prot · GL0982 · 1998-03-18 00:00:00 — Svårare än så är detinte. Men av olika skäl, som jag tycker blir mer ochmer fördolda, kan man inte komma loss i den härfrågan. är det återigen tydligen så att den utred-ning som sitter har fått förlängt förordnande till eftervalet, så det blir väl ingenting av detta heller.Det är ju litet egendomligt: En teknisk lagstiftningsom egentligen inte borde ha några partiskiljandeaspekter blir blockerad av olika skäl, och det händeringenting. Just nu spelar det inte så stor roll, för be-hovet av rekonstruktionslagstiftning är inte så stort.Men det dröjer väl inte länge förrän det är aktuelltigen, och då står vi där utan några som helst redskapför att rekonstruera i de fall det faktiskt går.Jag tycker helt enkelt att regeringen där någon-stans skulle ta sig samman och föra fram en vettiglagstiftning rätt snabbt. Eller också skulle man lägganed hela det projektet och bara konstatera att det finnstvå alternativ, konkurs eller en underhandsuppgörelse.Någon annan rekonstruktionslagstiftning skall vi inteha, som ett av få länder i hela världen. Men vi kan välutmärka oss på detta område såväl som på andra, därvi har blivit litet udda fåglar.Tack, herr talman!Anf. 4 PER () replik:Herr talman! Jag tycker att det är litet synd attRolf inte stöder vår reservation. Fick manned beloppet till skulle det betyda oerhörtmycket för många personer med skuldsaneringsbehov.Jag tror att den pekpinnen faktiskt behövs till myn-digheterna. pekar ju på trögheten i bil-dandet av rättspraxis.Vi är helt överens när det gäller kronofogdens rolli sammanhanget. Kronofogden är den person somskall företräda staten, oavsett om det gäller skattereller vad det än gäller. Det är kronofogdarna som totala insynen, det är de som kan göra en riktigbedömning.När det sedan gäller skatteprivilegiet och före-tagshypotekens förmånsrätt tror jag att kan känna sig ganska lugn. När utredningen läg-ger fram sitt förslag tror jag att kankänna sig mycket nöjd med utredningens förslag. Därarbetas just i den riktning som öns-kar och som och jag är helt enigaom.Men jag tycker att det är litet synd att RolfÅbjörnsson trots allt inte stöder de 30 000 kronorna.Det är ett första steg för att få ned beloppet till han-terlig nivå och för att snabba på processen.Anf. 5 () replik:Herr talman! Det beror på de betänkligheter avrent principiell art som jag har. Vi är ju helt överens isak. Man kan möjligen hoppas att den här debatten ikammaren kan utgöra ett stöd för vankelmodigatjänstemän att fatta riktiga beslut.Anf. 6 ():Herr talman! Det här betänkandet från lagutskottethandlar om 17 motioner om olika insolvens- ochutsökningsrättsliga frågor. En motion föreslår vi skallbifallas. Den handlar om "herrelösa" fastigheter, därutskottet anser att rättsläget är oklart och att fråganbör utredas. I övrigt yrkar jag på utskottets vägnaravslag på de andra 16 motionerna.Konkurserna har nått sådana höjderi antal och omfattning som man tidigare inte kunnatföreställa sig, från ungefär 6 000 under 80-talettill runt 20 1993. har antalet konkurserminskat, men de är fortfarande inte nere i 80-taletssiffror. Den stora mängden konkurser har naturligtvisutsatt det konkursrättsliga systemet för stora påfrest-ningar. har också behandlat frågor kringkonkurser vid ett flertal tillfällen.Den här gången anser och även kd atten parlamentarisk utredning skall utses med uppgiftatt utreda och lämna förslag om konkurslagen, främstnär det gäller förvaltningen och tillsynen. Men, herrtalman, det föreslår skall göras är redangjort. Enligt regeringen finns ett antal övergripandeproblem med konkurstillsynen. Regeringen beslutadedärför att tillsätta en särskild utredare.Enligt direktiven till skallden nya inriktningen vara sådan som nuföreslår. Borgenärskollektivet är konkurshanteringensviktigaste grupp. Det är deras rättigheter som berörs,vanligen på ett mycket ingripande sätt. En ny annor-lunda inriktning av konkurstillsynen bör därför utfor-mas så att borgenärskollektivets ställning inte försva-gas och helst förstärks.Regeringen har också i sina direktiv pekat på des.k. , Justi-tiekanslern och har också upp-märksammat frågan. Listorna har ansetts utgöra enform av etableringshinder. De tillämpas också olikapå olika håll i landet.När det gäller tillsättande av konkursförvaltare ärutredaren också fri att föreslå åtgärder som kan inne-bära effektiviseringar och besparingar för såväl statensom enskilda som berörs av konkursen. Särskilt vik-tigt är att beakta intresset av såväl en hög kompe-tensnivå bland dem som utses till konkursförvaltaresom en fri konkurrens bland dem som uppfyller kom-petenskravet.Utgångspunkten för utredningen skall dock varaatt den statliga konkurstillsynen behålls. Den skallvara knuten till kronofogdemyndigheten, men kon-kursförvaltningen skall vara privat. I moderatmotio-nen får vi en historieskrivning över konkurstillsynen iSverige och förslag till en privatisering. Jag kännerinte till hur det fungerar i andra länder. Jag undrar omStig Rindborg kan ge mig exempel på länder därtillsynen är privatiserad. Tills annat bevisats är jagdock helt övertygad om, liksom regeringen enligtdirektiven, att den statliga konkurstillsynen skall be-hållas.Det här betänkandet handlar också om skuldsane-ringslagen, ett annat av våra mer diskuterade ämnen.Här hade vi en hearing som väl bekräf-tade vad många av oss redan visste: Skuldsanering-slagen är en lag som behövs. Vi har också beslutat omen del förändringar. Jag håller med om det Per Ro-sengren anser om beloppet när det gäller möjlighet tillskuldsanering. Jag tror att möjligheten till ompröv-ning av belopp, som vi har beslutat om, kan ha storbetydelse för det vi nu pratar om, nämligen skuldernassammanlagda belopp. anser att skuld-bördan skall vara i stället för dagenspraxis, ett par hundra tusen. Då vill jag påminna omdet vi sade i samband med lagens tillkomst: Någonbeloppsgräns vill vi inte ha. Det som är en orimligtstor skuldbörda för en person kanske inte är anmärk-ningsvärd för en annan. Det är därför viktigt att varjefall bedöms individuellt. Precis som Per Rosengrengjorde i sitt anförande vill jag citera det vi säger ibetänkandet: "Det kvalificerade insolvensrekvisitetkan vara uppfyllt även vid förhållandevis låg skuld-sättning när det gäller personer med mycket låg elleroregelbunden inkomst. "En annan fråga som vi brukar diskutera i sambandmed skuldsaneringslagen är frågan om vem som skallföreträda staten vid skuldsanering. När vi behandladeförslaget till företagsrekonstruktion var vi överens omatt regeringen borde överväga frågan. En propositionhar också överlämnats till , därregeringen föreslår att kronofogden och inte längreskattemyndigheten skall företräda staten när det gällerskatter och avgifter vid skuldsanering. Men förslagetgäller inte studieskulder, som anserborde innefattas.Studieskulder skiljer sig på många sätt från andratyper av skulder. Det är två olika rättssystem somberörs. Studieskulderna är speciella på det sättet attåterbetalningsskyldigheten fördelas . Detfinns möjligheter till befrielse från eller nedsättningav betalningsskyldigheten och till avskrivning avskulden. Det finns också särskilda regler för indriv-ning av studieskulder. Därför anser utskottet att det nuinte är befogat med en överflyttning från till kronofogden. Men det ärmöjligt att man bör titta på det i framtiden.Rolf tar upp frågan om företagsre-konstruktion. Vi är helt överens om att det är en viktigfråga. Men som är mycket väl med-veten om håller på med sittarbete. Såvitt jag har förstått är det en svår uppgiftsom den sliter med. Fastän det inte är så väldigtmånga konkurser just nu är det väldigt viktigt attfrågan löses. Jag hoppas att Förmånsrättsutredningenså småningom skall komma fram till ett bra resultat.Jag ser fram mot det.Sammanfattningsvis, herr talman, yrkar jag bifalltill lagutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.Anf. 7 () replik:Herr talman! Det är riktigt att en utredare är till-satt, som säger. Utredningen skall skeförutsättningslöst, men med den inskränkningen attdet skall vara statligt även i fortsättningen.Jag återkommer till vad jag sade i min inledningoch vad konstaterar när detgäller regler för att främja ett aktivt näringsliv, nämli-gen att det skall skapas största möjliga förutsättningarför ägarfunktionen för en fortlöpande och snabb an-passning av företagens organisation och verksamhetinför förändringar i omvärlden och för en dynamik inäringslivet. Regler med denna inriktning är därför tillnytta för såväl det enskilda företaget som näringsliveti stort.Jag upplever att en statlig myndighet för rekon-struering har en egenskap, och det är att man där ärvan vid att vara kronofogde och tjänsteman. Men härskall det förutsättningslöst undersökas om inte deidéer och tankar som jag har framfört i motionen ärdet som skall vara vägledande. Viktigt att notera är attutredaren inte har fått arbeta förutsättningslöst, utanhan har fått beskedet att det skall vara statligt. Detfinns ingenstans så mycket kritik skriven i direktivenför det som skall utredas som just i detta fall. Sedanlandar man på att man skall bibehålla allt. Det är förmig obegripligt. Det har visat sig att det intefungerar. Då är det väl dags att pröva om man kanhitta på något bättre.Anf. 8 () replik:Herr talman! I direktiven finns en genomgång avgällande förhållanden. Utredaren har fått direktiv attkomma med förslag till en ny inriktning, som modera-terna har föreslagit, nämligen att borgenärskollektivetär den viktigaste gruppen vars rättigheter helst bordeförstärkas. svarar inte på minfråga om vilka länder - , eller Danmark- som privatiserat tillsynen på det sätt som modera-terna föreslår.Jag vet att utredaren, som hållit på med sitt ar-bete ett tag, har börjat med en enkät till domstolar ochtillsynsmyndigheter och förvaltare för att få reda påhur det nuvarande tillsynssystemet fungerar. Hanämnar att åka till för att informera sig om denfinländska tillsynsformen. Jag undrar om känner till något om just den.Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag är inte närmare insatt i hur detförhåller sig där, utan jag har den grundinställningenatt skall man göra en förutsättningslös undersökningskall den vara förutsättningslös. Jag har den absolutauppfattningen, precis som , attföretagen är kompetenta att tillvarata sina egna intres-sen. De behöver inte en statlig instans som skall till-varata deras intressen, utan de klarar av det själva.Anf. 10 PER () replik:Herr talman! Jag blir litet förvånad när jag hörCarin . Hon säger: Det som är en orimligtstor skuldbörda för en person är inte anmärkningsvärtstor för en annan. Det kan vi vara eniga om.Oroar sig inte en hel del för som gått är nere på ett belopp på108 som minimibelopp? Det strider precis motdet som själv läste upp. Känner mansig till freds med den rättspraxisutveckling som harskett? Har det inte gått litet för sakta? Bör inte lagstif-taren på ett tydligare sätt ange åtminstone i detta lägeett belopp som gör att man kommer till en situationsom är rimlig för de här människorna?Sedan till CSN:s roll. Jag tog upp ett fall i mitt an-förande. sade inte någonting om det.CSN, utifrån sin egen bedömning och inte utifrån denskuldsattes upplevelse, vägrar att skriva av ett belopppå . Det innebär att vederbörande inte kan fånya studiemedel för t.ex. högskolestudier.Är detta riktigt rimligt? Skall man behöva gå till so-cialen och begära att den skall betala det bara för attsocialens kostnader på det viset skall nedbringas?Anser att socialen inte skall betala detutan fortsätta att betala socialbidrag i stället när dennaperson inte kan studera? Det är precis vad det handlarom. Hade kronofogden haft hand om detta skulle detbeloppet ha blivit bortstruket. Kronofog-den har en annan social inriktning än vad jag uppleveratt CSN har.Anf. 11 () replik:Herr talman! Per tycker att rättsprax-isutvecklingen går alltför sakta och att vi därför börfatta ett annat beslut här . Som jag ser det gerlagutskottet i sitt betänkande den pekpinne som PerRosengren efterlyser, nämligen att vi påminner om attvi i lagstiftningsärendet sade att vi inte ville ha någonbeloppsgräns eftersom det är så olika förhållanden fördem som behöver skuldsanering. På så sätt visar vi påvad lagutskottet anser om skuldsaneringen och hur viskall påverka rättspraxis.Frågan om studieskulden tycker jag är svår att av-göra här och . Det normala är att studieskuldenregleras genom offentliga beslut och inte civilrättsli-ga. Jag ser gärna att man ser vidare på frågan.Anf. 12 PER () replik:Herr talman! Den sista frågan först. Vi har underen haft den uppfattningen att det är krono-fogden som skall ha hand om skatteskulder. Det har kommit en proposition där man gåttoss till mötes. Det är positivt och bra. Varför skallCSN som enda myndighet vara kvar som statens bor-genär? Vad är det som utmärker CSN så speciellt anser att det är väldigt viktigt att den står kvarsom borgenär i sammanhanget? Jag förstår ingentingav det resonemanget. Om man ändå kunde få någonlogisk förklaring till varför just CSN utmärker sig såspecifikt att den skall ha borgenärsansvaret när inteens skatteskulderna längre skall ligga på skatte-myndigheten. Där har man vikit sig och insett att detär kronofogden som gäller.Jag tror att vi som lagstiftare måste vara ännu tyd-ligare än vad majoriteten i utskottet är när det gällerbildandet av rättspraxis. Vi måste faktiskt sätta ettbelopp i detta skede för att över huvud taget kommanågonvart med dessa relativt sett låga belopp. Jag trorinte att den skrivning som majoriteten i utskottet harräcker för att snabba upp processen. Jag tror att samt-liga som tog del av hovrättens förklaringar i Umeåblev litet förfärade över hur man hade resonerat.Nu har man i och för sig tagit ett steg åt rätt håll,men det räcker inte. Det måste snabbas på.Anf. 13 () replik:Herr talman! Under den hearing som lagutskottetanordnade visade samtliga inblandade iskuldsaneringsärenden på hur viktigt det är med den-na lagstiftning. är det en ny lag och detfinns vissa knöligheter i den.Just det som Per visar på när det gällerstudieskulder kan vara en sådan sak som vi måste tittavidare på. Problemet är att detta berör två rättsområ-den: offentliga beslut om studiestöd och det civil-rättsliga området.I mitt anförande talade jag om hur speciella studi-eskulderna är. Jag kan inte ge Per någotytterligare svar än att vi får titta vidare på detta.Vi brukar diskutera dessa frågor och hålla dem aktuel-la, och det här kan vara ett sådant ämne.Anf. 14 ():Herr talman! Jag har egentligen fått svar på minfråga genom den här debatten. Jag bara noterar att detär glädjande att det finns en öppenhet för att se överdetta. Det måste ändå vara så som Per Rosengrensäger, att det är helt orimligt med två parallella systemom man skall reglera förhållandet för en privatperson.Detta med det administrativa håller ju inte, eftersomskatterna tillkommer på samma sätt.Jag vill bara framföra en vädjan om att man full-följer tankegångarna att renodla systemet så att inteenskilda människor kommer i kläm på ett orimligtsätt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )8 § Utvärdering av fastighetsmäklarlagen,m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU15Utvärdering av fastighetsmäklarlagen, m.m.Anf. 15 ():Herr talman! Till grund för betänkandet LU15 Ut-värdering av fastighetsmäklarlagen ligger en rapportsom en arbetsgrupp inom lagutskottet har arbetatfram. Det arbetet har varit konstruktivt, bra och in-tressant. Det visar också på hur ett utskott genom dentypen av arbete kan fördjupa sig och ta initiativ ifrågor.Arbetet har genomförts bl.a. genom utfrågningarav branschorganisationer samt genom ganska omfat-tande skriftväxlingar med enskilda och organisationersom inte haft företräde inför lagutskottet, och dettahar varit nyttigt för oss.Rapporten utmynnar i kritik över hur är organiserad. Den pekar också påbrister beträffande representation i nämnden ochlånga handläggningstider. Det har också framförtskritik mot hur tillsynsfunktionen har skötts. Vi äröverens om dessa punkter, men kanske inte om allaformuleringar.En hel del vatten hann rinna under broarna fråndet att rapporten lades fram till dess att den behandla-des i lagutskottet - tyvärr, måste jag säga. Men detvar bra att regeringen under den tiden tog initiativsom innebar att har erhållitextra medel för att arbeta bort de ärendebalanser somhar funnits. Man har också utökat antalet ledamöteroch utsett ersättare för dessa, vilket enligt min meningvisar betydelsen av arbetsgruppens rapport. Detta ären arbetsform som utskott kanske meraskall använda sig av.Betänkandet är enhälligt i den meningen att detinte finns några reservationer fogade till det. Utskottethemställer att skall ge regeringen till kännaatt den organisatoriska ordning som valts för tillsyns-funktionen måste ses över och att bifallermotion Lu501, yrkande 3 och ger regeringen till kän-na om en ändring av fastighetsmäklarlagen av inne-börden att den som förmedlar en fastighetsöverlåtelsedär en fastighet ingår i rörelsen själv skall kunnahantera förmedlingsuppdraget utan att vara fastig-hetsmäklare och utan att säljaren tvingas använda sigav en fastighetsmäklare.Vi är också överens om att utbildningskraven be-träffande fastighetsmäklare måste skärpas. Vi avvak-tar det arbete som pågår.För del innebär det faktum att vi inteavger några reservationer till betänkandet inte att vihar ändrat inställning när det gäller vår syn på förete-elsen "opartisk mellanman" i fastighetsmäklarlagen.Tvärtom anser jag att arbetet i utvärderingsgruppenger stöd för uppfattningen att den typen av beteck-ningar och den syn som man redovisar på mäklarupp-draget i fastighetsmäklarlagen har varit onödig ochskapat oreda. De finns redan genom upprätthållandetav god mäklarsed.Vi moderater tycker också - vilket framgår av vårtsärskilda yttrande - att utskottet borde ha tagit ettbredare initiativ, men man valde utvärderinsgruppensarbete för att försöka nå en konsensus, vilket manockså har lyckats med.Det bredare initiativet när det gäller fastighets-mäklarlagen och utvärderingen och hanteringen av detärendet borde ha omfattat frågor av typen: På vilkagrunder utfärdas auktorisation? Vem utfärdar auktori-sation? Det borde också ha handlat om sådana frågorsom självinträde. Branschorganisationer och enskildahar pekat på område efter område som behöver sesöver. Vi återkommer till dessa frågor i särskild ord-ning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )9 § betänkande 1997/98:FöU2SotningsmonopoletTredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 15 §. )10 § SOS betänkande 1997/98:FöUSOS AlarmTredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 15 §. )11 § räddningstjänstFöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1997/98:FöU4Kommunal räddningstjänstTredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 15 §. )12 § Ersättningsfrågor m.m. i samband medinträffade naturkatastroferFöredrogsFörsvarsutskottets betänkande 1997/98:FöU5Ersättningsfrågor m.m. i samband med inträffadenaturkatastroferAnf. 16 ():Herr talman! betänkande är jubyggt på sju motioner som har uppmärksammat desenaste tio årens stora problem. I motionerna har detkrävts att riksdag på något sätt skulle börjaarbeta med situationen där människor har blivit väl-digt drabbade av naturkatastrofer. Det har varit förtvivlan ute i bygderna.Jag är inte till freds med försvarsutskottets hante-ring av frågan. Man skjuter ett problem framför sig istället för att ta itu med problemet och ge ett uppdrag.Kraven i de väckta motionerna är väldigt sparsamma.Man kräver en utredning som skall klarlägga situatio-nen när inte samhället eller försäkringsbolag står förkostnaderna.Vi har sett, förutom katastrofen i somskall utvärderas, . Vi har sett hurPitebygden i i princip blev bortspolad ochmänniskor kom i kläm. Vi har sett hur man i Torneda-len vid isbrytningen bryter sönder väldigt mångastugor. Vi har också sett hur har rusat ochrasat . Vi har sett hur förstördes. Vihar också sett hur ett helt bostadsområde rasade ned iGöta älv. är ett annat område.Vid varje tillfälle har människor kommit i kläm.Varken samhälle eller försäkringsbolag har tagit an-svar för stora materiella förluster skador. Jag tyckerfaktiskt att man borde ha anammat de motionsyrkan-den som fanns om att snabbt tillsätta en utredning föratt belysa problemet, se till att samhället står för kost-naderna och göra det möjligt att bygga upp en natur-katastroffond för att skydda människor mot sådanahär naturkatastrofer.Herr talman! Jag skall vara hovsam och icke lägganågot yrkande. Men jag är faktiskt ganska besvikenöver att försvarsministern inte gavs ett uppdrag frånriksdagen vid det här tillfället.Anf. 17 ():Herr talman! har ju beskrivit vadmotionerna innehåller, dvs. översvämningar, jord-skred osv.Motionärerna pekar på att det är svårt att ha ettförsäkringsskydd som täcker de förluster som enskil-da människor, företag och regioner åsamkas. Därförföreslår man inrättandet av en nationell statlig ka-tastroffond. Det är väldigt viktiga frågor som motio-närerna tar upp, därför att de människor som oför-skyllt drabbas av både mänskligt lidande och ekono-miska förluster får ju bära en stor börda till följd avkatastroferna. Därför är förslaget om en statlig ka-tastroffond väl värt att beakta. Detta är ju en ganskakomplicerad fråga.Utskottet menar att det är viktigt att frågan omekonomisk ersättning blir ordentligt belyst. Därförmotser vi den utvärdering som skallgöra främst när det gäller jordskredet i ochde frågor som aktualiserades i detta sammanhang. Deekonomiska konsekvenserna skall övervägas inomramen för en sådan utvärdering.Vi måste ju börja någonstans, och när utvärde-ringen är gjord får vi ta ställning till hur vi skall gåvidare. Ett enigt utskott har bedömt att frågan om enstatlig katastroffond eller något liknande kan prövasförst när resultatet av utvärderingen är klar.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på alla motionsyrkanden.Anf. 18 ():Herr talman! efteråt skrev jag en fråga tillförsvarsministern om ifall staten tänkte ta några ini-tiativ. Jag fick svaret att det skall finnas försäkrings-system som klarar av detta, att de skall ge det eko-nomiska skydd som de enskilda medborgarna behöveroch att staten inte tänkte vidta några ytterligare åtgär-der.28 av de 33 husen dömdes ut i . 5 husrasade ju ned. Detta kostade kommun 1,2 mil-joner kronor. Dessutom kostade det att försäkra sigom att de återstående husen skulle stå på plats. har lagt ned ett stort arbete som natur-ligtvis också har kostat en hel del pengar.Det är inte tillfredsställande att en liten kommunsom t.ex., där 1,2 miljoner betyder väldigtmycket i kommunbudgeten, skall ta en så stor smäll,utan det bör finnas något statligt organ som kan hjälpatill vid naturkatastrofer. Därför är vi flera som harskrivit om de här fonderna som vi tycker är nödvändi-ga.Statens räddningsverk fick ett uppdrag avregeringen att utvärdera genomförda åtgärder främst isamband med katastrofen i . De ekonomis-ka konsekvenserna skall då övervägas inom ramen fören sådan utvärdering. Jag tycker att det är tillfredsstäl-lande att regeringen äntligen har ändrat sig. har behandlat frågan och tycker att man kanvänta med att avgöra frågan tills utvärderingen ärklar. Jag tycker nog att utskottet redan nu skulle hakunnat ta ett initiativ till ett tillkännagivande med ettuppdrag till regeringen. Men jag förväntar mig attregeringen efter utvärderingens slut kommermed ett nytt förslag, så att vi kan ha möjlighet att fattaett beslut om inrättande av naturkatastroffonder.Anf. 19 ():Herr talman! Jag kan självfallet inte annat än barainstämma i vad har sagt i dennafråga. Hon har alldeles korrekt redogjort för utskottetssyn på frågan.