prot · GL0970 · 1998-02-19 00:00:00 — Det är just den frågan sombereds.Visst är byggforskningen viktig, men den kan be-drivas på litet olika sätt. Låt mig också påminna omatt många av högskolorna i vårt land bedriver enmycket framstående byggforskningsverksamhet. Nuhåller vi på att bygga upp intressanta forskningsmiljö-er runt om i landet på våra högskolor. Jag tycker attdetta definitivt är en sådan intressant forskning somhör hemma i dessa forskningsmiljöer.MAI-avtaletAnf. 78 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den gäller någonting som kallas för ,multilaterala avtal om investeringar. Det pågår för-handlingar inom , och de skall vara klara iapril. Målet med dem är att skydda utländska investe-ringar.Det är en interpellationsdebatt där detkommer att debatteras hur det här påverkar . Jag vill ta upp frågan . I morsekunde vi höra på radio att det kommer att beröra allaområden, även kulturområdet. I är det storaprotester. Man säger att en stat inte kommer att kunnagynna sin egen filmindustri. Avtalet går ut på att maninte får gynna den inhemska investeringen, utan ut-ländska investerare skall ha minst lika god behand-ling. De kan tydligen t.o.m. få en bättre behandling.Jag undrar hur det här kommer att se ut på kul-turområdet. Många länder har begärt undantag när detgäller sociala tjänster, film, radio och TV och en heldel andra områden. har knappast begärt någraundantag alls. Hur kommer regeringen att arbeta föratt dessa försäkringar för utländska investerare i olikaländer skall kunna underordna sig de internationellakonventioner som vi har skrivit under när det gällerskydd för miljön, skydd för mänskliga rättigheter ochskydd för kvinnor? Jag är mycket orolig för att vi härhar ett problem under uppsegling som inte alls äruppmärksammat i den utsträckning som det bordevara.Anf. 79 Statsrådet ():Herr talman! Först tyckte jag att frågan luktadeutrikeshandelsministerns, men den är nog både nä-ringsministerns och kulturministerns. Jag har intetillräcklig information eller kunskap för att svara pådenna till synes mycket invecklade fråga. Men LenaKlevenås har gjort mig tillräckligt intresserad för attgå hem och läsa på en del.Debatten är ju i . Jag hoppasatt deltar i den debatten och ställersina frågor till det statsråd som har det formella an-svaret för frågans hantering. Jag är ledsen, men någotytterligare svar blir det inte från min sida.FastighetsskattenAnf. 80 INGA ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till skattemi-nistern. Bland de viktigaste sakerna för oss människorär hur vi bor. Då konstaterar jag att boendekostnader-na i är bland de högsta i världen. Över 30 %av en disponibel inkomst går till hyran. Jag konstate-rar också att hushållen kläms åt från två håll, delsgenom att skatterna tar alltmer av inkomsten - vi harinkomstskatter, skatter på bensin, energi osv. - delsgenom de höga boendekostnaderna. Hyran eller avgif-ten, kostnaden för boendet, består till stor del avskatter där fastighetsskatten för många är direkt för-ödande.Så kommer jag då till min fråga. Det har rapporte-rats i medierna att statsrådet menar att ingaskattesänkningar är att vänta. Innebär detta att fastig-hetsskatten inte kommer att sänkas om valet ger somresultat att Socialdemokraterna kommer att vara kvari regeringsställning ?Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! På den sista frågan hoppas jag att jagkan svara ja, dvs. att vi sitter kvar i regeringsställningi höst. Men när det gäller själva skattesänk-ningsönskningen är det ju så att om man inte bryr sigom konsekvenserna i andra ändan kan man lova utskattesänkningar. Det vore kanske ett ganska trevligtuppdrag för en skatteminister att lova ut skattesänk-ningar till alla möjliga grupper och alla möjliga än-damål. Men när det hänger ihop och vi faktiskt har enregering som strävar efter att hålla ihop inkomster ochutgifter innebär skattesänkningar också någonting iandra ändan.Det vet vi att det gör också för Inga Berggrensparti. har ju föreslagit mycket storaskattesänkningar, uppemot 100 miljarder under ett parår framöver. Konsekvenserna av detta är också för-skräckande, inte minst för vård, skola och omsorg.Det blir mindre i kommunerna år2000.Vad har det att göra med fastighetsskatten? Jo,skatter och utgifter har ett samband. Man vill gärnasänka skatten, men då måste också vågaprata om det som man skall göra när det gäller välfär-den.Fastighetsskatten höjdes somett av många beslut för att sanera statens finanser.Utgångsläget var ju räntor som låg skyhögt över demvi har . Vad tror att det betyderför bostadskostnaden? När vi har fått ned räntornaoch halverat de räntor som styr boendekostnadernainnebär det minskade kostnader på i måna-den netto för en familj som har en halv miljon i skuldpå en bostadsrätt eller en villa när man får en chansatt lägga om lånen. Och det är ju ganska vanligt, inteminst här omkring. Var räntorna ligger betyder oer-hört mycket för bostadskostnaderna.Vad var det som fick upp räntorna, Inga Berg-gren? Det var när ni sänkte skatter utan att finansieradem och underskotten ökade.Jag kommer inte nu att tala om exakt vilka skattersom kommer att förändras framöver. Det beror påbudgetläget och vad vi prioriterar när vi har resurser. meningen kommer jag inte att ge något löfte.Skattesänkningar skall finansieras och vägas motandra angelägna verksamheter.Anf. 82 INGA ():Herr talman! Jag vill diskutera framtiden, ThomasÖstros. Det var så jag ställde min fråga. Jag vill spe-cifikt diskutera fastighetsskatten. Den frågan har de-batterats, och det kan inte vara främ-mande att alla, hyresgästerna, bostadsrättsföreningar-nas representanter, villaägarna osv., har framfört attdet finns oro bland människor när det gäller boende-kostnaderna. Inte minst den senaste höjningen avfastighetsskatten plus de höjda taxeringsvärdena harvarit förödande för många. Det har betytt att trygghe-ten har raserats för väldigt många. Jag tycker inte attdet är rimligt.Tänker regeringen inte göra någonting åt fastig-hetsskatten?Anf. 83 Statsrådet ():Herr talman! Jag försöker just diskutera framtidenoch vilka prioriteringar som är viktiga framöver. IngaBerggren kommer inte att få några konkreta löften omen sänkning av fastighetsskatten eller bevarande avfastighetsskatten. Det beror på det läge vi befinner ossi, vilka resurser vi har och vad vi prioriterar först.Låt mig påminna om den moderatafastighetsskattepolitiken. Man skryter landet över omatt man vill sänka fastighetsskatten. En del av finansi-eringen av den sänkta fastighetsskatten är att man villminska avdragsmöjligheterna för skuldräntorna påboendet. Vad betyder det här i när en ungbarnfamilj skall sätta bo och köpa ett hus eller bo-stadsrätt?Man får sänkt fastighetsskatt, visserligen, menman får en fördyrad finansiering eftersom man måsteta ett lån för att ha en rimlig chans att köpa en bostad.Inte ens för blir frågan enkel.När det gällde höjningen från 1,5 till 1,7 var valetmycket tydligt. ville snabbare skära nedräntebidragen till de nybyggda fastigheterna. Vi sade:Vi måste få in de pengarna på något sätt, men då ärdet bättre att vi alla bär dem i form av fastighetsskatt.Moderaterna var beredda att sätta ett antal bostads-rättsföreningar och andra i konkurs för att folk skullefå behålla fastighetsskatten och sänka den.KosovoAnf. 84 ():Herr talman! Jag har en fråga till utrikesministern,som handlar om Kosovo. Situationen i Kosovo har juvarit allvarlig , men under det senasteåret har det blivit värre. cirkulerar en del ryktenoch det finns en stor oro hos kosovoalbaner i Sverigeatt Arkan nu skulle vara beredd att gå in i Kosovomed en etnisk rensning. skulle man ratifice-ra avtalet med när det gäller flyktingåtervän-dandet, men det har man inte gjort. En del kosovoal-baner har åkt från och det är fortfarande pla-nerat att man skall åka tillbaka. Min fråga till utri-kesministern är: Har man från regeringen hört de härryktena? Ligger det något i att man är beredd att gå ini Kosovo med etnisk rensning? Är regeringen bereddatt avvakta med utvisning av kosovoalbaner frånSverige tills man har ratificerat och tills situationenhar blivit lugnare och säkrare i Kosovo?Anf. 85 Utrikesminister ():Herr talman! Läget i Kosovo är synnerligen ex-plosivt. Stora insatser måste göras för att lugna nedstämningarna och få kosovoalbaner att samverka medserberna.Det går alltid en massa rykten om att den ena ochden andra skall göra saker och ting. Jag hoppas att detinte är sant och att de inser att de faktiskt måste sam-verka.En annan sak är att vi nu äntligen har fått myndig-heterna i att förstå att man måste göra ettavtal också med om att ta tillbaka sina med-borgare, nämligen de som är av kosovoalbanskt ur-sprung och inte har asylskäl och därför skall tillbaka.Detta är viktigt i princip. Alla länder har ju en skyl-dighet att ta tillbaka sina medborgare och inte stängadem ute.Det är inte ratificerat och klart . Vi utgår från attmyndigheterna i lever upp till vad de harlovat oss. Vi kommer sedan att göra en bedömning,som vanligt, från fall till fall vad gäller individerna.Om det hela skulle urarta i Kosovo är det ju inte möj-ligt att skicka tillbaka människor dit.Anf. 86 ():Herr talman! De rykten som går har varit ganskaintensiva . Precis som utrikesministern sadeär situationen explosiv i det här området.Sverige har ju skickat tillbaka människor till Ko-sovo även innan man har ratificerat. Även om mankommer att ratificera är situationen så allvarlig därnere att många kosovoalbaner lever i stark oro här iSverige. Grundprincipen att varje land skall ta tillbakasina medborgare är ju givetvis viktig.Har inte regeringen övervägt att inte bara göra enindividuell prövning utan faktiskt låta kosovoalbanersom finns här i få stanna här så länge situatio-nen är som den är där nere?Anf. 87 Utrikesminister ():Herr talman! Vi litar självfallet på att våra myn-digheter med de informationer de har om läget i andraländer gör bedömningar enligt den lagstiftning vi harnär det gäller frågan att skicka tillbaka människor.Det tror jag att det också finns anledning för riks-dagens ledamöter att göra.Statsbidragen till kommunernaAnf. 88 ():Herr talman! Inrikesministern sade att hanräknade med en positiv sysselsättningseffekt i kom-muner och landsting på 20 000 med hjälp av rege-ringens nya kommunpengar. I det pressmeddelandesom regeringen, bl.a., skickadeut , gör man en uppskattning av vad dehär pengarna skulle ge kommun för kommun, lands-ting för landsting. Då talar man om 40 000 jobb - denpositiva effekten - . Man kanredan nu säga att det är en halvering. Det ger en nybetydelse åt halveringsuttrycket.Vad värre är: rapporterar tidningen att antalet anställda fortsätter att minska. Vihar tappat ytterligare 20 000 jobb i kommuner ochlandsting . Gapet mellan vad regeringenhar sagt och verkligheten är alltså 60 000jobb.Jag minns när regeringen och de socialdemokra-tiska riksdagsledamöterna åkte land och rike kringoch redovisade kommun för kommun hur många jobbdet skulle bli med de här pengarna. Min fråga tillinrikesministern är: När kommer inrikesministern attskicka ut nya uppgifter, kommun för kommun, ochredovisa vad effekten egentligen har blivit? Det kanvara intressant att ta del av det. Faxarna måste gåvarma på arbetarkommunerna med de här nya siffror-na. Det är alltså en skillnad på 60 000.Anf. 89 Inrikesminister ():Herr talman! Jag sade tidigare i debatten att vi ge-nom det extra tillskott som vi nu ger kommunerna iform av ökning av de generella statsbidragen harbromsat upp uppsägningarna. Det kan vi märka . minskadeantalet sysselsatta med 20 000 i kommunsektorn. Nuär det uppbromsat. Den period ni hade ansvar för1991-1994 försvann det över 120.000 anställda inomkommunsektorn.Det vi nu ser framöver är att de extra tilldelning-arna för 1999-2000 kommer att betyda ökade tillskottmotsvarande 20 000 arbetstillfällen. Det är en ökningav de generella statsbidragen som möjliggör detta.Det parti ni avser att bilda regering med efter valet1998 vill ta bort och säga nej till ökningen av de ge-nerella statsbidragen 1999-2000. Men inte bara det.Man vill också få fram en skattesänkning i kommu-nerna med en krona. Detta skulle få en förödandeeffekt på antalet anställda i kommun och landsting,men också på möjligheten att klara av vård, omsorgoch skola.Med tanke på storleksskillnaden mellan moderateroch kristdemokrater - det lär väl inte bli så förfärligtstora förändringar i valet - är det väl ingen tvekan omvem som kommer att hålla i den taktpinnen.Anf. 90 ():Herr talman! Jag frågade inrikesministern när hantänkte skicka ut motsvarande dokument. Det är alltsåregeringens pressmeddelande där man kommun förkommun i hela landet, landsting för landsting talar omhur många nya jobb som de här pengarna skulle ge.Det är totalt 40 000 under 1997 och 1998.Nu säger ministern att det handlar om 20 000.Verkligheten, som vi har fått veta , talar om -20.000. Hur skall vi kunna tro på regeringens press-meddelanden? Hur skall vi kunna tro på regeringenspolitik att säkra resurser till kommuner och landsting- det handlar just om vårdsektorn, omsorgssektornoch skolan - när det är en sådan våldsam diskrepansmellan vad man skriver i sina pressmeddelanden ochhur verkligheten ser ut?Det finns ingen trovärdighet kvar bakom det härtalet, . 91 Inrikesminister ():Herr talman! Det finns betydligt större trovärdig-het för den politik vi för gentemot kommunerna änden regeringskonstellation som ochhans parti skall gå in i efter 1998. Ni vill försämra förkommunerna genom att inte höja statsbidragen för1999 och 2000. Ni vill dessutom tvinga fram en skat-tesänkning som ytterligare minskar möjligheterna förkommunerna.Genom de åtgärder som vi redan har vidtagit,nämligen att vi började höja statsbidragen 1997 ochhöjde dem ytterligare 1998, har vi bromsat upp deuppsägningar som kommunerna hade planerat. Det är20 000 färre sysselsatta 1997 än 1996. Men upp-bromsningen är av den storleksordning som står ipressmeddelandet.När vi nu blickar fram mot 1999 och 2000 ochökar statsbidragen innebär det en ökning eller räddadejobb som motsvarar 20 000. Den ekvationen är intealls konstig. Men det är klart att om man försökervrida om siffrorna som gör kan man fådet till vad som helst. Detta är fakta. Ni har trovärdig-hetsproblem, som skall regera med ett parti som villförsämra för kommunerna.Anf. 92 TREDJE VICE TALMANNEN:Med detta är den timme som står till förfogandeför frågestunden till ända. Jag tackar statsråden förderas medverkan.11 § Information från regeringen om Sverigesordförandeskap i det nordiska regeringssamarbe-tet 1998Anf. 93 Statsrådet ():Herr talman! är ordförandeför det nordiska regeringssamarbetet. statsministern programmet för ordföran-deskapet i samband med session iHelsingfors. Jag är glad över att, när vi nu kommit enbit in i arbetet, få tillfälle att informera omordförandeskapet. Innan jag går vidare vill jag passapå att avisera den skrivelse om nordiskt samarbetesom regeringen kommer att överlämna till riksdagenom några veckor.I dag skapar de nordiska frågorna inte alltid destora rubrikerna, men likväl kan vi som medborgare iNorden ta del av det nordiska samarbetetsframgångar. Vi har en öppen och gemensam arbets-marknad - många är de svenskar som tack vare denfinner sysselsättning i som de avhjäl-per flaskhalsproblem i ekonomi. Ungefär enfemtedel av vår varuhandel sker med de nordiskagrannländerna. Vi har öppna gränser utan passtvång,en förmån som vi skall se till att behålla även närSchengenavtalet träder i kraft och blir en del av EU:sregelverk.När vi går och handlar väljer vi gärna produktermed den gröna svanen, den gemensamma nordiskamiljömärkningen. Ur företagens synvinkel blir svanendärmed en garanti för en större nordisk hemmamark-nad och en stimulans att producera miljövänligt.När nu tagit över ordförandeklubban i detnordiska regeringssamarbetet vill vi förena kontinuitetmed förnyelse. Vi kommer att fullfölja tidigare påbör-jat samarbete som vi kommer att värnatraditionell nordisk samverkan för kulturellt utbyteoch ökad språkförståelse. Det svenska ordförandeska-pet har ambitionen att förtydliga samarbetets politiskadimensioner. Det skall utövas aktivt för att söka nor-disk sammanhållning och samsyn, säkra kontinuitetoch fullfölja pågående arbete. vill verka föratt samarbetet förblir en stabil plattform för konkretsamverkan inom och för internationellt age-rande - i närområdet, i och globalt.Två breda initiativ skall prägla ordföran-deskap. bör samverka närmare för ökad sys-selsättning liksom för att göra och dess nä-rområden till en ekologiskt hållbar region. Detta ärtvå politiskt helt centrala verksamhetsfält där det finnsen tydlig bäring på nordisk samverkan i relation tillnärområdet och i det vidare Europasamarbetet.Vårt geografiska läge är också en tillgång i kam-pen för jobben och miljön. ligger i en avEuropas snabbast växande regioner. Med angränsandeområden runt , Barents och har Nor-den en unik utvecklingspotential.Särskild vikt skall läggas vid att göra omställning-en till ekologiskt hållbara samhällen till ett självklartelement i ansvaret för och arbetet inom alla samhälls-sektorer. På motsvarande sätt skall strävan att stärkasysselsättningen och minska arbetslösheten vara bä-rande teman i arbetet i alla berörda samarbetssektorer.Norden kan befrämja en politik som förenar miljön,ekonomin och kampen för jobben.Ordförandeskapet förpliktar också till attunder 1998 vidareföra och utveckla ett antal initiativsom tagit som ordförandeland . Detrör sig framför allt om en fortsatt stark tonvikt pågemensamma åtgärder för barn och unga liksom omen uppföljning av arbetet kring IT-frågor.Sverige vill även ta ett aktivt ansvar föratt påbörjade initiativ förverkligas. Det skall ske medledning av de beslut som fattade 1995om reformering och vitalisering av det nordiska sam-arbetet, och inom ramen för särskilda sektorsprogram.Som exempel på frågor där vill bidra till attföra arbetet framåt kan nämnas: insatserför ökad språkförståelse, vidgad nordisk samverkan inärområdet, ökade insatser för förebyggande ochbekämpande av brottslighet samt en stärkt samverkanmed frivilliga organisationer.Arbetet med att förverkliga ordförandeprogram-mets mål och intentioner har kommit väl i gång . De svenska ordförandena i respektive sek-tor går starkt in för sina uppdrag, och samordningeninom av arbetet har förstärkts.Nordiska ministerrådets sekretariat har gjort en ge-nomgång av aktuella projekt som bör prioriteras sär-skilt. I samband med 50:e sessionkommer samarbetsministrarna att kunna lämna redo-görelse för hur långt vi kommit.Samverkan mellan och regeringar-na skall utvecklas i enlighet med intentionerna i re-formarbetet vars grund lades 1995. skallverka för konstruktiva insatser från regeringssidan föratt skapa mötesplatser för parlamentariker och rege-ringsföreträdare för dialog i centrala politiska frågor.Herr talman! Det nordiska samarbetet måste be-drivas så att det blir relevant för medborgarna ochkopplas till vardagsnära frågor. Ett område där sam-arbetet kan förbättras är handeln. Vi måste kunna göramer för att öppna våra marknader för varandra. Det ärmärkligt att det måste vara så krångligt med gräns-överskridande handel liksom att arbete och bosättningpå ömse sidor av en nordisk gräns skall behöva varaså problemfyllt som det ibland verkar.En av hörnstenarna inom EU är förverkligandet avden inre marknaden. Trots detta har det visat sig attdet finns olika typer av hinder som gör att den inremarknaden inte fungerar fullt ut. Kommerskollegiumkommer därför att överlämna en rapport därman tittar på just förverkligandet av den inre markna-den i . Det kan ge förutsättningar för Nordenatt bli en förebild och gå i fronten för att förverkligaEU:s inre marknad fullt ut.Även i Östersjösammanhang görs ansträngningarför att underlätta gränsöverskridande handel. Sedanoktober arbetar en kommitté med en inven-tering av alla de hinder som ur svensk synvinkel finnsför ökad handel och ekonomiskt samarbete kringÖstersjön. Inventeringen skall sedan kompletterasmed förslag till åtgärder för att eliminera dessa hin-der.När jag fick statsministerns uppdrag att blinordisk samarbetsminister motiverades detta bl.a.med att samarbetet runt och inom Nordenflätas allt tätare samman. Det vidgade Östersjösamar-betet bör inte på något sätt ses i konkurrens med detnordiska samarbetet. Tvärtom är och Nor-den en fråga om både-och. Det är viktigt att se detmervärde som en sammanflätning av dessa två samar-betsområden kan erbjuda.Herr talman! Nordiskt samarbete är inte vad dethar varit, säger en del. Det är riktigt. Det förändras,anpassas och utformas med hänsyn till de förutsätt-ningar som utvecklingen i omvärlden ger oss, precissom det bör vara. I den nya tideräkning som gällersedan , och nyanordiska EU-medlemskap har det nordiska samarbeteten ny dynamik. Det svenska ordförandeskapet inriktaspå att ta tillvara detta.Anf. 94 ():Herr talman! Samordningsministern sade att nor-disk politik inte alltid ger de stora rubrikerna, och dethar nog historiskt varit så. Möjligen skulle man kunnasäga att när man hör inspirerande och optimistiska ordfrån kanske det blir litet mer trycksvär-ta i fortsättningen. Jag hoppas det.Både det som sades på nordiska mötet i novemberoch det som sägs här i deklarationen är bra. Jag tyckerockså att det är bra att sysselsättning och miljöfrågorskall profileras, och det nya kapitlet i Amsterdamför-draget är också bra. Men vi får se om vi orkar levaupp till det.Vi har en god arbetsmarknadspolitisk tradition iNorden och i . Däremot har vi i kon-staterat att vi har misslyckats med att öka sysselsätt-ningen. Den fortsätter att sjunka. Där har vi framförallt näringspolitiska brister.När man nu drar linjerna från de stora frågorna -miljöfrågor, öppna gränser, ekologisk grund och vaddet kan vara - vill jag ta fasta på det och ställa enfråga till samordningsministern.Det gäller de nära och små frågorna som ministernsjälv nämnde. Jag tror att det behövs en aktiveringhär. Det gäller t.ex. gränsgångare, dvs. de som jobbaroch bor i olika länder. Det gäller inte minst mellanSverige och , där vi för övrigt har världenslängsta EU-gräns. Vi har TV-samarbetet, där språk-förståelsen skulle kunna få sin chans. Jag instämmermed ministern när han säger: Varför skall det vara såkrångligt gott samarbete?Anf. 95 Statsrådet ():Herr talman! Jag tackar för de uppmuntrandekommentarerna. Jag kan inte säga annat än att jagdelar den sista formuleringen. Den tycker jag varväldigt bra. Vi skall också ägna oss åt de nära ochsmå frågorna och inte minst gränsbygdernas problem.Det är något som jag tycker att jag som nordisk sam-arbetsminister har en skyldighet att engagera mig i.Det är en trovärdighetsfråga för hela det nordiskasamarbetsprojektet att människor som bor vid engräns kan tillämpa nordismen i sin vardag, att leva iett land och arbeta i ett annat och umgås över gränsen.Detta skall inte försvåras och krånglas till av reglersom skapas i våra parlament.Det tänker jag ägna mig åt - se det gärna som enprogramförklaring - och jag känner i ryggen.Anf. 96 ():Herr talman! Jag vill bara instämma i det sista somsamarbetsministern sade. Jag tycker att det är bra attdet blir uttalat i kammaren.Jag har en liten hängfråga. Ministern sade i detförsta inlägget att grunden för samordningsministernsutnämning var det starka Östersjösamarbete vi skallha. Det har jag inte några invändningar mot. Men vikanske har ett område som är ännu mer aktuellt, ochdet är samarbetet mot västerhavet.Det är det enda ställe i där tre länder mötsväldigt nära. Där finns mycket att göra på miljöområ-det och när det gäller infrastrukturfrågor. När nusamordningsministern har Östersjöarbetet på sinagenda låt oss då också ägna oss åt ochvästerhavet. Där finns rätt mycket av samma frågor.Anf. 97 Statsrådet ():Herr talman! kan vara lugn. Jagkänner samma engagemang för som ElverJonsson gör.