prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Om det då uppstårstora strömmar in till ett visst land måste världssam-fundet hjälpa till och fördela dessa bördor. Det är såvi arbetar i genom att göra överföringar avs.k. kvotflyktingar till svenskt territorium för att fåmöjligheter att ge dessa människor en vistelse på långsikt. Detta är svensk flykting- och invandringspolitiksom den har beslutats här i riksdagen.Det som är viktigt att konstatera är att asylfrågansom den har framställts här av ochandra inte är föremål för diskussion . Det är intedet ärendet handlar om, utan det handlar om andrasaker. Det är att skydda från olikagränsöverskridande brottslighet, att kontrollera attpersoner som kommer in här har rätt att vistas här.Det är precis vad vi gör i . Så dethär är ingenting nytt egentligen, det handlar bara omatt man vill samverka om detta.Schengen innebär en mycket stor fördel för tredje-landsmedborgare, de som inte har medborgarskap. Dekan nu röra sig i på ett annat sätt än man harkunnat . Våra svenska invandrare har fått sökaolika former av visering för att komma vidare ned tillEuropa eller till sina hemländer. kan man åkautan visering genom . Det är en mycket storfördel.Jag ser också möjligheterna för tredjelandsmed-borgare på . Om vi får någorlunda harmo-niserade regler skall tredjelandsmedborgare på siktkunna röra sig ännu friare också vad gäller bosättningoch arbete i de olika länderna runt om i . Detkan man bara göra om vi har någorlunda harmonise-rade invandringsregler i EU. Men som sagt Schengenär inte någonting som direkt berör flykting- och in-vandringspolitik, som det har försökt framställas här.Jag är rationell, . Till skillnad frånPeter är jag mycket känslomässig. Jag serstora fördelar med det här samarbetet och hoppas attdet kan utvecklas vidare.Anf. 167 () re-plik:Herr talman! Jag tänkte kommentera det som sa-des om asylland. säger att rätten attsöka asyl oavsett Schengen sträcker sig till förstabästa säkra land. Men jag menar, och den tolkningenhar jag uppfattat att vi är överens om här i kammareni dag, att om man söker sig till första bästa säkra landinom Schengenområdet och får avslag i det landet, fårman automatiskt avslag inom hela Schengenområdet.Det är ett problem, och det ingår ju i har alldeles rätt i, och det harjag också mycket tydligt redovisat, att det i sig intestår att asylpolitiken inom skall lik-riktas. Det är inte det vi skriver under . Men inne-börden måste bli den, . Jag kan intese hur det skulle bli på något annat sätt. Sedan kanman tycka att det är bra. Vi kan ju hoppas att en lik-riktad och harmoniserad asylpolitik blir väldigt bra.Men om jag tittar på vad som händer inom EU-området , i , i som helhet serjag att vi bygger stora tjocka murar, ibland rent fysis-ka murar med värmekameror och , för att hindramänniskor att över huvud taget ta sig till vår gräns.Det är det som gör mig orolig.Jag har inte sagt att asylpolitiken ingår i det häravtalet. Men konsekvenserna av bl.a. det här avtalettror jag blir att asylpolitiken måste förändras. Jaghoppas att den kommer att förändras till det bättre,men jag är inte alldeles säker på att det blir så. Det ärdärför jag har tagit upp den frågan.Anf. 168 (m) re-plik:Herr talman! Asyl har man rätt att söka i det landsom kan erbjuda skydd. Man kan också ta sig tillandra länder genom den s.k. en route-principen, dvs.att man inte vistas i mellanländerna.Då kan man ta sig hit. Det var så som skedde medexempelvis bosnierna och kroaterna. De tog bussdirekt till . De kallas för en route-flyktingaroch därmed kunde de söka asyl här. Den principenfinns.Däremot är det inte önskvärt att man först prövarsin asylansökan i , sedan går man över tillHolland, sedan går man till och så småning-om kanske man får uppehållstillstånd någonstans. Detär inte så asylrätten är konstruerad. Asylrätten skallsökas där man kan få skydd, första bästa säkra tredjeland. Det är detta det handlar om här. Därför harländerna kommit överens om ett system för att fördelaansökningarna. Det är det som är innebörden av bl.a.Dublinkonventionen.Anf. 169 () re-plik:Herr talman! Egentligen tror jag att det här hand-lar om den grundläggande frågan hur man ser påmänniskor som flyr för sina liv. Jag tror inte, och dethoppas jag verkligen att inte hellertror, att människor tycker att det är speciellt roligt attvalsa runt bland olika länder.Man söker i princip asyl i det första land mankommer till, därför att man behöver en trygg plats attvara på. Om man sedan blir nekad är det väl ganskanaturligt att man fortsätter sin vandring. Vad är alter-nativet då, att man skall återvända till sitt hemland föratt bli fängslad eller fortsatt förföljd? Det är det somSchengenavtalet påverkar, om man söker i ettSchengenland har man förlorat sin chans att sökavidare i alla dessa länder. Det är det som är problemetmed Schengenavtalet.Anf. 170 (m) re-plik:Herr talman! Det är inte heller så. Varje land kanalltid pröva en asylansökan från vem som helst somhar varit någon annanstans om man så önskar. Natio-nella regler kan ta överhand. Det är också fullständigtglasklart att det är på det sättet. kan ta upp tillasylprövning en person som har sökt i , omman nu tycker att inte är en rättsstat, omman tycker att inte har ordentlig asylprocesseller om det finns särskilda omständigheter. Men nuär vi rätt överens mellan EU-länderna om att det finnssäkra asylprocesser och därför finns det oftast intenågon anledning att ta upp en ny process i ett annatland, exempelvis i . Men möjligheten finnsalltid.Anf. 171 (mp) replik:Herr talman! Jag hade inte tänkt säga något menjag kan inte låta bli att ta upp den fria rörligheten. Vimåste klara ut begreppet fri rörlighet för personer.Det verkar som om man i de andra EU-länderna harfruktansvärt svårt att röra sig. Det är stora hinder närvi pratar om det. Men medborgare i EU-länder harredan i dag rätt att fritt resa in och uppehålla sig iannan medlemsstat för att där söka och ta anställning,starta egen verksamhet, ta emot tjänster, studera,vistas där som pensionär osv. Denna fria rörlighetomfattar även familjemedlemmar - oavsett medbor-garskap. Detta regleras i EG-fördraget och har ingen-ting med att göra.Varför talas det då om fri rörlighet som en kom-mande befrielse? Det är bara innebörden av person-kontrollen vid gränspassering. Många talare har kon-staterat att det blir en ökad kontroll. Det blir en ökadkontroll för medborgare från tredje land. En medbor-gare från tredje land som reser till ett annat land inomSchengen än det ursprungliga inreselandet måsteanmäla sig hos behörig myndighet. Det måste skeantingen vid själva inresan eller senast tre arbetsdagardärefter. Det finns också bestämmelser om kontroll avhotell och camping. Formulär och registreringskortmåste fyllas i.Vi måste tala om rätt saker i fråga om fri rörlighet.Där slarvas det från moderat håll.Anf. 172 () replik:Herr talman! Jag redovisade att jag försöker sättamig in i själva . Jag försöker attgranska detta objektivt. Jag känner en person som försöker att sätta sig in i frågoroch se möjligheter och problem.Jag redovisade att jag är kritisk mot en del saker iSchengensamarbetet. Jag blir riktigt förvånad över atten person som sväljer förslaget somdet är. Å andra sidan är han engagerad i flykting- ochinvandringspolitik.Jag har reflekterat över en sak. pre-senterade Land för hoppfulla. Enligt dettavill man släppa in alla människor. Det skall över hu-vud taget inte finnas några gränser för dem som villkomma hit. Vad tycker om det?Anf. 173 (m) re-plik:Herr talman! Det stämmer, , att jagär mycket intresserad och engagerad i flyktingpolitis-ka frågor. Jag är däremot mindre engagerad i flykting-smuggling. Det är det vi talar om här i Schengenpers-pektivet.Jag tillhör dem som tror att det är viktigt att länderkan samverka om att stoppa den stora och luckrativamänniskohandel, människosmuggling, som sker.Jag tycker att vi skall försöka diskutera det på ettsakligt sätt.Alla som vill ta sig till är inte flyk-tingar. De som är flyktingar och har asylskäl skallgivetvis få stanna. Asylrätten skall värnas, inte urhol-kas. Asylrätten får inte missbrukas. Den måste värnas.Den måste värnas med regelsystem som staterna äröverens om och som UNHCR tycker är rimligt ochriktigt. Det är något slags väktare för att asylreglernaföljs i de olika länderna. Detta skall vi fortsätta med.Den illegala invandringen med hjälp av smugglaremåste vi komma åt. De som berikas där är smugglar-na. De som får ta stryk är de stackars människor somsmugglas och får bekosta urdyra pengar till dessagangsterligor. Det är det jag vill komma åt.Jag återkommer angående Land för hoppfulla.Anf. 174 () replik:Herr talman! Jag tror inte att någon över huvud ta-get ifrågasätter kampen mot den internationaliseradebrottsligheten, inklusive kampen mot dem somsmugglar in flyktingar till EU-länderna. Jag tror intenågon ifrågasätter detta.Vad använder fingeravtryck tillfrån en flykting som har tagit sig hit? Vad har det medhanteringen av flyktingar som sådana?Titta på dessa frågor och reflektera över om detligger någon rimlighet i det som håller på att ske.Anf. 175 (m) re-plik:Herr talman! Jag hann inte svara på om Land för hoppfulla. Där står inte att vi villha en fullt ut fri invandring. Framför allt blev det inteden moderata partistämmans beslut.Men vi vill gärna ha en öppnare hållning gentemotarbetskraftsinvandring. Men den måste vara seriösoch väl prövad.Fingeravtryck har inte heller med detta att göra.Det rör . Den har vi redan beslu-tat om och har trätt i kraft. Vi tar fingeravtryck på allasom kommer hit till , vare sig de skall invand-ra eller inte. Jag har fått kladda fingeravtryck när jaghar rest till . Det är inte så onaturligt. Detta är föratt undvika att man med hjälp av olika namn ochidentiteter försöker komma runt asylprocessen.Anf. 176 () replik:Herr talman! Jag tänkte ta upp två frågor somGustaf var inne på. Den ena gäller att asylinte skulle ha med detta att göra, eftersom den iSchengenkonventionen inte räknas som en riktigfråga. Asyl- och flyktingpolitiken hänger ihop medAmsterdamfördraget.Jag tycker att detta har varit ett vanligt sätt förmånga i EU-debatten att vilseföra och lura människor.Om man ser varje sak isolerat och inte tar hänsyn tillnågot annat kan man slippa alla de svåra debatterna.Det är lätt. Sanningen är att alla dessa saker hängerihop på ett logiskt, naturligt sätt. Det är genom attSchengen förs in i Amsterdamfördraget som flykting-och asylpolitiken kan föras in i första pelaren.Det är på grund av att Schengen har genomförts iett antal länder som Europol har tvingats fram. Alladessa saker hör ihop. Det gäller också Dublinkonven-tionen. Man kan inte prata om en av dem utan att tahänsyn till de andra. Därför hänger asylfrågorna up-penbart ihop med Schengen, viseringsfrågorna och deyttre gränserna. Det är ett sammanhängande paket.På slutet tog upp frågan om för-nuft. Det var i första hand riktat till Socialdemokra-terna. Det har varit ett slags prägel på socialdemokra-tisk politik...Anf. 177 TREDJE VICE TALMANNEN:Nu gäller repliken . 178 () replik:Herr talman! Jag har aldrig beskyllt Moderaternaför att ha förnuft som sitt adelsmärke. Snarare har detvarit konservatismen, en känslomässig vilja, som harvarit det konservativa partiets ledstjärna. Det utesluterinte i och för sig att man använder förnuftet. Jag tror ioch för sig att försöker göra det.Anf. 179 (m) re-plik:Herr talman! Det är bra att vi alla försöker varaförnuftiga. Jag tror, med förlov sagt, att många harsvartmålat Schengen . Man hetsar upp sig förmycket och går för långt i sina fördömanden. Jag skallinte heller förneka att det alltid finns problem i nästasteg och att det inte går att överblicka allt. Jag är denförste att inse det.Jag är en konservativ person och inte särskilt lagdför snabba förändringar. Men det här har varit enprocess som har vuxit fram under två . Den hardiskuterats i - där vi bägge sitter med.Det har varit många debatter. Jag är förvånad över attdet har uppstått något slags folkrö-relse på området. Det visar att det inte har funnits såmycket täckning för svartmålningen eftersom ni intehar lyckats mobilisera folk kring ett nej.Anf. 180 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om att debattenhar blivit stark bara . Hade vilyckats få i gång diskussionen tidigare är det möjligtatt det hade blivit ett annat beslut i dag.Jag kan inte påstå att ja-sidan har underlättat. Desom är anhängare av det stegvisa federalistiska ge-nomförandet av den europeiska staten och unionenförsöker se saker i den allra minsta be-ståndsdelen, vilket gör att diskussionen blir väldigtförvirrad. Jag har stor förståelse för att många upple-ver ett stort motstånd och svårigheter att tränga ige-nom den här materian och upplever att makthavare iSverige inte underlättar det minsta för folk att begripasaker.Anf. 181 ():Herr talman! Utskottets talesman hade tidigare idebatten synpunkter på vissa deltagares debattmeto-der. egen metod tycks vara attbara gå i replik med dem som han kan avfärda för attvara EU-motståndare och därmed slippa innehållet ifrågan.Göran sade attSchengen inte har med asylrätten att göra och att handärför inte ville diskutera den frågan.Var det därför som Schengenstaterna i julas kräv-de, av hänsyn till , att inteskall släppa ut kurder som vill söka asyl i ett Scheng-enland? Har Schengen bestämmelser om viserings-politik? Förnekar att det blir svåra-re, t.ex. för en algerier som flyr sin regims terror, medvisumplikt till samtliga Schengenländer? FörnekarGöran att viseringsplikt för 130 stater,bl.a. alla de som producerar riktiga flyktingar,innebär att färre flyktingar kommer att kunna nå ettSchengenland för att söka asyl? Finns det över huvudtaget något i den alltmer restriktiva europeiska flyk-tingpolitiken som oroar och hansparti?Det är riktigt att inte bestämmervilken flyktingpolitik vi får. Det är det sätt på vilketEuropas regeringar kommer att tillämpa Schengen-samarbetet som bestämmer vilken flyktingpolitik vifår. Där har jag inget förtroende för den regering somGöran företräder i . Det ärdärför man bör säga nej till ,såsom regeringar nu tillämpar det.Anf. 182 ():Herr talman! Jag måste hålla med den här frågan.I dag har vi hört många upprörda röster, som lugnthar förklarat vad som är problemet med Schengen-samarbetet. Sakfrågan är väldigt komplex. Schengen-samarbetet hör ihop med polissamarbetet, med Ams-terdamfördraget och en massa olika frågor - allt gårin i vartannat. Det går inte att diskutera Schengen utanatt diskutera delar av Amsterdamfördraget eller Dub-linkonventionen - allt hänger ihop.Det är kanske en del av det som EU gör. För attförvirra allmänheten, som skall övertygas om EU:sförträfflighet, delar man upp det i så många delar rör till det för alla. Det blir speciellt svårt förallmänheten att förstå, men även för politiker kan detvara svårt att förstå.Vad handlar Schengen om? Är det spöket somPeter tog upp?De 39 poliser som stod här och den kravallutrust-ning som fanns utanför var en s.k.proaktiv verksamhet, en förebyggande verksamhet.Här uppe på åhörarläktaren tog en person emot ettpapper av en person som stod bredvid. Den personentogs snabbt och säkert - i form av en proaktiv verk-samhet - om hand av vakterna och slängdes ut. Mankan inte ge sin granne ett papper; det kanske är nå-gonting farligt, om det rör någonting som är mot EU.Jag vill ha ett tydligt svar av socialdemokraterna:Är det rätt att en person som sitter på läktaren häruppe och tar emot ett papper av en annan person blirutslängd av riksdags vakter? Är det rätt?Eller är det ett tecken på det som Schengen bl.a. stårför, nämligen mindre rättssäkerhet för väldigt många?Göran skrattar när jag säger det här, mendet har hänt här uppe på läktaren . Det är flerasom har blivit utslängda, därför att de hade vinkat tillnågon här nere i kammaren. Är det någonting som äracceptabelt ? Jag vill ha ett svar på den frågan.Även om det kanske inte direkt berör Schengen hardet med den frågan att göra.Frågorna om asyl och illegal smuggling har ocksåtagits upp i debatten. lever vi inte upp till . Det kanske finns en anledning till attmänniskor smugglas in, nämligen att människor harbehov av att söka skydd i andra länder. har deinte den möjligheten, och därför kanske det förekom-mer människosmuggling. Det är en del av den männi-skosmuggling som sker. Men här verkar det bara varaett stort problem.Jag vill jobba förebyggande, genom att vi har ettsystem som innebär att de som har rätt till asyl kansöka och få asyl och som förhindrar att människorbehöver söka asyl i andra länder, inte genom att vibygger upp murar.Det finns ett land som är duktigt på att bygga uppmurar, och det är . Jag var i i och vet att den som har varit där blir under-sökt och kontrollerad, och privata handlingar blirkopierade.Människor demonstrerade i när Ams-terdamfördraget diskuterades, och hundratals männi-skor häktades och undersöktes, t.o.m. i rumpan. Detvar s.k. proaktiv verksamhet. Det kanske är att sespöken.Problemet är att vi har för dålig insyn i det som ärSchengensamarbetet och polissamarbetet, för dåligparlamentarisk insyn och kontroll. Problemet är utgår från andra principer än vad som är grundenför svensk rättssäkerhet, en svensk syn på registrering,på vilka som skall registreras och varför. Vi har haften bra syn på det i , men den synen delar maninte i alla länder.När det gäller nordiskt samarbete har länder sam-arbetat som på ganska många områden har en likartadsyn. Det har man inte i alla länder i EU, och därförblir det farligt i ett samarbete just i de frågor som rörrättssäkerhet, polis och registrering när man har väl-digt olika syn och olika historisk erfarenhet i dessafrågor.Jag vill ha ett direkt svar på frågan: Var det rätt avvakterna att slänga ut en person därför att han togemot en uppmaning att demonstrera mot Amsterdam-fördraget? Är det ett led i en proaktiv verksamhet?I övrigt stöder jag de kritiska synpunkter motSchengen som har framförts.Anf. 183 ():Herr talman! Jag kan självfallet inte uttala mig omvad som hände på läktaren och om det var rätt ellerfel. Det är en fråga som får diskute-ra med talmannen, och möjligen talmanskonferensen,som har ansvaret för vad som sker i kammaren.Yvonne Ruwaida talar väldigt spydigt och förakt-fullt om proaktiv polisiär verksamhet. Jag måste förmin del säga att när jag bevittnade nazistdemonstra-tionen till minne av den 8 novemberhade jag varit tacksam om polisen hade haft en pro-aktiv polisiär verksamhet. Där brast det uppenbarligeni den polisiära planeringen. Jag tror att håller med mig om att det hade varit bra omman hade hanterat den situationen på ett mycket bätt-re sätt.Det är något förvånande att en integrationspoliti-ker som säger att det nordiska sam-arbetet går bra därför att folk som samarbetar där ärlika. Det blir något egenartat om samarbete världenöver bara skall förbehållas dem som är och tänkernågot så när lika. Det skorrar förfärligt falskt i den härdebatten.Anf. 184 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag erinrar om att vi nu diskuterar betänkande nr15 och inte ordningsregler.Anf. 185 ():Herr talman! När det gäller Schengensamarbetetoch frågan om proaktiv verksamhet kan jag ställafrågan så här: Är det rätt att satsa resurser på att ha 39poliser och kravallutrustning utanför därföratt det kanske blir en demonstration mot Schengen?Är det rätt satsade resurser?Varför satsar man så mycket på den typen av pro-aktiv verksamhet i stället för på demonstrationen tillminne av , där det faktiskt behövdes? Ärdet en prioritering i linje med ?Jag tycker att blandar ihop endel frågor när han säger att integration är samma saksom att tro att alla människor tycker lika. Jag tror inteatt hela världen skall vara en stat och att vi skall tyckalikadant. Människor bygger faktiskt upp samhällen påolika sätt utifrån erfarenhet och historia. Det tyckerjag är positivt. Det är mångfald, som faktiskt är bra.Anf. 186 ():Herr talman! Polisarbetet i anslutning till demon-strationen till minne av , polisarbetetutanför , polisarbetet vid opinionsmö-tet mot på ochpolisarbetet i , där demonstranter uppen-barligen greps, har egentligen ingenting med Scheng-ensamarbetet att göra. Det utgår från respektive landsnationella lagstiftning. Den förändras inte av Scheng-ensamarbetet.Jag vill sedan kommentera det som sades omsamma syn. Jag hörde tydligt att att det är enklare att samarbeta i därföratt man har samma syn på saker och ting. Jag kan intedra någon annan slutsats av det än att tycker att de som skall samarbeta skall ha ungefärsamma syn på saker och ting. Det är ett något egenar-tat perspektiv om man försöker framställa sig som enintegrationspolitiker.Anf. 187 ():Herr talman! Först vill jag ta upp den proaktivaverksamheten. Jag vill ändå ifrågasätta att vi inte kanfå ett svar på frågan om det är rätt av vår publik påläktaren att ta emot ett papper med en uppmaning attdemonstrera mot Amsterdamfördraget. Jag anser attdet är en sak som skall diskuteras i och atttalmannen inte skall ha några invändningar mot det.Frågan skall diskuteras här, för den hör ihop med dendebatt vi för . Den hör ihop med diskussionenkring Schengensamarbetet.Jag vill fortfarande gärna ha ett svar på frågan omsocialdemokraterna tycker att det är rätt att någon urpubliken blir utslängd härifrån under denna debattdärför att han eller hon har tagit emot ett papper frånen annan person i publiken.När det gäller integration vill jag säga följande:Visst har vi en liknande syn i på frågor somrör registrering och polissamarbete. Det har vi därföratt vi har jobbat mycket tillsammans i dessa frågor.Jag anser inte att och och harliknande syn i polisfrågor. Om socialdemokraterna ijustitieutskottet anser det kan det vara bra att få vetadet.Anf. 188 (m):Herr talman! Jag tycker nog att i litet för mycket i sina inlägg. Hon svartmålarsituationen och får det till att Schengensamarbetetnärmast innebär att blir något slags polisstat.Det kommer långt ifrån att bli så. De länder som nuingår i har alla en sak gemen-samt. De är utpräglade rättsstater som vill samverka,samarbeta och göra det lättare för sina medborgare attröra sig fritt och resa över ett gränslöst Europa.Det är inte bara det, herr talman. Dessutom stårytterligare tio länder i kö för att komma in i dettasamarbete och också bli Schengenmed-lemmar. Vad beträffar situationen i är bådeFinland och helt övertygade om att de skallin i vare sig säger jaeller nej. Här har vi en nordisk front som spricker.Det säger är fel på alla sätt.Jag skulle vilja vända på det och säga att det posi-tiva trots allt är att den fria rörligheten för människorbetyder oerhört mycket och har ett mycket stort sym-bolvärde för framtid. Jag förstå inte att viskall behöva svartmåla detta.Anf. 189 ():Herr talman! Det låter fint med den fria rörlighe-ten. Men , Amsterdamfördragetoch är mer än så. Det vet ocksåGustaf har rätt att avstå från det överstatligasamarbetet vad rör därför att man äremot överstatlighet. Det har inte krävt. Jagtrodde tidigare att inte heller socialdemokraternatyckte att federation var eftersträvansvärt. Varför harman då inte begärt samma undantag som ?Vad gäller det som sades om synen på rättsfrågorvill jag säga att jag tycker att det är bra att Sverigeinte har samma syn som , där vissa kommu-ner bara ger barnbidrag till vita barn. Det är accepte-rat. Eller har vi, , samma syn somFrankrike i denna fråga?Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU18 PersonuppgiftslagMom. 3 (ett nytt EG-direktiv om skydd för perso-nuppgifter)1. utskottet2. 2 (fp, mp)Votering:188 för utskottet46 för res. 235 avstod80 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 30 m, 16 c, 17 vFör res. 2: 3 m, 18 fp, 15 mp, 10 kdAvstod: 3 s, 31 m, 1 vFrånvarande: 33 s, 16 m, 11 c, 8 fp, 4 v, 3 mp, 5 kdAnna () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Eva () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 5 (generell integritetslagstiftning)1. utskottet2. 3 (m)Votering:190 för utskottet84 för res.