prot · GL0962 · 1998-02-05 00:00:00 — Vi har också engång kartlagt läget för att se hur god efterlevnaden är.Det fanns åtskilliga brister. går vi ut en andragång. Jag förväntar mig att det är väsentligt bättre.Vi tar dessa frågor på allvar. Vi skall naturligtvisfortsätta att ha stor vaksamhet på dessa områden.Anf. 42 ():Fru talman! Jag noterar att finansministern krävermycket stora förändringar för att han skall bli upp-rörd. Det som hände inom skedde samti-digt som man meddelade att 800 kollektivanställdamedarbetare måste avskedas. Det var mycket kraftigahöjningar av chefslönerna. Det borde väl ändå fåfinansministern att erkänna att vaksamheten borde ökaäven på detta område.Anf. 43 Finansminister ():Fru talman! Än en gång: Frågan om detaljernabakom lönesättningen i kan jag inte svarapå. Det är inte mitt ansvarsområde. Det finns säkertmöjlighet att belysa den frågan mer utförligt än vadjag kan göra just här och nu.Jag till återigen till säga: Försök inteatt jämställa detta med vad vi har sett exempel på i detprivata näringslivet. Det är en himmelsvid skillnadnär det gäller omfattningen av förmånerna och kon-struktionen av fallskärmar, avgångsvederlag och pen-sionsersättningar. Det är ljusårs avstånd.Jag tycker att det är viktigt att vi ändå gör dendistinktionen. Annars hamnar vi fullständigt fel idebatten.Anf. 44 ():Fru talman! Jag skulle vilja fortsätta diskussionenmed finansministern i den här frågan. Börsen har juregler för redovisning. Det har visat sig att i Storasförslag till årsbokslut skrevs de ekonomiska åtagan-dena under en punkt som man kallade "övrigt". Anserfinansministern att Stora därmed har brutit mot bör-setiken? Hur anser i sådana fall finansministern attbörsen bör agera mot företag som så uppenbart brytermot en etikregel?Anf. 45 Finansminister ():Fru talman! Jag har noterat denna omständighet,som är anmärkningsvärd. Vi kan också konstatera attkritik har riktats från olika håll mot detta mörkläg-gande av de faktiska förhållandena. Men skall intejag ta på mig någon domarroll och tala om vilka felsom har begåtts. Att kartlägga den frågan är en sak förbörsen och en av börsens medlemmar.Men visst understryker detta det jag sade tidigare.Det är naturligt att begära att den som är ordförande idet berörda företaget, - tillika ordföran-de i - går ut och lägger alla kort påbordet och förklarar vad som har hänt. Frågan måsteställas till honom. När vi har fått en fullständig redo-görelse kan vi dra slutsatser: Krävs det lagstiftningeller behövs det skärpta krav på börsens medlemmar?Det får vi ta ställning till när vi har mer information.Anf. 46 ():Fru talman! I årets finansplan, som vi hade möj-lighet att påverka, skrev regeringen ganska mycketom lönebildning och vikten av låga löneavtal. Det ärdjupt demoraliserande att man nu mitt under pågåen-de avtalsförhandlingar klipper till med de stora fall-skärmar som förekommer i fallet Stora. Jag vill frågaom finansministern är beredd att ta kontakt med ledning för att påtala de saker somde själva berättat om och få dem att medverka till attha rekommendationer i stil med vad staten har för destatliga bolagen.Man skulle ju också vilja stävja det här otygetmed stora fallskärmar och ha en särskild beskattningför inkomstslaget avgångsvederlag. Är finansminis-tern beredd att titta närmare på sådana lösningar? Definns i en del länder.Anf. 47 Finansminister ():Fru talman! Den sistnämnda frågan om möjlighe-ten att ha ett särskilt inkomstslag för fallskärmar harundersökts. Slutsatsen har blivit att det i praktiken ärogörligt. Hur önskvärt vi än kan tycka att det vore ärdet i praktiken förmodligen omöjligt att göra denåtskillnaden mellan vad som är fallskärmar och vadsom är någonting annat. Jag tror inte att det är enframkomlig väg.Däremot delar jag oro över vil-ka effekter detta kan få för avtalsrörelsen. Det är klartatt detta inte underlättar den. Jag kan bara uttrycka enförhoppning om att det hos de aktörer som förhandlarfinns en större ansvarskänsla och en större känsla förlandets väl och ve än vad vi har sett uttryck för i en-staka exempel under senare tid.En idé som både och Per-OlaEriksson för fram är att inbjuda till överläggningarmed näringslivet, eller andra.Spontant vill jag säga att idén är väl värd att begrun-da. Jag skall ta med mig den härifrån, diskutera medmina kolleger i regeringen och pröva förslaget i posi-tiv anda. Vi får återkomma till vilken slutsatsen blir.Anf. 48 ():Fru talman! Jag känner till den prövning somgjorts om ett särskilt inkomstslag. Men eftersom detfinns en statlig rekommendation om att man har denhär typen av avgångsvederlag , borde manfaktiskt efter den tiden kunna ha annorlunda skattereg-ler. Jag tycker att det finns skäl att återigen titta pådetta och vända stenen en gång till. Vi måste stävjaförfaringssättet att vissa grupper har fri lejd ut ur ettsystem där andra skall hålla nere lönekraven. Det ärdemoraliserande, och det måste med all önskvärdtydlighet påtalas.Anf. 49 Finansminister ():Fru talman! Jag säger än en gång att frågan harstuderats ingående, och slutsatsen var att det i prakti-ken inte är görligt att genomföra något sådant. Debat-ten som förs i denna kammare och runt om i lan-det, där många människor känner upprördhet över deförhållanden som blottas, leder förvisso fram till att viallvarligt får fundera över hur vi skall hantera situa-tionen, vad vi skall göra åt saken. Jag välkomnar deidéer och uppslag som förs fram här. Det finns an-ledning för oss att fundera vidare på detta. Jag tror attdet är viktigt att vi på något sätt kan manifestera attdet här är viktiga frågor och att ansvarskänsla måstevisas från olika håll i samhället, även från ledandepersoner i det privata näringslivet.Anf. 50 ():Fru talman! Jag noterar att finansministern pekarpå opinionsbildning och på att självsanering i detprivata näringslivet vore det bästa. Mot den bakgrun-den vill jag formulera mig så här: Det bästa exempletpå en god ledare är att han, eller i något enstaka fallhon, inte roffar åt sig allt vad han eller hon kan fåutan i stället avstår från att roffa åt sig. Tycker fi-nansministern att detta är ett rimligt sätt att resonera?Anf. 51 Finansminister ():Fru talman! Jag kan inte annat än instämma. Detvar en klok formulering. En annan devis som är viktigatt framhålla är: Se till vad folk gör - inte till vad desäger. Har man det som maxim kan det vara litet avett rättesnöre för det egna agerandet.Hur skall man kunna gå ut och uppmana löntagare- det må vara i privat näringsliv eller i offentlig sektor- att hålla igen och nöja sig med några få procentsökningar av de ganska låga löner som många har,som man ser dessa fabulöst stora förmåner?Hur skall man med någon trovärdighet kunna gå utoch predika återhållsamhet i avtalsrörelsen? Jag troratt den trovärdigheten är förbrukad på vissa håll.Anf. 52 ():Fru talman! Jag tror att man måste skärpa tonenför att påverka den allmänna debatten. Det var därförjag medvetet använde uttrycket "roffa åt sig".Låt oss uttrycka det på ett annat sätt: Den senastes.k. fallskärmen och pensionsavtalet motsvarar livsin-komsten för tio vårdbiträden. Tio vårdbiträden somjobbar tjänar tillsammans lika mycket som denhär direktören får i avgångsvederlag och pensionsav-tal. Här får vi ett slags mått på storleken. Det är så vimåste resonera för att kunna påverka den allmännaopinionen.BarsebäckAnf. 53 ():Fru talman! Även min fråga kan ha rubriken . Jag kan knyta an till det som sades tidigare. Hurskall man kunna få förståelse för krav på återhållsam-het när man själv är beredd att slösa bort och slängamiljarder i sjön och därigenom hota tusentalsvårdjobb och tiotusentals lärartimmar?Jag tänkte ställa frågan till finansministern. Hanhar medverkat till ett regeringsbeslut om att drain ett driftstillstånd för ett aggregat i Barsebäcksver-ket. Ett sådant beslut innebär ju att innehavaren avtillståndet får rätt till ersättning. Jag vet att Finansde-partementet aldrig skulle ha medverkat till ett sådantbeslut utan att ha skapat sig en bild av vilka kostnaderdetta kan åsamka statsverket.Därför vill jag fråga finansministern: fi-nansministern inför kammaren och folk genågon bild av vilken kostnad - gärna uttryckt i antaletvårdplatser och lärartimmar, som Kjörnsberg var innepå - dagens beslut åsamkar statsverket?Anf. 54 Näringsminister ():Fru talman! Det är ingen ny debatt startar, men den är ändå viktig. Frågan är: Vilkakostnader har vi för att ställa om energisystemet? Närblir de som störst? När blir de som minst? Vår be-dömning är att om vi gör omställningen av energisys-temet , om vi börjar nu och genomförden planerat, begåvat, lugnt och sansat så blir kostna-derna lägre än om vi genomför omställningen snabbtoch hafsigt. Det är de två alternativ som vi står inför.Leijonborgs alternativ är tydligen att genomföra om-ställningen kort och snabbt. Därför måste frågan bli:Är vårt alternativ ett dyrare eller ett billigare alterna-tiv? Vår bedömning är att det är billigare.Värdet av kan variera. Det finns de ikammaren som gärna vill att staten skall lägga utmycket pengar. Det har jag hört i inlägg tidigare. Mendet finns också de som har en annan uppfattning. från i går här. driftkostade mer än elpriset, står det.Anf. 55 ():Fru talman! Det är svårt att se att det som skerär begåvat. De alternativ som diskuteras är att byggaut vattenkraften, att öka gaseldningen eller att impor-tera elektricitet från i . Inget av de trealternativen verkar särskilt begåvat.Varför skall det vara så svårt att ge ett svar på minenkla fråga? I vilken storleksordning ligger den räk-ning som statsverket kommer att få betala till Sydkraftför att man nu drar in driftstillståndet? Vi kan pratarunt om alternativkostnader och sådant, men detta ärju en utbetalning som skall ske från staten. För attmedborgarna skall kunna bedöma detta vore det väl-digt bra att veta om det handlar om 2,7 miljarder, 9,5miljarder eller 16,3 miljarder. Ge oss ett begrepp omvilket skadestånd regeringen har förorsakat detsvenska statsverket!Anf. 56 Näringsminister ():Fru talman! hör till dem som ifolkomröstningen gick ut och uppmanade svenskafolket att rösta för att avveckla kärnkraften. sägerhan att det är omöjligt att stänga av en av dessa tolvreaktorer. Var ute och ljög för svens-ka folket när han drev kampanjen för att gå bort frånkärnkraft till något annat alternativ? fortfarande att kärnkraften skall stängas av, menatt det inte går att stänga av en kärnkraftsreaktor utanatt det får allvarliga konsekvenser. Hur hänger dennamatematik ihop? Det är väl ändå inte så att medvetet förde svenska folket bakom ljuset isamband med folkomröstningen?Kostnaden för att stänga av måste ställas mot al-ternativet, dvs. alternativ, nämligen attalla reaktorer stängs av . Det är helt säkertett dyrare alternativ än att stänga av ochpå planerat sätt. Vilken den enskilda kostnaden blirför varje reaktor om man väljer alternativeller regeringens alternativ är svårt att spå om. Jagkan bara konstatera att i den artikel som fanns i i går sades det att drifts-kostnader var högre än elpriset.Anf. 57 ():Fru talman! Det är riktigt att jag röstade på linje 2.Jag håller fast vid den - självfallet skall kärnkraftenpå lång sikt ersättas av bättre energislag.Men jag kan inte begripa varför det skall vara såomöjligt att för svenska folket redovisa kostnaden!Man kan föra det resonemang som näringsministerngör, men är det uppenbart att det beslutregeringen fattade kommer att föranleda enutbetalning från staten till . Det har väl ocksåvisst intresse för svenska folket att veta hur stor denär? Jag kan förstå att man av förhandlingsskäl inte kanange beloppet så väldigt exakt. Men detta står vi juinför vad vi än beslutar om här i ; om viskall köpa stridsflygplan eller vad det än handlar om.Vi har ändå ett belopp att föra upp i tabellen. Men iden här tabellen står det ingenting! Det är därför jagen sista gång vädjar till näringsministern: ossnågot begrepp om hur mycket regeringen påförmiddagen har kostat svenska folket!Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! rör vi oss i rätt riktning. sägerLars att vi naturligtvis skall ersätta kärn-kraften med ett annat energislag. Det är bra - då är viöverens om det. Den skall ersättas. Både jag ochLeijonborg inser att det kostar att ersätta.Då kommer vi till nästa fråga: Är det rätt för migatt nu ange den ersättning som är beredd attbetala ? Den frågan svarar påsjälv genom att säga att det nog inte är bra ur för-handlingssynpunkt. Det är också mitt svar. Den dagenjag anger ett belopp har jag självfallet också lagtgolvet i förhandlingen. Jag företräder helt och fulltskattebetalarna. På har man all den expertisoch all den kunskap man behöver för att förhandla isin position. Jag skall inte lägga golvet i en sådanförhandling . Både jag och vill stänga,vi vet att det kostar och jag tror att det kostar mindreom man gör det under en längre tid.Anf. 59 ():Fru talman! Det är en väldigt viktig fråga som äruppe. Den har engagerat svenska folket, den härkammaren och olika regeringar under decennier.Det finns en annan aspekt på den fråga som ärförknippad med regeringens beslut . Den gällerdet som kom ut i medierna i går om att är mycket oroad över säkerhetsbildensom uppstår om man stänger ett av de två Barsebäck-saggregaten. Där finns nämligen ett integrerat säker-hetstänkande. Jag vill höra regeringens svar på denproblematiken, dvs. att man nu är rädd för att säkerhe-ten vid det kvarstående verket blir betydligt sämre ännär bägge två är i gång. Vore det bättre att vänta nå-got längre, och stänga bägge verken vid ett senaretillfälle av omsorg om säkerheten med tanke på attBarsebäck ligger på ett ur geografisk synpunkt såolyckligt sätt?Anf. 60 Miljöminister ():Fru talman! Som ansvarig för kärnkraftssäkerhetenkan jag konstatera att för den är det helt avgörande attvi börjar kärnkraftsavvecklingen , så att vi kan fåen långsam, successiv avveckling.SKI och SSI har inte sagt sig vara mycket oroadeöver att vi nu börjar avvecklingen. Däremot har debegärt vissa extra resurser för att hantera avveckling-en, och för att hantera avvecklingen av den ena reak-torn innan man senare går vidare med den andra. Deextra resurserna har SSI och SKI också fått av rege-ringen.Anf. 61 ():Fru talman! Jag tycker att det är något lättvindigtav den för kärnkraftssäkerhet ansvarige ministern attbara säga att man ger litet mer resurser. Oron gälleratt det handlar om två integrerade system. är manrädd för att den mest kompetenta personalen kommeratt försvinna. Det är ett av de element som tas upp.Detta viftas undan med att myndigheten nu fått ettanslag. Men det är inte det som saken gäller, utansaken gäller hur man skall kunna garantera säkerhetenom hälften av personalen försvinner.Anf. 62 Miljöminister ():Fru talman! Jag utgår från vad SSI och SKI självameddelar regeringen. De meddelar att de kan se vissaproblem när det gäller personalen, men att dessa pro-blem kan mötas genom att man får extra resurser ochgör extra insatser avvecklingen pågår.Jag upprepar än en gång: SKI och SSI är inte mycketoroade. De har fått de resurser av regeringen somkrävs för att man skall kunna ta itu med avvecklingenpå ett säkert sätt.Det är också viktigt att komma ihåg att när vi byg-ger och startar kärnkraftverk är vi i precis sammasituation. Man börjar ju med en reaktor innan manbörjar med den andra. Den situationen var vi i när vibörjade med . Den ena reaktorn startade ettpar år före den andra.Anf. 63 ():Fru talman! Det är en intressant debatt att lyssnapå, och jag har svårt att låta bli att lägga mig i.Jag antar att vi alla är överens om att åldrande re-aktorer blir dyrare att hålla i gång efter hand. Det ärbevisat med de tillskottsinvesteringar som har gjortsunder senare år. Jag antar att vi är överens om attåldrande reaktorer inte blir säkrare . Deriskerar att bli osäkrare, och det är bara förstärkt kon-troll som kan hålla ögat på vad som där händer.Med anledning av det tidigare replikskiftet vill jagställa en rak fråga till som har medförhandlingarnas uppläggning att göra.Har regeringen gett förhandlarna direktiv om attde inte fick sluta ett avtal om ersättningen innan rege-ringen fattade sitt beslut om avveckling av den förstareaktorn?Att jag ställer den frågan har naturligtvis att göramed att det finns två parter i det här sammanhangetsom kan vara mer eller mindre villiga att snabbtkomma fram till ett slut på förhandlingen.Anf. 64 Näringsminister ():Fru talman! Mitt svar på fråga ärnej. Jag önskar en snabb uppgörelse. Det ligger istatens intresse, i aktieägares intresse och ipersonalens intresse. Däremot hade jag inte tänkt migatt vi skulle ha träffat en överenskommelse innanlagen var behandlad i . Den respekten tyckerjag att vi skall ha för . När väl harfattat sitt beslut, har förhandlarna att så snabbt sommöjligt komma fram till en lösning.Anf. 65 ():Fru talman! Därmed konstaterar jag att om detfinns någon skuld att fördela så är den fördelad påflera parter i det här sammanhanget. Så uppfattar jagAnders svar. Skall man göra en förhand-lingsöverenskommelse måste det vara två styckensom kan enas, annars är det ingen förhandlingsuppgö-relse.Anf. 66 ():Fru talman! Jag vill återgå till frågan om hurmycket det här kommer att kosta.Skall man åstadkomma säkra reaktorer skall mansatsa sina pengar på andra sidan i Ignalinaoch Sosnovy Bor eller någon av de 160 mer ellermindre osäkra kärnkraftsutbåtarna i Murmanskområ-det. Det kan vi väl ändå vara överens om. Detta är ettslöseri.Min fråga är till finansministern. kommer ettskadestånd att betalas ut. Det kan ske omregeringen får som den vill, nämligen att rättsproces-sen glider snabbt på. Det är möjligt att det blir så. Dåär min fråga till finansministern: Hur hanterar fi-nansministern detta skadestånd i vårpropositionen?Kommer vi där att få se en summa reserverad fördenna kostnad, precis som man har i andra samman-hang för planerade stridsvagnsinköp, Öresundsbrooch andra offentliga upphandlingar?Anf. 67 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig återigen säga att när det gällerfrågan om att anvisa medel för inlösen av denna reak-tor är det regeringens uppfattning att vi inte skallannonsera en sådan summa. Vår bedömning är attdetta blir golvet i förhandlingarna. Vi skall först hakommit så långt i förhandlingarna att vi kan se att detgår att nå en uppgörelse. Vi skall också ha ett hum omhur den uppgörelsen kommer att se ut innan vi ger ossin i detta.Jag vill än en gång säga att i den här situationen,med en avveckling, har alla här i ställt sigbakom att vi skall ta de samhällsekonomiska kostna-derna för detta. Det är bara frågan om när vi skall tadem och på vilket sätt det blir billigast. Min bedöm-ning är att det blir billigare om vi gör det . Det visar ju också oron för avstängningenoch för att det skall vara problem med att få frampersonal redan när den första reaktorn stängs av. Hurskall det då bli när hela programmet avvecklas?Anf. 68 ():Fru talman! Näringsministern svarar inte på minfråga. Jag frågade inte efter de samhällsekonomiskakostnaderna. Jag ställde den mycket mer begränsadefrågan: Vad kostar detta statsbudgeten? Vad kostardetta de svenska skattebetalarna?I andra sammanhang har regeringar kunnat göramycket stora upphandlingar av t.ex. stridsvagnar,robotar, utan att detta har mörkats avrespektive statsråd. Upp till bevis och ge oss klarhetnu, ! Sluta mörka om kostnaderna!Denna kostnad måste vägas mot andra utgifter, varesig det gäller lärare, vårdplatser eller något annat.Anf. 69 Näringsminister ():Fru talman! Jag förstår att gärna vill hanågot slags monopol på sanningen. Men det är fak-tiskt inte så att det blir dyrare om man stänger avkärnkraften successivt än om man gördet . Det är faktiskt inte så att man kansäga att den korta tiden alltid är det billigaste alterna-tivet. Vi har den uppfattningen att om man skall ställaom energisystemet - vilket jag och harrekommenderat i en folkomröstning och vilket Hamil-ton kanske också gjorde - skall vi också ta kostnader-na för detta.Vid vilken tidpunkt denna kostnad uppstår i stats-budgeten beror ju väldigt mycket på vilket förhand-lingsresultat det blir och vilken typ av ersättning Syd-kraft kommer att erbjudas och kommer att acceptera.Det begriper faktiskt om han vill begripadet.Försäkringskassornas arbetssituationAnf. 70 ():Fru talman! Jag har en fråga om situationen påförsäkringskassorna. Jag vänder mig till statsrådetMaj-Inger Klingvall.I dag är situationen hårt ansträngd på försäkrings-kassorna. För någon vecka sedan kunde vi läsa om attdetta kulminerade i och med att nya ansökningar ombostadsbidrag osv. blir långahandläggningstider och onödigt lång väntan på pengarmånga gånger mer en regel än ett undantag. Jag ochMaj-Inger har diskuterat det här förut ikammaren. Så tidigt som tog JO ocksåupp detta i sin kritik. Han sade då att vi kunde befaraatt rättssäkerheten kanske inte var vad den borde varaför den enskilde medborgaren.Snart kan vi vänta oss en ny topp i försäkringskas-sans arbetsmängd. Det sker när vi övergår sjuklöneperiod . Då kommerca 160 000 nya sjukdomsanmälningar som mankommer att behöva administrera utan att man fårnågot extra tillskott. Då har jag en fråga till statsrådet.Finns det någon beredskap och strategi för att mötadenna ökade arbetsmängd för att förhindra att rättssä-kerheten ställs helt åt sidan?Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Jag är själv ofta ute och besöker kas-sorna. Jag tror mig känna till förhållandena rätt väl.De ser olika ut, men på många håll är det ansträngt. meningen har rätt.Inför det här budgetåret anvisade vi extra pengartill försäkringskassornas administration. De extramedlen uppgår till 200 miljoner. Den bevakning vihar och den beredskap som finns är att vi behandlarden här frågan tillsammans med alla andra budgetfrå-gor nu när vi förbereder vårbudgeten.När det gäller den konkreta frågan om sjuklöne-perioden vill jag säga att det också är viktigt att kännatill att när sjuklöneperioden förlängdes till fyra veckorinnebar det inget avdrag på administrationsanslaget.Det har varit oförändrat sedan dess.Anf. 72 ():Fru talman! Dessa var viktigapengar som fick. Problemet är attde togs från nödvändiga insatser i ett kommande sam-verkansprojekt.Det är ju inte bara en ny sjuklöneperiod som vikan se fram emot. Vi har en stor pensionsreform somskall sättas i sjön. Vi har omställningsproblem attbrottas med inför osv. Jag vet att detär väldigt lätt att alltid ropa på mer resurser, men i dethär sammanhanget vore det kanske viktigt. Man måstekanske ställa sig frågan om vi har ett välfärdssystemsom svenska folket inte kan ta del av på ett tillräckligtrimligt och rättvist sätt. Jag tycker att socialförsäk-ringsministern bör utveckla detta i sitt svar.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! De extra 200 miljoner som försäk-ringskassorna har till sin administration under det häråret har tagits fram genom omprioriteringar. De harvarit ett betydelsefullt tillskott för att klara av de vik-tiga uppgifter som administrationen har.Sedan pågår ett stort arbete både när det och när det gäller det reformeradepensionssystemet. Jag är övertygad om att det kom-mer att gå bra för att klara av denhär stora omställningen. Det görs mycket stora an-strängningar nu för att administrationen skall fungerabåde när det gäller och när det gällerdet reformerade pensionssystemet.AsylpolitikenAnf. 74 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till PierreSchori som gäller asylpolitiken. Frågan har aktualise-rats genom amerikanska UD:s rapporttill kongressen om omvärldens inställning till demänskliga rättigheterna.Frågan gäller tolkning av s.k. säkerttredje land. Man menar att vi har en för vid tolkningav det.Min konkreta fråga till statsrådet är: Anser rege-ringen att ett land för att klassas som säkert tredjeland måste ha anslutit sig till FN:s flyktingkommis-sion?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! I regel ja.Anf. 76 ():Fru talman! Det var ett kort svar, som jag ändåinte är nöjd med eftersom svaret var "i regel". Ett ja,rätt och slätt, hade jag varit mycket nöjd med. Efter-som svaret var i regel ja, vill jag ha en utveckling avvilka undantagen är.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman!