prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Det finns en boksom heter don t play that HAARP. Det är enbok på 500 sidor som handlar om hur man håller påatt experimentera över våra huvuden. Det sker i jo-nosfären, ända uppemot ovanför huvdenapå oss. Förkortningen står för Program. Det är en typ av fort-sättning på Stjärnornas krig. var det ett civiltprogram, men det har gått över till att vara ett rentmilitärt sådant.Jag hade tänkt att hoppa över att tala om dennamotion. Men när jag satt och skrev fick jag höra attden svenska radion tog upp det här hotet och vad manhöll på med uppe i rymden. Jag hade papperena fram-för mig som jag hade fått och och tänkteatt jag skulle skriva och kräva en utredning så att vifår mer kött på benen om vad som pågår. Här mansvarat att det behöver man inte. Möjligen följer mandet därför att man tycker att det verkar intressant urmiljösynpunkt.Sanningen är den att grunden till det här projektetär kontroll över kommunikationer vad gäller bådestörningar och tillförlitlighet i fientliga miljöer. Kon-trollen över sådana styrmedel innebär uppenbarligenmaktkoncentration. Förmågan för HAARP, rymd- ochraketkombinationen, att skicka en oerhört stor mängdenergi, jämförbar med en atombomb, vart som helstpå jorden via laser och partikelstrålar är förskräckan-de.Projektet skall "säljas in" till allmänheten som enrymdsköld mot fientligt inkommande vapen eller, sommer vedertaget, en apparat för att reparera ozonlagret.Det är här miljöhänsyn kommer in. I den kedja somHAARP ingår i återfinns CRM, Chemical ReleaseModules, där man framkallar artificiella moln.År 1980 hade man ett projekt som hette ProjectWaterhole. släppte man ut kemikalier i jo-nosfären och orsakade en . År 1991uppenbarade sig åter en över ,och himlen såg ut som en julgran, eller som man sade:Christmas colours.Dessa experiment pågår i det tysta i . Mende får inte ses isolerade från världen i övrigt. Vadhåller man på med ovanför våra huvuden? Angår detinte även oss som finns på den här sidan av jordklo-tet? Jag tycker att det är viktigt att vi tar reda på ochkräver en utredning. Därför yrkar jag bifall till reser-vation 1.Sedan vill jag sluta med att tala om Moruroa. Tillmin ilska fick jag höra så sent som höst att bar-narbete hade använts vid testanläggningarna vid . Det var kyrkornas världsråd som offent-liggjorde detta . Enligt den rappor-ten använde 600-900 barn förarbete vid anläggningen som var i bruk mellan 1963och 1996. Jag kan bara bekräfta vad den läkare sadesom jag träffade 1995. Hans pappa var väderobserva-tör på Mururoa. Läkaren, sonen, bad mig att kräva enepidemiologisk undersökning av alla offer. Han sade:Gå igenom alla sjukjournaler från ochtitta närmare på dem i stället för på dödsattesterna,som kan vara fingerade! Försök att sammanställadetta och gör en jämförelse med kontrollgrupper föratt se vad som har hänt här och vad som är relaterattill kärnvapensprängningarna.I betänkandet säger man att ger litetpengar för att kompensera detta. Men det är intepengar det handlar om här! Det handlar om att sevilken förödelse det hela får genetiskt och vilka häl-soeffekter det kan få på sikt.Som någon var inne på här kan man frågasig vad som händer med och när dehar sprängt som de har gjort. Det finns t.o.m. en sektsom anser att man skall sprida stoftet, och byggatempel i närheten av sprängområdena. Jag tycker attdet är skrämmande om sådana - tyvärr - män fårhärska som inte har vuxit upp och får leka med allde-les för livsfarliga leksaker.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Statens roll som ägare av bolagFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1997/98:NU15Statens roll som ägare av bolag (förs. 1997/98:RR9)Anf. 155 ():Herr talman! Det här betänkandet hanterar delsRiksdagens revisorers förslag om statens roll somägare, dels ett antal motioner som är väckta med an-ledning av förslaget.Som så ofta lämnar revisorerna bra rapporter tillriksdagen. De gör grundliga genomgångar och pekarpå uppenbara missförhållanden som behöver rättastill. Som så vanligt tar inte socialdemokraterna ochutskottsmajoriteten detta till sig på ett särskilt ordent-ligt sätt. I stället blir det den borgerliga oppositionensom får fortsätta driva de förslag som Riksdagensrevisorer tidigare enigt har föreslagit.Även denna rapport är bra. I den görs en bra ge-nomgång av statens ägande och utövandet av detta iolika bolag. Det visar sig att det finns ganska storabrister, och stora möjligheter att effektivisera ägandet,strama upp rutiner och se till att utövandet fungerarbetydligt bättre i framtiden.Det är inte bara revisorerna som har granskat sta-tens ägande. Även KU har tidigare vid olika gransk-ningar pekat på mycket stora brister i utövandet avägandet i statens olika bolag. Jag har själv varit in-blandad i granskandet av Nordbanken och Posten. Ibåda fallen har jag kunnat konstatera att det finns ochfanns mycket stora brister.I Nordbankenfallet utövades ägandet medvänster hand. Det var ingen prioriterad fråga på de-partementet. Rekrytering av styrelseledamöter ochannat var närmast en fråga för bolaget självt som baraformellt underställdes staten för godkännande.I postfallet, som vi har haft i årets KU-granskning,visade det sig att utövandet av ägandet sköttes när-mast som en direktstyrning av Posten. Alla styrelse-frågor fördes upp till departementet för informationoch ställningstagande. Inget, eller ytterligt få, avställningstagandena har dokumenterats och därmedgjorts möjligt att pröva och granska efteråt.Herr talman! Statligt ägande av bolag har visat sigleda till mycket stora välfärdsförluster. Det statligaägandet är inte så effektivt och inte så bra som ägan-det kan vara, och ofta är, i privata bolag. Det leder tillhöga kostnader just därför att det blir stora välfärds-förluster. Mycket av dessa förluster beror på oklarhe-terna i rollen för bolagen. Skall de agera som ettkommersiellt bolag eller skall de agera som statensförlängda arm?Rollen blir inte så där alldeles mycket tydligareom man läser majoritetens ställningstagande i dagensbetänkande. Där skriver man att ett statligt ägande ärmotiverat av bl.a. sysselsättnings- och regionalpolitis-ka skäl och att det därutöver behövs för att bevakaviktigare naturtillgångar som skogen och malmen. Detkan ju låta vackert när det står så där, men man kanfråga sig vilket skälet är till att staten skall äga mångaav de här bolagen, t.ex. Svenska Skogsplantor. Är detför att trygga sysselsättningen i plantskolebranschen?Är det av regionalpolitiska skäl som man driverplantskolor? Eller är det kanske för att bevaka denviktiga naturtillgången skogen som man skall ha enkontroll redan på det lilla plantstadiet?När man på andra håll talar om att ha kontroll övernaturtillgångar känns det litet nattståndet och märk-ligt. Naturtillgångarna är ju sådant som aldrig någon-sin kommer att flytta härifrån. Det spelar ingen rollom det är staten eller något privat bolag som ägerskogen eller malmen - den lär bli kvar i i allafall.Det finns många skäl att avveckla det statligaägandet av olika företag. Vi har tidigare debatterat dethär, och det finns väl inte anledning att veckla ut sigalltför mycket om det. Det skulle i varje fall frigörapengaresurser för viktigare områden. Och kanskeännu mer viktigt: Det skulle frigöra politiska resurserpå det viset att departementen kunde ägna sig åt deviktiga områdena i stället för att ägna sig åt en delperifer verksamhet.Herr talman! Med detta skall jag inte förlänga de-batten mer, utan nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 1.Anf. 156 ():Herr talman! Staten är en av landets största före-tagsägare. Den statliga bolagssfären uppgår till 74bolag, dotterbolagen ej inräknade, enligt regeringensegen skrivelse. Den sammanlagda omsättningen upp-gick 1996 till ca . Motiven fördet statliga ägandet är mycket grumliga och har enofta historisk, överspelad, bakgrund.I bästa fall äger staten bolag för att se till att vissaoffentliga åtaganden blir uppfyllda. Förekomsten avett sådant åtagande är dock inte i sig, som en del tyckstro, ett tillräckligt skäl för att motivera statligt ägandeav bolag. Staten har flera andra verktyg, ofta betydligteffektivare, till sitt förfogande.Lagar kan användas för att se till att företag inomen viss bransch uppträder på ett önskat sätt. Ekono-miska styrmedel och koncessionsförfaranden är andralösningar som gör det möjligt att kombinera offentligaåtaganden med privat ägande.Bakom det omfattande statliga bolagsägandetfinns framför allt, som sagt, ideologiska motiv. Stat-ligt ägda företag har varit och är fortfarande ett inslagi socialdemokratisk näringspolitik. libera-lerna hyser dock den motsatta uppfattningen. Statligtägande är aldrig något självändamål. Det stridertvärtom mot grundläggande liberala principer. Statligaoch kommunala bolag är dessutom ett hot mot demo-kratin och den fria konkurrensen. Politiker är väl brapå många sätt, men de är ofta dåliga företagsledare.Det offentliga bolagsägandet innebär ett omfattandeslöseri med skattebetalarnas pengar.Herr talman! Vi har under de senaste decenniernakunnat se hur en omfattande bolagisering har ägt rum,framför allt på nivå. Förvaltning har orga-niserats i form av aktiebolag som helt eller delvis harägts av kommunerna. På statlig nivå har inte antaletbolag växt lika kraftigt. Däremot har expansionen avdotterbolag varit mycket stor.Resultatet är att det har växt fram en bolagssektorvid sidan om den demokratiskt styrda förvaltningen.Den offentliga ekonomin blir på så sätt mer ogenom-skådlig för medborgarna. Affärsverksamheten, bådepå och på statlig nivå, leder också tillförluster och till ett ineffektivt utnyttjande av våragemensamma resurser.Med bolagens frammarsch följer också att en be-tydande del av insyn och offentlighet försvinner.Offentlig förvaltning och aktiebolag är inte och skallheller inte vara samma sak. Verksamhet som bör varaoffentlig med full insyn är därmed svårförenlig medaktiebolagsformen. liberalerna anser attdet kommuner och stat ägnar sig åt skall styras demo-kratiskt och med full öppenhet och insyn för medbor-garna.Statliga och kommunala bolag konkurrerar dess-utom ofta, med skattebetalarnas pengar i ryggen, påmarknader där det finns gott om privata företag ochalternativ. Detta innebär självfallet att konkurrensentenderar att bli osund: Det offentliga uppträder på denmarknad staten har till uppgift att ange spelreglernaför.Staten är dessutom ofta en svag ägare med dåligkontroll på vad som försiggår i de egna bolagen. Säl-lan förmår staten tillsätta de bästa tänkbara företags-ledningarna. Dessa systemfel leder till att skandaleroch misskötsel tycks vara vanligare i de statliga bola-gen än på annat håll. uppmärksammades t.ex.att & , där staten är näst störstaägare, gav vd:n iårslön och , eller 250 miljo-ner kronor, i fallskärm - detta i ett statligt ägt företag.Saken kritiseras hårt av representanter för ena huvud-ägaren, bl.a. anser att den kommunala och statligabolagshysterin måste övervinnas. Dessa bolag hotarden offentliga ekonomin och den fria konkurrensen.Insynen och kontrollen försvåras. De stjäl i självaverket resurser och engagemang från det som är detoffentligas huvuduppgifter: att tillse en god vård ochen politik för att främja arbete och sysselsättning.Problemen och svårigheterna kommer tydligt frami den kritik som revisorer riktar mot denstatliga bolagsverksamheten. Kritiken måste betraktassom skarp. I förslaget till , Statens roll somägare av bolag, som har behandlats av 17 remissin-stanser inklusive självt, konstaterarrevisorerna bl.a. följande:Bara i ett fåtal fall finns övergripande syften for-mulerade för bolagen, även i de fall bolagen harhelt eller delvis andra syften än rent kommersiella.Styrelseledamöterna har en oklar syn på vem derepresenterar. känner ledamöter större lo-jalitet med ett visst särintresse som personen i frå-ga representerar än med bolaget, skriver reviso-rerna.Det är svårt att se några konsekventa principersom styr ägarutövandet. Revisorerna riktar kritikmot att ett och samma bolag kan ha målformule-ringar i flera olika dokument. Dessa är dessutomofta långt ifrån tydliga.Ovanstående kritik - och mycket mer - kan sam-manfattas i ett enda ord: ineffektivitet.Den långtgående kritiken från reviso-rer mynnar ut i ett antal åtgärdsförslag. Folkpartietanser att samtliga dessa förslag skall bifallas.Folkpartiet liberalerna anser att den svidande kri-tiken från revisorer gör det ohållbart attfortsätta slöseriet med skattebetalarnas pengar. Vi villdärför, i den takt som det är möjligt, sälja ut merpar-ten av de statliga bolagen. Det arbete som påbörjadesunder den borgerliga regeringen med att minska sta-tens företagsägande måste fortsätta. De försäljningarsom genomfördes innebar att 20statliga företag helt eller delvis överfördes till privataägare. Privatiseringsprogrammet måste återupptas isyfte att skapa sunda ägarstrukturer i bolagen, attlångsiktigt bredda riskkapitalmarknaden och - kanskeframför allt - att renodla statens roll.Herr talman! vill jag också ta upp en vik-tig övrig fråga. Då har fattat ett beslut anserjag, och säkert de flesta med mig, att det beslutet skallverkställas och efterlevas. verkardock vara av en helt annan åsikt. har redantidigare fattat beslut som gäller just kontakterna mel-lan t.ex. statliga företag och departementen, menregeringen har inte följt fattade beslut.Detta är i sanning upprörande och ett oskick som intekan accepteras. I det nya betygssystemet, som kanvara en aning obegripligt ibland, tror jag faktiskt attsaken är solklar: Det blir tyvärr inte mer än IG, dvs.ett klart Icke godkänt!Anf. 157 ():Herr talman! Jag instämmer i vad sa-de tidigare. Jag tyckte också att revisorerhade lagt fram ett väldigt bra förslag om åtgärder.Först tänkte jag att det fanns väl ingenting att hängaupp sig på, för det var väldigt noggrant genomgånget.Men det är just detta: att det är viktigt med mångfaldoch ett differentierat ägande. Vi i sägerinte definitivt nej till statliga företag. Vi tänker oss istället att statliga företag skall ha en typ av ägardirek-tiv. Ena gången kan det handla om att man måste tamiljöhänsyn, andra gånger kan det gälla hälsohänsyneller etiska spörsmål. Vi tycker också att det är viktigtmed kooperativa företag, aktiebolag osv. så att manhar en mångfald, där det också kan finnas kommunalaoch statliga företag. Det är dock inte alla gånger lyck-ligt med de här hybriderna. Dessutom kräver vi insyn.Vi har också tagit upp att det av sårbarhets- ochsjälvtillitsskäl är oerhört viktigt att naturtillgångarnastannar i , att man inte säljer ut dem. För dendelen måste dock inte skogen vara statlig. Tvärtomtror jag att man kan förvalta den mycket bra privat.Jag menar bara att man inte skall sälja ut skogen ochmalmen. Vi vet ju att det nu är många som söker eftermineral i , vilket har skapat stor irritation it.ex. där man inte är van att bli ockuperadav andra. I är vi ju mer vana vid att bli ko-lonialiserade. Det här har gett upphov till ramaskrinbland markägare, som säger att man inte får komma inpå tomten osv. gör ju allemansrätten att man ändåfår göra en del prover. Men som sagt var: Man måstenog se över det här med ägandet. Jag tycker till vissdel att det är viktigt att det finns ett statligt ägandeoch att det finns direktiv för hur det skall förvaltas.Jag har också önskat, om man går litet vidare närdet gäller staten, att man också tittar på hur man istatsförvaltningen förvaltar sina fonder och var manplacerar sina pengar. Även där skulle man ha etiskaplaceringskriterier där man gynnar företag som satsarpå det som är bra för framtiden och bygger upp ettekologiskt hållbart samhälle. Däremot skulle man intesatsa på det som jag, och kanske många med mig, intetycker är alltför bra, t.ex. vapen, sprit och tobak. Dettatycker jag är negativa kriterier.Vi har haft de här frågorna uppe tidigare, och där-för tänker jag inte bli långrandig. Jag står naturligtvisbakom vår reservation, men för tids vinnande yrkarjag inte bifall.Anf. 158 () replik:Herr talman! Jag har bara en kort fråga till EvaGoës. Hon började med att säga att revisorerna hadelagt fram ett mycket bra förslag, så bra att det varsvårt att hänga upp ett anförande på någon enskildhet.Jag skulle då bara vilja fråga: Vad är skälet till att EvaGoës och inte vill ställa sig bakom revi-sorernas förslag utan avstyrker det tillsammans medmajoriteten? Vad är skälet till att hon inte ansluter sigtill den borgerliga reservationen, som just ställer sigbakom revisorernas förslag och kräver att dessa ge-nomförs?Anf. 159 () replik:Herr talman! Jag sade tidigare att vi inte är så ka-tegoriska som ni är. Vi tycker faktiskt att det skallfinnas vissa statliga företag. Dessa är nödvändigabåde som naturliga monopol och för en grundläggan-de infrastruktur.Anf. 160 () replik:Herr talman! Det ställningstagandet har jag allförståelse för. Därför ställde jag inte min fråga på dendelen, utan jag ställde den på revisorernas förslag.Detta handlar ju inte alls om omfattningen av detstatliga ägandet utan mer om hur man effektiviseraroch får en bra hantering av det statliga ägandet. Den-na rapport säger är bra, men hon väljerändå att inte ställa sig bakom den. Därför frågar jag:Varför vill inte ställa sig bakom revisorer-nas förslag och därmed stödja den borgerliga reserva-tionen?Anf. 161 () replik:Herr talman! Som jag har sagt tidigare i de här de-batterna, , pratar inte vi, som ni oftastgör, för vinstmaximering. Vi vill också ha med miljö,hälsa och etiska hänsyn. Det är det som kommer in ispelet.Anf. 162 () replik:Herr talman! Jag har mer eller mindre en fråga attställa till säger att det är bra att t.ex. naturtill-gångarna finns i ett statligt ägande. Jag har ett exem-pel, låt mig ta det. Det gäller aktieinnehav i är värt över 12miljarder kronor i runda slängar. Det är ganska orim-ligt att staten bidrar med riskkapital åt en av de storasvenska skogsindustrierna. En försäljning skulle bidratill att stärka statskassan genom reducering avstatsskulden t.ex. En del av räntevinsten kan användastill att skydda skogsmark med höga naturvärden. Detborde tycka var en bra sak.Anf. 163 () replik:Herr talman! Jag sade inte att jag tyckte att det varbra att skulle vara statligt. Jagsade att det var bättre att det var privat.Jag pratade om andra grundläggande infrastrukturgre-jer. Det kan vara posten t.ex., som vi har olika upp-fattningar om. Just här tror jag att det är mycket braatt det finns en mångfald, lika väl som jag tycker attvattenkraften också borde säljas och gå ned på regio-nal nivå.Anf. 164 ():Herr talman! Som har sagts tidigare handlar dethär betänkandet om de förslag som revi-sorer har presenterat utifrån sin granskning. Denmynnar ut i ett antal konkreta förslag som, för attsammanfatta, går ut på att vi bättre från statens sidamåste klargöra målen för företagen, förbättra styr-ningen av företagen, förbättra uppföljningen ochinsynen när det gäller statens ägande.Sammantaget innehåller förslaget en svidande kri-tik mot staten som ägare av bolag. Revisorerna påtalarbristande kunnande på de departement som ansvararför ägandet. Man påtalar att det bara för ett fåtal före-tag finns angivet i vilket syfte bolaget existerar. Imånga fall saknas uttryckliga mål för ägandet. Debrister som jag har nämnt mynnar naturligtvisockså ut i att det är svårt, för att inte säga omöjligt attklargöra om de mål uppfylls som staten kanske ode-finierat har.Vidare har revisorerna kommit fram till att de avregeringen tillsatta styrelseledamöterna ibland inte ärpå det klara med vem de representerar, vilket nämn-des tidigare. De får heller inte tillräcklig informationoch - det låter nästan för sarkastiskt för att nämnas,men jag gör det ändå - revisorerna skriver: "Vidbehov bör också nyutnämnda styrelseledamöter gesmöjlighet till introduktionsutbildning i allmän bolags-kunskap." Det är något som uppenbarligen saknasbland dem som regeringen har tillsatt för att ledamycket stora verksamheter med ansvar för väldigtmånga anställda. Detta är naturligtvis inte acceptabelt.Riksdagens revisorer påtalar också vikten av att detjänstemän som på departementet arbetar med företa-gen inte också skall sitta i styrelsen för samma bolag.De vill också förbättra kontakterna mellan ägarföre-trädarna och revisorerna.Riksdagens revisorer har lagt ned ett stort arbetesom, om det skulle mynna ut i beslut, skulle kunnamedverka till en större effektivitet bland bolagen.Men de här förslagen biter inte på utskottsmajoriteten,som hävdar att mycket är på gång. Med hänsyn tillden pågående utvecklingen, som man säger, och utanatt ta ställning till alla enskildheter inom ramen förrevisorernas förslag avstyrker därför utskottet såvälrevisorernas förslag som aktuella motionsyrkanden.Så heter det i betänkandet.Jaha, jag trodde ju i min enfald att utskottet hadeatt just ta ställning till de enskilda förslagen. Men häravfärdas förslagen utan att man ens tar ställning tilldem, vilket kanske kan betecknas som uppseende-väckande i sammanhanget.Det finns till betänkandet fogat två reservationer,som jag står bakom. Den ena reservationen handlarjust om revisorernas förslag, som jag nämnt. För är det en självklarhet att statens ägande, där detskall finnas, skall fungera på ett så effektivt sätt sommöjligt. Varje annan position är egentligen orimlig.Därför är jag naturligtvis mycket förvånad över attmajoriteten i form av socialdemokrater, vänsterpartis-ter och miljöpartister och kanske ytterligare någotparti - som jag får återkomma till när jag har kollatom det är så - har landat på den här positionen. Jagtycker att det borde vara en självklarhet.Den andra reservationen berör frågan om försälj-ning av statliga företag. Det är en fråga som vi harhaft tillfälle att diskutera vid många tillfällen här ikammaren tidigare, men jag vill ändå i korta ordalagrelatera våra huvudargument för att staten inte skalläga företag som verkar på en konkurrensutsatt mark-nad:För det första är det fel mot dem som är anställda iföretag som är framgångsrika, eftersom de företageninte får tillgång till det riskkapital som fordras för skall kunna utföra de investeringar som man villgöra. Knappast någon kan väl tänka sig att vi i riksda-gen i budgetbehandlingen skulle avsätta stora pengarför att möjliggöra investeringar för t.ex. . Debehöver mer pengar. Staten som ägare kommer inteatt skjuta till dem, utan det behövs nytt kapital för attTelia skall kunna stå sig på marknaden. Då tror jag atten ägarspridning är den rätta metoden.För det andra ställer ägandet politiker inför svåraavgöranden, där man lätt hamnar fel när företag gårdåligt och av det skälet behöver kapitaltillskott. Detfinns historiskt sett många exempel där staten harsatsat pengar fel och tagit pengar från andra angeläg-na behov.För det tredje skall vi inte äventyra skattepengargenom att ägna oss åt det risktagande som företagan-de i varje enskilt fall faktiskt innebär.För det fjärde vill vi sprida ägandet till mångamänniskor, eftersom vi tror att det är bra för sam-hällsekonomin, för den enskildes ekonomi och förföretagen. Inte minst gäller detta dem som är anställdai de företag som staten äger i dag.För det femte skall statens roll vara att skapa ochupprätthålla regler som får marknaden att fungera påbästa möjliga sätt, inte att driva företag. Det finns detandra som kan göra mycket bättre, vilket jag tyckeratt revisorernas granskning entydigt visar.För det sjätte, och det sista argumentet, riskerarkonkurrensen att snedvridas, eftersom staten har till-gång till både beskattningsrätten och regelverken. Detgör det naturligtvis orimligt att man också driverföretag.Vi föreslår alltså i en reservation att gerregeringen i uppdrag att upprätta och framlägga enplan för försäljning av statliga företag. Staten skallinte driva företag som verkar på en konkurrensutsattmarknad.Herr talman! Jag vill för tids vinnande nöja migmed att yrka bifall till reservation 1, även om jagockså står bakom reservation 2.Anf. 165 ():Herr talman! I näringsutskottets betänkande NU15behandlas revisorers förslag om statensroll som ägare och därtill två motioner som är väcktamed anledning av förslaget.