripa i myndigheternas regionali-sering. Däremot har vi en mycket spännande debatt,med den försöksverksamhet som pågår i ett antal län,om just den regionala demokratin. Jag tror att denkommer att både fortsätta och öka i intensitet när vifår utvärderingen från den parlamentariska kommittésom jobbar med de här frågorna.Anf. 47 ():Fru talman! Jag delar inrikesministerns uppfatt-ning att det är viktigt att följa de pågående försöks-verksamheterna och tycker att det är mycket bra attregeringen har tillsatt en utredning som gör det. Det ärviktigt att vi inte nu är övertygade om vart utveck-lingen skall gå. Det kan också vara så att modellermed samverkande län är väl så bra som storlän.Jag hoppas också att man i de sammanhangen ärberedd att föra en öppen diskussion om hur den regi-onala myndigheten skall se ut på lång sikt i vårt land.Det kan vara olika myndigheter och bolag. Det är integivet att de regionindelningar man hastigt har bestämtsig för behöver vara de som skall gälla på lång sikt.Anf. 48 Inrikesminister ():Fru talman! Den utvärderingskommitté som ärparlamentarisk och som leds av landshövdingen iHallands län har till uppgift att utvärdera de försök ividgad länsdemokrati som vi har satt i gång i VästraGötaland, , län och på Gotland.Jag tycker att det är väldigt angeläget att vi får envidgad länsdemokrati. Vi har tillsammans med Cen-terpartiet dragit i gång dessa försök.Däremot har utvärderingskommittén inga somhelst direktiv att diskutera några länsindelningsför-ändringar.AlliansfrihetenAnf. 49 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till , inte minst därför att han har varit med så längei svensk politik.Frågan aktualiseras av Morgonekots uppgifter omsvenskt intimt samarbete på flottornas område mellanNatos hjärtland och . Detta kompletterarde tidigare uppgifter som har funnits inte minst omsamarbete på flygsidan och underrättelsesidan mellanNato och Sverige.Jag tror att många väljare och medborgare kännersig ganska lurade av å ena sidan argumentationen ihögtidstalen om neutralitetens okränkbarhet och åandra sidan den typ av information och sanningar somkommer fram allteftersom.Över till min fråga: Kan vi i denna kammare somsiktar på att skall gå med i Nato inom enrimlig tid lita på att socialdemokraterna ljugit intebara under de gångna 40 åren utan att de också gördet och ? Kan vi lita på att socialdemo-kraterna även i fortsättningen ljuger om alliansfrihe-ten och Nato?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag får avvakta litet med att mötariksdagen med mina historiska kunskaper. De är av-sevärda på många områden - inte på alla. Jag måstenog följa regeringsformens bestämmelser och låtaförsvarsministern svara på denna fråga.Anf. 51 Försvarsminister ():Fru talman! Jag hörde också om dessa uppgifter.Jag gör den reflexionen att jag tycker att det voremycket värdefullt om de forskningsprojekt som finnsoch som handlar om under upp-märksammar de möjligheter som tydligen har yppatsnär det gäller att få fram nytt material som tidigaret.ex. varit sekretessbelagt i annat land. Det är ocksåmöjligt för forskare att ge sig på nya projekt pågrundval av uppgifter som har kommit.Jag för min del ser dessa uppgifter som en del i enfortgående samhällsdebatt där det finns all anledningatt hoppas och önska att fler vetenskapliga undersök-ningar ger klarhet i sådana långa förlopp som vårtidigare säkerhetspolitik utgör.Anf. 52 ():Fru talman! Det var inte något klargörande svar.Jag talade om gapet mellan den förda politiken ochhögtidstalens retorik om svensk neutralitetspolitik ochalliansfrihet, som har uttalats från socialdemokratisksida under . Man har riktat en väldig kraftmot dem som möjligen har förespråkat en annan in-riktning på säkerhetspolitiken. Därför upprepar jagmin fråga.Kan vi lita på att socialdemokraterna även i fort-sättningen ljuger om alliansfriheten och Nato, påsamma sätt som man har gjort ? Kan vi som siktar på ett Natomedlemskap litapå detta?Anf. 53 Försvarsminister ():Fru talman!