prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:91Torsdagen den 16 aprilKl. 10.00 - 18.0019.00 - 22.53Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om fördröjt svar på interpel-lationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1997/98:246Till riksdagenInterpellation 1997/98:246 av ()om föreställningar om manliga egenskaper.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den17 april 1998.Skälet till dröjsmålet är att har påsklov.Stockholm den 6 april 1998Ulrica Messing2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1997/98:So36-So40 till socialutskottet1997/98:Sk35-Sk38 till skatteutskottet3 § betänkande 1997/98:KU18Personuppgiftslag (prop. 1997/98:44)Anf. 1 ():Fru talman! I betänkandet KU18 föreslås att dennuvarande datalagen, som för övrigt är världens älds-ta, skall ersättas med en ny personuppgiftslag. Att endatalag som firar 25-årsjubileum inte längre bärsina år med heder utan måste moderniseras är uppen-bart. Härigenom genomförs också Europaparlamen-tets och rådets direktiv av omskydd för enskilda personer med avseende på be-handling av personuppgifter och om det fria flödet avsådana uppgifter.Den nya lagen omfattar all automatiserad och ma-nuell behandling av personuppgifter och anger närbehandling är tillåten. Det kan man kalla för hante-ringsmodellen. Rent privat användning av perso-nuppgifter omfattas inte, och det görs också undantagmed hänvisning till den svenska offentlighetsprinci-pen.Regeringens förslag till ny personuppgiftslag byg-ger på den parlamentariskt tillsatta Datalagskommit-téns förslag. Betänkandet från kommittén var inteenigt. I en gemensam reservation från moderater,folkpartister och kristdemokrater framhölls bl.a. attden snabba tekniska utvecklingen på dataområdetförutsatte att den nya datalagstiftningen baserades påen missbruksmodell som reglerade missbruket avpersonuppgifter. Reservanterna ifrågasatte ocksåstarkt kommitténs bedömning av EG-direktivets för-enlighet med den svenska offentlighetsprincipen.Även flera av kommitténs experter, liksom nu senareLagrådet, framförde kritiska synpunkter mot kommit-téns majoritetsförslag.I betänkandet föreslås att EG-direktivet införlivasmed svensk rätt i enlighet med kommitténs majoritets-förslag. Moderata samlingspartiet ställer sig kritiskttill detta, eftersom förslaget i flera principiellt viktigafrågor bygger på felaktiga ställningstaganden om t.ex.direktivets förenlighet med den svenska offentlighets-principen och vilken konstruktion lagens uppbyggnadbör ha. I våra reservationer lägger vi fram förslag somtill största delen bygger på förslagen från reservanter-na i , utredningsexperternas syn-punkter och Lagrådets yttrande i ärendet.Den snabba tekniska utvecklingen på dataområdetväcker ständigt nya frågor om hur den personligaintegriteten skall värnas. Ett stort offentligt regelverkhar krävt, och kräver alltjämt, omfattande insamlingarav uppgifter om enskilda. Genom ett stort antal regis-terförfattningar har staten i särskild ordning och förolika situationer reglerat avvägningen mellan allmä-nintresse och integritetsskydd på dataområdet.Det är ingen överdrift att påstå att kontrollintresseti nuvarande datalagstiftning mer har varitinriktat på att tillgodose det allmännas behov av be-handling av personuppgifter än den enskildes behovav integritetsskydd. Det har inte varit opportunt attens spekulera i om den enskilde har äganderätt tillsina personuppgifter eller inte. Personuppgifter somen gång lämnats ut till den offentliga sektorn är kol-lektivets. I svensk tradition har det också blivit främ-mande att låta den enskildes uppfattning om intrångvara avgörande. Om någon anser att uppgifter ominkomst, förmögenhet, fast egendom eller bil, liksomuppgifter om längd, hårfärg, födelseort eller samman-boende, tillhör den privata sfären, är saken därmedinte avgjord. Det allmänna har en gång för alla be-stämt att dessa uppgifter, som är tillgängliga för en-var, inte kan vara integritetskränkande.Den svenska offentlighetsprincipen har såledesinte bara medfört demokratiska möjligheter till insyn iförvaltningen, utan den har dessutom bidragit till attsvensk byråkrati och förvaltning i en internationelljämförelse har fått ett unikt övertag i förhållande tillden personliga integriteten. Myndigheter har full rättatt tillgodogöra sig och förädla personinformation i enomfattning som är nära nog unik jämfört med andraländer.Genom folkrättsliga överenskommelser som konvention om skydd för enskilda vidautomatisk databehandling av personuppgifter, somSverige som första land ratificerade 1982, har vi för-bundit oss att säkerställa rätten till personlig integriteti samband med ADB-behandling av personuppgifter.Genom de EG-rättsliga principer som följer med våranslutning till EU har anslutit sig till stadgar-na som säger att individen har vissa grundlägganderättigheter som inte får inskränkas genom nationelllagstiftning. Den personliga integriteten är en sådangrundläggande rättighet som ett medlemsland intelängre kan bortse från, vilket betyder att en viss nivåpå skyddet för den personliga integriteten måste ga-ranteras även i nationell lagstiftning.Regeringens förslag till personuppgiftslag flyttarpå ett i vårt tycke värdefullt sätt fokus från självametoden för lagring och bearbetning av personuppgif-ter till bruket av uppgifterna. EG-direktivets utgångs-punkt att den enskilde själv förfogar över sina perso-nuppgifter har enligt vår uppfattning emellertid intefått fullt genomslag i det föreliggande lagförslaget,eftersom den nationella offentlighetslagstiftningen gesabsolut företräde. Av den anledningen framstår rege-ringens förslag som ett i och för sig välkommet menotillräckligt steg i riktning mot ökat skydd för denpersonliga integriteten vid hantering av personuppgif-ter. Det är mot den bakgrunden våra moderata ställ-ningstaganden skall ses.Fru talman! I enlighet med EG-direktivet och förslag föreslås i betänkandet attden nya personuppgiftslagen till skydd för den per-sonliga integriteten skall reglera själva hanteringen avpersonuppgifter. Reglerna skall bl.a. precisera god-tagbara ändamål med hanteringen, hindra hanteringsom inte stämmer överens med ändamålen, begränsahanteringen så att den inte avser fler uppgifter ännödvändigt och utgöra en garanti såväl för att dehanterade uppgifterna är korrekta som för att de inteläcker ut från dem som hanterar dem och för att deregistrerade får kännedom om vilka uppgifter somhanteras och av vem.Som flertalet remissinstanser påtalat framstår re-geringens val av modell för den nya personuppgiftsla-gens uppbyggnad som föråldrad och mindre väl an-passad till den snabba tekniska utvecklingen på områ-det. argumenterar på näs-tan två sidor för en missbrukslag och mot det förslagsom nu föreligger.Det finns dock ingenting som säger att Sverigeeller något annat medlemsland är bundet av den lag-tekniska modell som ett visst EG-direktiv bygger på.Det är inte direktivets form som är avgörande för omimplementeringen skall anses korrekt eller inte. Där-emot har genom att anta direktivet förbunditsig att se till att den nationella lagstiftningen ges ettmateriellt innehåll som överensstämmer med direkti-vets syfte.Vad gäller det nu aktuella direktivet är det kravetpå godtagbar skyddsnivå för den personliga integrite-ten som skall få genomslag i den svenska lagstiftning-en. Enligt Moderata samlingspartiets uppfattningskulle skyddsnivån bättre tillgodoses med en miss-bruksmodell. Det framgår också av en av våra reser-vationer.Vi moderater är angelägna om att den förstärkningav enskilda personers integritetsskydd som direktivetändå innebär också får genomslag i svensk lagstift-ning. Av dessa skäl anser vi oss inte kunna avvisaregeringens förslag. Men vi anser att regeringen sna-rast bör föranstalta om en utredning med uppdrag attlämna förslag till en missbruksbaserad, modern ochmer generell integritetslagstiftning i syfte att ersättapersonuppgiftslagen. Inriktningen på utredningsarbe-tet bör vara att skapa en varaktig lagstiftning på in-tegritetsskyddsområdet.Regeringen bör i EU-arbetet också aktivt verka förett reviderat EG-direktiv baserat på en svensk generellintegritetslagstiftning när väl konturerna av en sådanbörjar skönjas.Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Sverige har genom offentlighetsprincipen ett påvissa områden påtagligt lägre integritetsskydd änövriga och . Rent allmänt är inte hellerpersonrätten lika utvecklad i vårt land som i vår om-värld. Det innebär att de angrepp på den personligaintegriteten som kan utlösa krav på skadestånd kanutföras med en betydligt mindre risk i Sverige.EG-direktiven som vi nu står i begrepp att införli-va har till syfte att för behandling av personuppgifterskapa en hög gemensam skyddsnivå för den personli-ga integriteten för att göra ett fritt flöde av perso-nuppgifter möjligt mellan medlemsländerna.Även enligt dataskyddskommittéskall personuppgifter för automatisk databehandlinglagras för särskilda ändamål, och inte användas på ettsätt som är oförenligt med deras ändamål.Eftersom direktivbestämmelserna syftar till att geett betydligt mer långtgående integritetsskydd har detifrågasatts om direktiven kan införlivas med svenskrätt utan att någon ändring görs i den svenska offent-lighetsprincipen. Den som begär att få ta del av all-männa handlingar har i regel också rätt att vara ano-nym i och behöver normalt inte uppge syftetmed sin begäran.Förbudet i direktivet mot att lämna ut personupp-gifter för annat ändamål än för vilket de samlats inskall här jämföras med offentlighetsprincipen. Denförutsätter att personuppgifter som samlats in för ettvisst ändamål skall lämnas ut utan att myndigheternahar rätt att fråga av vem eller för vilket syfte uppgif-terna begärs ut.I sin ambition att till alla delar bevara den svenskaoffentlighetslagstiftningen intakt har regeringen, sombl.a. Lagrådet påpekar, gjort vissa mycket pressadetolkningar av direktiven. Det är i och för sig inte såkonstigt eftersom regeringen har sett till att genomändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefri-hetsgrundlagen skapa erforderligt utrymme för att iden nya personuppgiftslagen implementera direktiv-bestämmelserna på ett riktigt sätt.I några fall framstår det emellertid som om rege-ringen har tolkat direktivbestämmelserna mot bättrevetande. Det tydligaste exemplet gäller just direkti-vets förbud mot att lämna ut personuppgifter för annatändamål än för vilket uppgifterna insamlats.Enligt regeringens och tolk-ning utgör offentlighetsprincipen ett sådant ändamålför vilket personuppgifterna har samlats in, varfördirektivet korrekt kan implementeras med svensk rättutan att någon ändring görs i svensk grundlag.Förutom att denna uppfattning från EG-rättsligsynpunkt framstår som felaktig kan kritik riktas motden underliggande värderingen. På den nämndapunkten, och på flera andra, är det enligt Moderatasamlingspartiets uppfattning inte alls givet att dentraditionella avvägningen mellan det offentligas in-tresse och skyddet för den enskildes personliga in-tegritet såsom det avspeglas i regeringens förslag tillpersonuppgiftslag är det mest lämpliga eller riktiga.Det faktum att är ensamt om att tillämpaen grundlagsfäst offentlighetsprincip på personuppgif-ter gör att tillämpningen av den föreslagna perso-nuppgiftslagen kan förväntas medföra en lägreskyddsnivå för den personliga integriteten i Sverigejämfört med vad som kommer att gälla i övriga med-lemsländer. Mot den bakgrunden är det inte sannolikt,vilket också Lagrådet påpekar, att viden prövning skulle godta regeringens tolkning avdirektivet.I realiteten kommer direktivet som skall trä-da i kraft att bli styrande som norm för EU:s med-lemsstater . måste själv-fallet ha en nationell lagstiftningsom överensstämmer med direktivets syfte på ettkorrekt och lojalt sätt. Det är därför nödvändigt attskapa utrymme för en uppgradering av integritets-skyddet i bl.a. tryckfrihetsförordningen. Detta innebäratt den nuvarande offentlighetslagstiftningen böromprövas i riktning mot en begränsning av rätten attta del av personuppgifter, men med oförändrade de-mokratiska möjligheter till insyn i förvaltningen.Regeringen bör ta initiativ till en utredningmed uppdrag att ta fram lagstiftning som bättre över-ensstämmer med EG-direktivets syfte att stärka skyd-det för den personliga integriteten.I syfte att i vissa fall kunna precisera EG-direktivets generella regler, som föreslås regleras iden nya personuppgiftslagen, t.ex. avseende intresse-avvägningar som behöver göras för att avgöra om enviss behandling av personuppgifter är tillåten, föreslårregeringen att 8 kap. 7 § första stycket, punkt 8 iregeringsformen "justeras". Ändringen skall göra detmöjligt för att delegera föreskriftsrätt ifråga om skydd för den personliga integriteten ävenvid behandling av uppgifter. avserföreskriftsrätten i punkt 8 skyddet av uppgifter somregistreras med hjälp av automatisk databehandling.Det finns dock enligt vår uppfattning mycket somtalar för att regeringens förslag till justering av före-skriftsrätten strider mot regeringsformens bestämmel-ser om normgivningsdelegation. Att regeringens för-slag är förenligt med regeringsformen har vi princi-piella invändningar mot. Enligt vår uppfattning börinte föreskriftsrätt medges i frågor som rör skydd avden personliga integriteten, oavsett om det rör sig omautomatisk databehandling av personuppgifter ellermanuell behandling av sådana uppgifter. Det ligger iallmänhetens intresse att bestämmelser som rör vä-sentliga medborgarintressen, som integritetsskydd förpersonuppgifter, regleras av genom lag-stiftning.Till slut skall jag prata litet om SPAR. Det tordeinte finnas något annat land än som samlar inuppgifter om sina medborgare, sammanställer dem,säljer dem och gör sig en förtjänst. Den omfattandedatoriseringen av svenska myndigheter, vår välutveck-lade byråkrati och användningen av personnnummersom sökbegrepp har gjort detta möjligt. Samman-ställningar av personuppgifter har sålunda blivit enaffärsidé. I intar Statens person- och adress-registernämnd, SPAR, en särställning. Dess endauppgift är att förvalta ett personregister utan särskiltändamål. Den som får tillstånd att köpa uppgifter avSPAR kan skapa profiler om i princip alla bosatta iSverige. Ju fler personuppgifter som finns tillgängli-ga, desto tydligare blir profilerna. Ett bevis på detta ärde riktade direktreklamförsändelser som vi som med-borgare får.Kommersialiseringen av offentliga uppgifter, dvs.behandling för kommersiellt ändamål av personupp-gifter som man inte kan underlåta att lämna till myn-digheter, är ett allvarligt integritetsproblem. En sådanbehandling strider också mot grundtanken i det EG-direktiv som säger att behandling av personuppgifterskall ske efter på förhand bestämda ändamål. Ävenom det rör sig om uppgifter som kan vara harmlösa isig kan en behandling komma att ske på ett sätt somkränker den enskildes personliga integritet. Den en-skilde kan ha mycket svårt att värja sig, särskilt vid enbehandling utanför gränser.Mot bakgrund av EG-direktivets syfte och kravetpå att behandling av personuppgifter skall ske efter påförhand bestämt ändamål är det enligt Moderata sam-lingspartiets uppfattning inte förenligt med direktivetatt låta SPAR, som saknar motsvarighet både inomoch utom EU, finnas kvar. Regeringen bör därförskyndsamt ta de initiativ som behövs för att avvecklaSPAR.Jag står naturligtvis bakom alla de moderata re-servationerna men yrkar bifall endast till reservationnr 3.Anf. 2 ():Fru talman! Eftersom vi när det gäller utredningenhar en gemensam reservation mellan ett antal partier,bl.a. och mitt, menar jag att sagt mycket av det jag hade tänkt säga. Jag skalldärför be att få börja med att berätta om fröken betydelse. Det har jag gjort en gång förut. Det ären liten historia från , 1986:7.Så här var det med fröken . Trots ett resolutingripande lyckades hon inte rädda alla åsiktsregistre-rade danskar undan nazisterna. Kontordame frökenMøller yrkade bestämt den 9 april 1940i att Sikkerhedspolitiets, SIPO:s, registeröver åsiktsfarliga danskar borde brännas. Trots stortvekan hos kollegerna ledde hon bränningen avkortregistret i husets värmepanna. Efter några veckorförsvann trots detta en hel rad danskar spårlöst. Detvar sådana som hade kommunistsympatier. Orsak: som hadehaft de bittraste fejder med Sikkerhedspolitiet hade etteget register över suspekta danskar. Men de hadeingen fröken den här historien kan vi dra tre slutsatser. Re-gisteruppgifter i fel händer kan få katastrofala följder.Det är den första slutsatsen. Och det finns, som ni vet,tusentals sådana register. Den andra är att enskildatjänstemän, forskare och myndigheter må vara aldrigså rättrådiga; klantskallar finns, fejder mellan myn-digheter och tillfälligheter finns som kommer att smy-ga in. Men alla har inte en fröken . Den tredjeslutsatsen är att vi behöver kvinnors sinnesnärvarooch initiativ.Min fråga till alla är: Vem trycker på ta-bort-knappen ? Jag tycker att det här är en litenfin historia om vad register kan användas till. Och detvar ändå kortregister. har vi register på en heltannan nivå.Detta betänkande är ju ett resultat av många årsutredningar och av anpassning till ett EG-direktiv. Dehär anpassningarna har inte alltid varit så lätta attgöra. Jag skulle för räkning vilja läggatill i betänkandet att vi delar uppfattningen i reserva-tion 3 om generell integritetslagstiftning. Jag måste hafått en kollaps eftersom jag inte såg det när vi justera-de i utskottet. delar alltså uppfattningensom uttrycks i reservation 3. Jag kommer också attyrka bifall till den, men det är det enda jag yrkar bifalltill. Självfallet står vi bakom allt som för övrigt sägs ibetänkandet.Jag vill också säga några ord om SPAR. Vi delarinte Moderata samlingspartiets uppfattning om SPARjust . Vi har gjort det. Men som ledamot av under en lång följd av år har jag ändå lärtmig att detta register, trots sina brister, på ett princi-piellt plan - och man kan kanske säga allt vad IngerRené sade - ändå har medverkat till att det är det endaregister som vi använder för kommersiellt ändamål.Det har under de som jag har suttit i ändå bidragit till att andra register har för-svunnit. Den vildvuxna flora som en gång fanns är nuborta.För det första går det att avstå från att vara med iSPAR och bli, med språkbruk, såld. Fördet andra används uppgifterna för uppdatering avadresser och andra uppgifter hos myndigheter, företagoch organisationer i stället för att var och en skallgöra det. På ett principiellt plan, återigen, kan jag påett sätt dela uppfattningen. Men jag tycker att förnärvarande finns det ingen anledning att ta de initiativsom Moderata samlingspartiet har gjort när det gällerSPAR. I utredningen finns dock i bilaga nr 5 allmän-hetens uppfattning om SPAR, som är ytterst negativ,och det måste vi naturligtvis ta med oss när vi en gångframöver skall ta ställning till SPAR.I utredningen finns också en oerhört intressant bi-laga. Det är bilaga nr 3. Den heter Cyberspace, RealLife och juridiken och är skriven av ochPehrson. Den skulle jag vilja ta upp för att ge litetframtidsvisioner om de sammanhang där denna nyalag som vi nu skall besluta om ändå skall fungera. Ilagen utgår man från begreppet personuppgift. Dettabegrepp utgår i sin tur från begreppet databas, där detfinns registrerat fakta och uppgifter om människor.Det är övervakning och registrering i den fysiskaverkligheten. Eftersom personuppgifter inte enbartförekommer i databaser har begreppet generaliseratstill att omfatta alla sökbara personuppgifter. Kopp-lingen till den fysiska personen äroerhört stark, och det är logiskt med tanke på dagenssituation.En annan typ av personuppgifter ser vi nu lång-samt växa fram. De uppgifterna har inte denna kopp-ling till den fysiska personen. Det är uppgifter somknyts till min elektroniska identitet, dvs. min identitetnär det gäller min e-postadress. Av detta följer någothelt annat. Det följer också att det sammanhang somden lag vi nu bestämmer om har skapats i och somden förutsätts verka i är oerhört mycket annorlundaunder ett greppbart antal år.Tidigare integritetsproblem som vi här har varitoerhört måna om att uppmärksamma och där vi harförsökt värna integriteten kommer att blekna mot deproblem vi ser framför oss. Jag tror att det är oerhörtviktigt att vi löpande följer integritetsproblemen ochockså är beredda att ta initiativ till att stoppa avarter.Vi hade i samband med arbetet med personupp-giftslagen i utskottet en lång och intressant diskussionom s.k. cookies, som ju är en effekt av det nya sättetatt inte ha en fysisk identitet utan en annan identitet.Det är också relaterat i texterna. Man skapar efter sigtekniska spår, ledtrådar, som i ett annat sammanhangkan ställas samman och bli något helt annat. Man kantänka sig att man ställer samman min vecka, minmånad, mitt år. De kan i detalj kartläggas utifrån deaktiviteter jag har varit inblandad i via t.ex. min dator,mina kort eller på annan elektronisk väg.Detta är de nya framtida integritetsproblemen,som vi än så länge inte ens har funderat över. Mendenna lag kommer inte att skydda oss mot den typenav problem.Anf. 3 () replik:Fru talman! Just som resonerarnär det gäller förekomsten av SPAR, resonerar vi varoch en när vi tittar på enstaka register. Vi tycker attjust det här som jag äger kännedom om är så bra förditt och datt.Det är just det som urholkar den personliga in-tegriteten. Vi har drygt 50 000 register medlicens. Hur många register som i verkligheten finnsvet ingen människa, men man talar om mycket högatal. Varje nytt register som vi får, varje nytt registersom vi inte säger nej till fortsätter att ta en skiva. Detär den liknelse som min man brukar göra. Han talarom "korvpolitik". Man skär skiva efter skiva ochtycker att det är okej. Men till slut står man där medbara snöret i ena änden i handen och den personligaintegriteten har försvunnit.Många människor tycker att det är plågsamt när desom nyblivna änkor får brev från alla möjliga männi-skor som vill sälja tjänster till dem i den situationen.Småbarnsföräldrar hinner inte hem från BB förränbrevlådan är full av reklam av olika slag. Man kansäga att det går att värja sig från detta. Men vi vet attväldigt många människor inte gör det. Man gör detnär eller har haft en kampanj.Då skickar man in lappen och säger: Jag vill inte haden här reklamen. Många utsätts för det här trycket.Jag skulle önska att det var tvärtom. De som villvara med i statens försäljning av personuppgifterskulle få anmäla sig och säga: Jag tycker att det voreroligt att vara med i SPAR.Anf. 4 () replik:Fru talman! Som jag sade minst två gånger undermitt anförande delar jag uppfattning påett principiellt plan.Men jag är en av dem som är ansvariga för SPARoch har nära arbete med SPAR ändå lärtmig att detta har bidragit till att en oerhörd massaandra register, som man inte har haft någon kontrollöver, har försvunnit.I har vi ändå ett behov av information frånmyndigheter. Studenter som är och kan tänkasgå på högskolan kanske behöver information från deolika högskolorna. Vi behöver också kommersiellreklam i vissa lägen. Det här är inget fult. Det behöverskickas ut. Hur skall alla 19-åringar hittas av högsko-lorna?Det är en del i det hela. Det är inte bara så att visäljs ut som korvskivor.När det gäller det exempel som ger närdet gäller dödsfall har tagit initiativtill att det måste ha förflutit innanman får skicka ut reklam. Det är också accepterat avreklamsäljare och dem som säljer gravstenar ochliknande.Vi hade nog varit ännu litet tuffare, men blev hej-dade, om jag inte minns fel, av regeringen inför ettbeslut. Man sade att det inte låg inom vårt kompeten-sområde att sätta upp sådana gränser.När jag väl har sagt detta kan jag se att man införframtiden kanske kan hitta någonting annat. Men jagdelar inte uppfattning att det är fult medreklam.