prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — Viskall driva en kraftfull jordbrukspolitik och visa på attdet finns en annan väg att gå.När tidigare citerade ur en tidningglömde han en viktig del. Sist i den artikel som hanciterade står det: Andra stödformer måste definitivtbort . De snedvrider produktionen genom attstimulera en destruktiv bidragsoptimering. Bondenodlar grödor i första hand för att det ger bidrag ochinte för att det efterfrågas av marknaden. Det är atthota de nya demokratierna, de nya länderna, somockså har en viktig jordbruksproduktion att bygga sinframtid på. Det stärker inte konsumenten eller miljön iframtiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Ändringar i fiskelagen, m.m.FöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU24Ändringar i fiskelagen, m.m. (prop. 1997/98:139)Anf. 64 ():Fru talman! Vi skall nu behandla ett betänkandesom är resultatet av en regeringsproposition somhandlar om ett krav från EU. Kravet denna gånghandlar om att vi skall öppna de svenska fiskevattnenäven för utländska medborgare, dvs. de medborgaresom finns i EU, och att de skall ha lika rättigheter somsvenska medborgare att fiska i de här vattnen. Detinnebär att vi måste ändra tre paragrafer i den svenskafiskelagen.Från sida har vi skrivit en motionmed anledning av den här propositionen som tyvärrhar resulterat i reservationer till betänkandet. Vi gåremot den här förändringen.Tittar vi på fiskresurserna kan vi se att de påmånga ställen är på väg att utarmas. Därför har man imånga fall infört kvoter för hur mycket som får fiskas.Vi kan se att fisket är stört i många internationellahav. Det finns också en stor konkurrens mellan natio-ner som vill fiska.Eftersom det här redan till viss del redan finns i desvenska vattnen anser vi att det är oerhört angelägetatt se till att svenska fiskare har tillgång till det fiskesom har, oavsett om det gäller arter medkvoter eller andra arter.Vi anser också att fisket är en mycket viktig regi-onalpolitisk fråga. Mycket av det kustnära fiske sombedrivs ger möjlighet för människor att bo kvar påsmå orter efter kusten, och det är därför oerhört vik-tigt att bevara. Vi kan också se att det kustnära fisketofta bedrivs på ett annat sätt än det storskaliga fisket,med "effektivare" redskap, som tyvärr också tar artersom inte alls bör tas och som ofta är mycket okänsligaoch skrapar botten ren från allt.I av slås fast attfolkrättsligt har varje nation möjlighet att se till attvarje lands medborgare har rätt till landets fiskevat-ten. Det är mycket märkligt att dessa krav nu kommerfrån EU. Det går emot . Vi menar attSverige borde hävda ochsäga till EU att vi vill ha kvar fisket för de svenskamedborgarna. Fisket bör i det här fallet jämställasmed jordbruket - där skulle vi ju inte drömma om attden svenska mjölkkvoten används av några andra ände som bedriver verksamhet i . Det är alltsåskälet för oss att gå emot förslaget från regeringen.Vi yrkar i första hand avslag på ändringen i 13 och30 §§ i fiskelagen. Detta utvecklas i reservation 1,som jag yrkar bifall till.Om man nu skall göra den här förändringen anservi att det är angeläget att se till att de fiskare som dåkommer att fiska på svenska fiskevatten har så starkanknytning till som möjligt. Här har densvenska regeringen inte utnyttjat de möjligheter somfinns. Det står klart uttryckt i propositionen att detskulle vara möjligt att knyta kraven på vilka som fårfiska till att de som fiskar skall varaktigt bidra tilllandets socialförsäkringssystem. Om man nu vill göradenna förändring i 30 §, vilket vi inte vill, bör manlägga till "och besättningen varaktigt bidrar till lan-dets socialförsäkringssystem". Det skulle i alla fall gedem som bor i möjligheten att i första hand hatillgång till detta fiske.Jag är mycket förvånad dels över att jag under ut-skottsbehandlingen inte har fått majoritet för dennasjälvklara förändring av regeringens förslag, dels överatt det har varit omöjligt att få ett svar från regering-ens företrädare i utskottet varför man inte vill göradetta tillägg, när det uppenbarligen är tillåtet inom deramar som EU sätter.Om reservation 1 inte går igenom yrkar jag bifalltill reservation 2.Vi menar att detta förslag är mycket olyckligt. Detkan leda dels till att det kustnära fisket slås ut, dels tillatt de fiskare som finns i och fiskar påde kvoter som har inte har möjlighet att be-driva sin näring . I det här fallet finns detalltså internationella konventioner som innebär attSverige skulle kunna hävda att vi inte vill inordna ossunder EU:s krav.Det skulle också vara mycket intressant att se vadsom händer om hävdar en egen linje och detöverklagas i , att se hur EU tolkar FN:shavsrättskonvention, som klart säger att det är en delav folkrätten att hävda fisket för det egna landetsmedborgare.Detta stämmer också mycket illa med det som ja-sidan sade inför EU-folkomröstningen om att EU varett samarbetsprojekt mellan fria stater. Om EU är ettsamarbetsprojekt mellan fria stater är det fullkomligtsjälvklart att gäller ochdärmed ger oss möjlighet att säga nej till att öppnafisket i även för utländska medborgare.Jag hoppas få klarlagt varför regeringen inte villknyta fisket närmare till de svenska fiskarna, när mani alla fall skulle kunna göra det genom att kräva att"besättningen varaktigt bidrar till landets socialför-säkringssystem". Det känns tyvärr som att den svens-ka regeringen säljer ut det svenska fisket på EU:saltare, vilket jag anser vara totalt olämpligt.Från sida yrkar vi alltså i första handavslag på förslaget.Anf. 65 ():Fru talman! I jordbruksutskottets betänkande nr 24tas upp ändringar i fiskelagen. Det är tre förändringar.Det är för det första att satellitbaserade kontrollsystemskall införas, för det andra att det bosättningskrav somvi har för att få yrkesfiskelicens skall upphöraoch för det tredje att utländska myndigheters inspek-törer får möjlighet att vid allvarliga överträdelser motavtalet föra ett svenskt fiskefartyg till hamn. Det är detre förändringar som vi skall diskutera.Det borde ha varit en större enighet om detta, där-för att det är självklara saker som vi måste införa.När det gäller det satellitbaserade kontrollsystemetvar vi i och för sig emot detta när det togs i EU. Menmajoriteten har beslutat att det skall införas, och vimåste rätta oss efter detta. Oavsett vad vi tycker omsystemet måste vi genomföra det. Anledningen till attvi var emot det i EU var att vi ansåg att systemet varav sådan beskaffenhet att det kostar mer än vad vi fårut av det.Man kan följa ett fartyg och se var det befinner sigmen kan inte se om det bedriver s.k. olagligt fiske.Man kan inte se om fartyget fiskar, men man kan sehur det förflyttar sig. Detta rör fartyg över 24 metersom fiskar på det s.k. fria havet och också fartyg somfångar fisk för tillverkning av fiskmjöl och fiskolja.Man har räknat med att totalt mellan 30 och 50 fartygi kommer att beröras av systemet. Driftskost-naderna är beräknade till per fartyg.Här har vi fått en diskussion och en oro från nä-ringen och också från oppositionen om vem som skallstå för kostnaderna. Regeringen har i förra veckanbeslutat att tilldela ytterligare 4,65 miljoner till att användas till detta ändamål. Man sägerockså att näringen inte skall drabbas, och det är rättviktigt.Vi har ett bosättningskrav för att man skallkunna få en yrkesfiskeslicens. Grundprincipen för dengemensamma fiskeripolitiken är att alla medlemslän-ders fiskefartyg har lika tillträde till fiskevattnen ochfiskeresurserna. EG-fördragets bestämmelse om bl.a.den fria etableringsrätten och domstolens uttalandeinnebär att bosättningskravet inte kan finnas kvar iSverige.I stället kan man ersätta det kravet med andra kravför att fisket skall kunna bedrivas och ha anknytningtill svensk fiskerinäring. Det skall vara en sådan reellanknytning som domstolen har angivit. I de föreskrif-ter som skall utarbetas till lagsbestämmelserna kant.ex. - jag säger t.ex. - tas upp att av fångstvär-det landas i , att hälften av fiskefärderna utgårfrån svensk hamn och att hälften av besättningen skallvara bosatt i . Det finns också möjlighet tillandra åberopanden i detta.Gudrun sade när hon var uppe i talarsto-len att hon väntar sig ett svar när det gäller henneskrav att fiskarna skulle bidra till socialförsäkringen.Det är väl riktigt att vi inte svarade i utskottet. För attkunna bedriva ett fiske i är det inte bara yr-kesfiskelicens som fordras, utan man skall också haett fartygstillstånd.För att få ett fartygstillstånd i måste farty-get registreras i . Det gäller allabåtar . Det innebär att för att få ett till-stånd skall de båtarna vara registrerade i , ochdå fiskar man under svensk flagg. Fiskar man undersvensk flagg åtar man sig också att följa de bestäm-melser och lagar som finns i . Därmed tyckerjag att det är onödigt att åberopa just socialförsäk-ringen. Det blir en automatik i detta.Fru talman! Den andra delen gäller att föra svens-ka båtar till hamn vid överträdelser. Jag tycker inte attdet är så mycket att orda om. Där är vi också heltöverens. Jag yrkar med andra ord bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 66 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att Miljö-partiet naturligtvis står bakom också reservation 4,men jag kommer för tids vinnande inte att yrka bifalltill den.Det resonemang som för är mycketintressant. Såvitt jag förstår är syftet med förändring-en att det skall bli möjligt för andra länders medbor-gare att fiska i . Det kan vi vara överens om.EG-domstolen har prövat den här typen av fall ochkommit fram till vissa krav som man kan ställa för attdetta skall vara möjligt.Jag ställer mig mycket tveksam till att man skullekunna nationellt hävda ett sådant krav som innebär attfartyget måste registreras i och att det skulleaccepteras i när många av de andraliknande krav som finns inte accepteras. Varför har vii så fall inte skrivit in det i lagen?Däremot har själv sagt att ett av dekrav man kan ställa är just kopplingen till ett landssocialförsäkringssystem. Men det står också mycketklart och tydligt att man inte får har krav på viss na-tionalitet eller bosättning i landet som förutsättningför registreringen av ett fartyg.Jag undrar om inte det säger stridermot dessa bestämmelser om det man inte får göra. Detfår inte finnas krav på viss nationalitet eller bosättningför att registrera fartyg. Menar att dettainnebär att en fiskare från måste registrerasitt fartyg också i ? Om man kräver registre-ring av fartyget bara i gör man någonting somverkar tvärtemot vad säger.Jag menar att det för att vi på något sätt skall kun-na bibehålla fisket för de svenska fiskarna hade varitbra att skriva in att fiskarna skall bidra till socialför-säkringssystemet. Jag skulle vilja få ytterligare kom-mentarer till det. Det säger gör mig ännumer förvånad och förvirrad. Jag undrar om det är kravsom verkligen skulle vara möjligt att ställa.Anf. 67 () replik:Fru talman! Vi har den bestämmelsen att detför att man skall kunna bedriva ett yrkesfiske i saltvat-ten - det gäller alltså saltvatten - fordras att fartygetär registrerat. Annars får man inget fartygstillstånd.Registreringen sker i tingsrätt.Vi kan ta det exempel som om en tysk yrkesfiskare som kommer hit ochvill bedriva fiske på svenska vatten. Då fordras detförst och främst att han skall ha ett fartygstillstånd. Dåmåste han registrera fartyget i tingsrätt.Detta har EU inte opponerat sig mot. Denna be-stämmelse har vi haft och tänker fortsätta att ha.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! I så fall är det här ett spel för galleri-erna, . Har vi så stränga krav för att manskall få yrkesfiskelicens att man egentligen inte kan fådet om man inte bara har sitt fartyg registrerat i Sveri-ge borde socialdemokraterna ha kunnat underlåta attföreslå dessa förändringar i 13 § och 30 §. De för-ändringarna har ju till syfte att öppna fisket i densvenska ekonomiska zonen även för utländska med-borgare. Det är precis det som EU har som syfte meddirektivet.Detta är någonting som jag känner att vi får åter-komma till i frågor och interpellationer. Det tycksvara en viss förvirring. Det hade kanske varit bra omKaj i utskottet gått in i en diskussion så att vikunnat diskutera igenom detta ordentligt. Det somsägs i propositionen och det som sägerstämmer inte med varandra. Jag vet inte vem som harrätt; om propositionens text har rätt eller om KajLarsson har rätt.Uppenbarligen finns det här mycket som behöverdiskuteras. Jag avser att återkomma i frågan. Jag yrkarändå bifall till reservationerna 1 och 2. Det känns somatt propositionen inte är genomtänkt, genomarbetad,och inte heller repliksvar.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det är två saker som vi diskuterar,. Det gäller för det första yrkesfiske-licens. Där har vi kravet på bosättning i har EU sagt att man inte får ha, och därför måstevi ändra detta. Vi stryker bosättningskravet. I ställetskall man i föreskrifterna kunna införa andra kriterierför att kunna få yrkesfiskelicens.Den andra saken gäller fartygstillstånd. Det be-handlar vi inte alls . Den bestämmelsen har vi iSverige. Det är ingen som har opponerat sig motdetta. För att kunna bedriva ett yrkesfiske i svenskavatten fordras det att man har ett svenskregistreratfartyg. I annat fall får man inte ett fartygstillstånd.Anf. 70 ():Fru talman! När lade fram för-slaget om ett satellitövervakningssystem för yrkesfis-kefartyg var vi från moderat håll mycket kritiska ochhävdade att borde motsätta sig ett sådantförslag. Så skedde också, och det var bra. Men vi harändå fått detta system genomfört.Jag vill nu här uttrycka min tillfredsställelse överatt de motioner som har väckts i ärendet har blivit tillfullo bifallna så till vida att de kostnader detta systeminnebär icke kommer att drabba näringen. Det tyckervi är bra. Vi är alltså belåtna med att ha fått ett bifall.Vad som möjligen bör sägas i sammanhanget äratt det finns all anledning att följa detta system ochhur det kommer att fungera i fortsättningen. Det ärprecis som sade från talarstolen. Syste-met kan endast registrera vilken position de olikafartygen har och inte någonting om hur fisket bedrivs.Vi hävdade då, och har hävdat tidigare, attett effektivt båtburet och hamnbaserat övervaknings-system är mest effektivt. Därför måste vi hela tidenfölja upp hur systemet fungerar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas )8 § i Förenta nationernaFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1997/98:UU11Sverige i (skr. 1997/98:69)Anf. 71 ():Fru talman! är den viktigastevärldsomspännande organisationen. Det har därföralltid känts naturligt för oss svenskar att vara engage-rade i FN:s arbete. kom med som medlem iFN i en andra omgång. FN bildades efter andravärldskriget av de länder som bekämpade nazismenoch centralmakterna.Att vi svenskar har varit engagerade betyder inteatt vi har sympatiserat med allt som har skett i FN.Ibland har vi ställt oss frågande. Det för-des också i FN, på ett sätt som ofta blockerade helaorganisationen.Jag läste ett referat från en debattmellan och FN:s ledning. Den fördesför länge sedan - jag tror att det var 1960. Sovjetföreträddes av , och FN av dåvarandegeneralsekreteraren svensken . Vihar ingen nytta av ett FN som leds av en sådan gene-ralsekreterare som , dundradeChrustjov. Men svarade att han för-stod det, eftersom FN i första hand var till för demånga små nationerna - inte för stormakterna.Jag tror att vi inser nödvändigheten av attockså stora nationer engagerar sig i FN:s arbete. Tidi-gare blockerades ofta arbetet av ständiga veton -främst från . Så är det inte längre, ochdet är bra. Utan medverkan kan FN intevara särskilt starkt när det gäller större ingripandenför fred och säkerhet.Fru talman! Vi moderater har i vår motion U27pekat på fyra huvudpunkter för FN som vi ser sommycket väsentliga.För det första: arbete med att upp-rätthålla internationell fred och säkerhet. För dettabehövs en ledningsförmåga som klarar av att fattasnabba beslut och inte minst genomföra dem.För det andra: Den internationella rätten ärgrundläggande. De mänskliga rättigheterna måsteefterlevas. Vi stöder tanken på en permanent interna-tionell domstol för brottmål. När jag ett antal gångernu har lyssnat till i FN har jag mer ochmer förstått betydelsen av att FN verkligen arbetar förfolkrätten - för alla folk i alla länder.För det tredje: Hela måste sesöver för att trimmas i effektivitet. Det gäller både utepå fältet och i . Detta är också en huvud-punkt i det pågående reformarbetet.För det fjärde: FN har en viktig uppgift i att främjaden snabba tillväxt som är nödvändig för att inomrimlig tid utrota fattigdomen i . Vi modera-ter har också i andra sammanhang hävdat betydelsenav att snabbt utrota fattigdomen. Det skall vara ettövergripande mål i svensk biståndspolitik. Ett snabbtutrotande av fattigdomen kräver en snabb tillväxt.Våra fyra punkter står inte i strid med FN:s stadga.De är dessutom i linje med det reformarbete sompågår under generalsekreterare ledning.Där föreslås att FN skall fokusera verksamheten kringfyra kärnområden, nämligen fred och säkerhet, hu-manitära frågor, ekonomiska och sociala frågor samtutvecklingsarbete.Utskottsmajoriteten delar inte upp-fattning att FN skall arbeta för en snabb tillväxt för attinom rimlig tid utrota fattigdomen i . Vi hardärför reserverat oss. Jag yrkar bifall till reservationnr 1 angående FN:s övergripande uppgifter.Sverige är ett av de länder som fullgöra sina skyl-digheter mot FN. betalar sina årliga avgifter,och gör det . När FN ber oss i delta iolika operationer ställer vi som regel upp. Det finnsen lång tradition i vårt land av att göra det som krävsav oss, och gärna litet till.I utskottets betänkande sägs att och andranordiska länder svarar för en oproportionerligt storandel av de frivilliga bidragen till FN:s utvecklingsar-bete. Utskottet skriver också att skevheten förstärksav att har en låg andel av FN:s upphandling,och att rekryteringen av svenskar till FN i många fallär otillräcklig. Jag påtalade just det förhållandet i enmotion till förra . Den fick en positiv skriv-ning i utskottet. Detta blev också beslut.Jag tror att det nu är dags att gå från ord till handling,och i varje fall ge svenska medborgare och företagmöjlighet att inom FN-systemet ha samma chansersom företag och individer från andra medlemsländer.Fru talman! Vi moderater tror inte på att FN skallinföra något slags beskattningsrätt. Det är de enskildaländerna som har den rätten. FN skall också i framti-den finansieras genom avgifter från medlemsländerna.Det gäller att se till att länderna fullgör sina skyldig-heter och betalar avgifterna och att de också gör det itid.Vi anser att majoritetens skrivning om att förut-sättningslöst utreda transaktionsskatter och avgifter påinternationella flygbiljetter är helt fel. Sådana skatteroch avgifter skulle drabba de fattiga länderna särskilthårt. Det kan rimligtvis inte ligga i FN:s intresse. Detär därför vi moderater i betänkandet yrkar avslag påden motion, U29 yrkande 1, där detta föreslås. Vi harföljt upp detta med en reservation, men jag nöjer mighär och med att än en gång yrka bifall till vår re-servation nr 1.Anf. 72 ():Fru talman! Regeringens skrivelse om iFN ger en möjlighet att debattera förutsätt-ningarna för FN-arbetet. Sedan blev medlemav säkerhetsrådet sedanhar utrikesutskottet regelbundna föredragningar frånUD om det vardagliga arbetet i säkerhetsrådet. Dettaär en information som jag tycker är mycket värdefullför att kunna diskutera och fråga hur det vardagligaarbetet påverkas och av vad. Men skrivelsen som vinu behandlar ger oss ju också möjlighet att debattera ikammaren.Från sida har vi under en lång följdav år motionerat om att FN bör inrätta ett exekutivor-gan för miljöfrågor, och sedan konferensen i 1992även ett FN-råd om hållbar utveckling. Anledningenär att miljöfrågorna är gränsöverskridande. De ingårsedan länge i de överhängande hoten mot överlevna-den på jorden. Kampen om naturresurserna är ocksåpå många håll i världen ett reellt konflikthot.Trots att insikten finns om miljöproblemens alltstörre roll i den globala överlevnadsstrategin hararbetet med att sätta kraft bakom orden ännu inteslutförts. Jag vill ändå vara optimist . Jag serfram emot att det när FN presenterar sin omor-ganisation kommer att finnas med ett förslag medinnebörden att någon form av organ inrättas som fårmakt att handla i miljöfrågor och i arbetet för hållbarutveckling.Fru talman! Jag är så optimistisk att jag inte harreserverat mig på den här punkten. Det har ju annarsvarit en regel för , eftersom detta inte harfått gehör i utskottets majoritet tidigare. Hösten fårsom sagt avgöra om jag får lov att vara optimist i dag.I skrivelsen beskriver regeringen framgångar somFN har haft , men den tar ocksåpå ett mycket ärligt sätt upp de motgångar och svårig-heter som också FN möter i olika situationer runt om ivärlden. Svårigheten att agera i t.ex. tas upp.I sker, som vi alla känner till, återkommandemord och övergrepp på civila. Hela familjer mördas.Barn, unga och gamla - inga skonas.Det är klart att rapporter som dessa från Algerietoch andra ställen runt om i världen där sådant skerväcker en vrede bland världssamfundets medborgare.Varför kan ingen stoppa detta? Vad gör FN? Men jagtycker att det återigen måste upprepas att FN inte blirstarkare än vad medlemsländerna tillåter FN att vara.Det gäller både möjligheter att agera och ekonomiskaförutsättningar att kunna agera.Sverige bidrar på många sätt för att göra FNstarkt. deltar i uppbyggnaden av en snabbin-satsstyrka, den s.k. SHIRBRIG, som skall kunna deltai fredsbevarande arbete. I utskottets betänkande re-dovisas att regeringen har gett Försvarsmakten i upp-drag att se hur den svenska enhet som byggs uppför uppdraget att kunna ingå i den här snabbinsats-styrkan skall kunna utökas om det skulle uppstå be-hov. Därmed har också fått svar på ettyrkande i motionen i samband med denna skrivelse.I skrivelsen och betänkandet finns också omnämntdet svenska initiativet att kunna använda civilpoliser iframtida fredsfrämjande operationer. Det är ett initia-tiv som vi i välkomnar. Svenska poliserkan komma att spela precis samma roll och få sammainternationella uppskattning som de svenska FN-soldater som har deltagit i fredsfrämjande operationerunder har fått. Det står också i skrivelsenhur många som har varit tjänst. Därför är det mycketroligt och välkommet att svenska civilpoliser kandelta i detta arbete.Fru talman! har i olika motioner isamband med den här skrivelsen och under den all-männa motionstiden fört fram vikten av att få ung-domsrepresentanter i den svenska delegationen tillFN:s generalförsamling. Detta krav har inte fått gehöri utskottet. Jag tror att det är mycket oklokt av utskot-tets majoritet, fru talman. Förutsättningarna för att FNskall stå starkt är att ungdomar tidigtkommer i kontakt med FN:s vardagsarbete samt att defår delta och se hur jobbar.Med detta vill jag yrka bifall till reservation 8.Anf. 73 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Regeringen har visat stor aktivitet denhär våren. Det är bra. Det har den även gjort på detutrikespolitiska området där många skrivelser ochpropositioner har presenterats. Jag såg att vi vid någottillfälle hade inte mindre än tolv betänkanden att bollamed i utrikesutskottet. Det har bl.a. varit den skrivelsesom vi diskuterar . Det är vidare , somvi kommer till, Afrikaskrivelsen, demokrati och MR iutvecklingssamarbetet, MR i utrikespolitiken, detnordiska samarbetet, exportkontroll, EU osv. Pressenpå utskottet har varit ganska hård. Risken är att detblir någon sorts demokratiskt underskott i hela pro-cessen när så mycket material skall processas på såkort tid.I det sammanhanget vill jag gärna inleda med atttacka utrikesutskottets kansli som har gjort ett fantas-tiskt arbete och fortfarande har en hel del kvar attgöra i det här massiva arbetet.Varför gör inte FN något åt , , , , aidsproblematiken, vattenfrågornaoch miljön? Det är frågor som jag ofta möter när jagär ute på olika möten. Varför gör inte FN något?Varför går inte FN in och ställer till rätta? Svaret ärväl bl.a. att FN gör väldigt mycket.