prot · GM0923 · 1998-11-26 00:00:00 — Tvärtom har jag respekt förLennart som kanske en av de mest erfarnamiljöpolitiker, vid sidan av fru talmannen förstås,som finns i vårt land. Och jag hoppas att jag kan läramig en hel del av erfarenheter pådetta område också i fortsättningen.Anf. 137 ():Fru talman! Jag vill också knyta an till riksdagensklimatpolitiska beslut . Jag tror att jag uppfattademiljöministern rätt, nämligen att koldioxidutsläppenfrån fossila bränslen skall stabiliseras på 1990 årsnivå . Någon annan var också inne på det.Mot denna bakgrund vill jag fråga miljöministernom torvbrytning och torveldning. Hur rimmar sådanmed denna målsättning, och hur kommer regeringenatt ställa sig till fortsatt brytning av Tönningefloarna?Anf. 138 Miljöminister ():Fru talman! är ju en form av fossilt bränsle,och det är klart att den spelar samma roll i detta avse-ende som andra fossila bränslen. finns det ju olikaanledningar, inte bara miljöpolitiska anledningar, tillatt man har stimulerat torvbrytningen. Eftersom detfinns många som håller på med denna verksamhet,vill jag inte gå längre i min bedömning just . Menden här frågan kommer naturligtvis upp, inte minst isamband med den översyn av skattefrågorna sompågår för närvarande.Anf. 139 ():Fru talman! 1997 var det varmaste året se-dan man började mäta klimatet mer systematiskt. Jagtänkte fortsätta i den ända som börja-de.Om man analyserar det som har hänt , är det trafikökningen som ärboven i dramat. Alla andra sektorer har minskat sinautsläpp av växthusgaser. Inom trafiksektorn är detframför allt flyget och vägtrafiken som är de huvud-sakliga anledningarna till detta. Och det är inte så attmotorerna har blivit mindre effektiva, utan det hand-lar om att volymökningen av trafiken har ätit upp deeffektivitetsvinster som man har gjort. Såväl som planerar nu för ännu mertrafik.Mot bakgrund av detta undrar jag om regeringenplanerar att låta koldioxidavgifterna ingå som en del ide skattesamtal som regeringen har inbjudit oss andraatt delta i.Jag undrar också om regeringen har planerat någraandra åtgärder för att motverka den trafikökning somleder till ännu större utsläpp av koldioxid.Anf. 140 Miljöminister ():Fru talman! 1997 var ett mycket varmt år, och ut-släppen av koldioxid minskade mycket kraftigt mel-lan 1996 och 1997. Jag hade naturligtvis kunnat ställamig här när dessa rapporter kom och slagit mig förbröstet och sagt att detta är ett resultat av regeringenskloka beslut. Men det var det ju inte mer än i vissutsträckning. Det var också ett resultat av väderför-ändringar och temperaturförändringar mellan dessatvå år.På samma sätt menar jag att det är viktigt att vinär vi försöker jämföra enskilda år måste göra det såatt säga temperaturrensat, för att försöka få bort dessamycket tillfälliga effekterna, annars får vi en ganskahopplös diskussion.Det är riktigt att transportsektorn står för en störreökning än andra sektorer i detta avseende. är juvårt mål inte formulerat för varje enskild sektor försig, även om det finns en del resonemang i den rikt-ningen, utan målet gäller ju hela utsläppsmängden.Jag tror att det är viktigt att ha lite grann av den flexi-biliteten för att man skall kunna se till att det i framti-den kan vara vissa ökningar på vissa områden, om detblir motsvarande större ökningar på andra områden.Jag tror att det skulle bli ganska konstiga effekter omman låste fast utsläppsmöjligheterna vid varje enskildsektor och målsatte dem.Jag vet inte i vad mån man kan tänka sig att låtaskattesamtalen också handla om de här frågorna.Däremot finns det, som jag tidigare nämnde, en ar-betsgrupp i som diskuterar de härsakerna.Överläggningen var härmed avslutad.7 § (forts. från 4 §) Uppföljning av skogspolitiken(forts. MJU3)Anf. 141 ():Fru talman! Vi är nog alla överens om skogensstora betydelse. Den ökar i förråd och värde. Enligtuppgift från ökar vårt virkesförrådmed , vilket är enofantligt hög siffra.Som ny ledamot och som mycket skogsintresseradhar jag även på den här punkten noga studerat rege-ringsförklaringen noga men jag har inte funnit ettenda ord om skogen och skogsbruket. Jag tolkar detpositivt: Det här sköter ni bra. Ni får klara er själva.Skogspolitiken måste vara hållbar och långsiktig.En omprövning varje mandatperiod är mycket tvek-samt. I debatten före lunchen hörde vi att man, enligtAlf , kunde tänka sig en omprövning avskogspolitiken varje mandatperiod. Men det måstevara mera långsiktigt än så.Tyvärr kan man uppfatta delar i propositionensom ökade ambitioner från regeringen vad gäller endetaljreglering av skogsbruket. Obligatoriska skogs-bruksplaner är ett exempel. Att ha ökade detaljregle-ringar tror jag dock är fel väg att gå. I stället tror jagatt positiva signaler är bättre än pålagor. Rådgivningär också en klart bättre väg.Beträffande tillämpningen för skogsbrukets deloch detta med nya lagar tror jag att det blir mycketintressant att följa hur den nya miljölagstiftningenskall behandla skogsbruket mot bakgrund av exempelsom vi sett från delar av vårt land.Propositionen innehåller även flera bra förslag;det skall sägas. Den översyn av jordförvärvslagensom har krävt är ett sådantexempel. Säkerställande av återväxtåtgärder ochframför allt kopplingen till att säkerhet skall tas ut ifastigheten, inte i personen/ägaren, är också väldigtviktigt. Det måste skyndsamt förverkligas. Det är bramen jag tror inte att det i och för sig löser problemetmed skogsklipparna.Sedan vill jag säga några ord om bevarandet avden biologiska mångfalden. Det enskilda skogsbruketgör stora insatser på området. Bara skötseloch skogsbrukande i den här formen kan tas till intäktför att det jobbet går i rätt riktning och att det arbetetfortsätter.Den planerade affären hos måste fåkommenteras i samband med frågan om säkerställan-det av den biologiska mångfalden. Ärendet är föremålför prövning. I näringsutskottet har vi att till veckanjustera detta. Jag skall inte föregripa den behandling-en men jag måste få ställa mig väldigt frågande tillom målet att öka den biologiska mångfalden totaltsett i landet kan uppnås med den planerade upplägg-ningen av affären. Till detta får vi återkomma vid ettsenare tillfälle.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 7och 12.Anf. 142 ():Fru talman! Utgångspunkten för förslagen i rege-ringens proposition är och utvärdering av skogspolitiskabeslut. Vi vet att utvärderingarna kommit fram till , verkan, inte har nått ändafram till de högt satta målen i den nya har alltså gått. Då måste man fundera över hurstor del de fyra åren utgör av en skogs omloppstid,som är hundra år.Under fyra år har en tall- eller granplanta inte bli-vit högre än knappt , kanske 40-50centimeter. Det, fru talman, är den tid som man hargett skogsnäringen för att ställa om sin verksamhetefter den nya skogspolitiken - ändå kräver man att seförändrade resultat.Vad regeringen tycks ha missat i utredningsmate-rialet är att man, även om man inte nått riktigt ändafram, från myndigheterna konstaterar att man harkommit en bra bit på väg mot målen. Den lilla plan-tan har inte hunnit bli . Ändå, frutalman, vill regeringen hasta i väg och detaljregleraoch införa mera byråkrati för skogsägaren. Jag skullevilja att vi lite grann tittade på bakgrunden till att manhar funnit att skogsägarna inte till fullo har klaratmålen.För bara några decennier sedan, när jag var ung,handlade det om småskalighet. Man hade enkla red-skap - inte så mycket mer än yxan på axeln, ellerkanske en motorsåg, och en draghäst. Därifrånsvängde skogsbruket över till maskinell utrustningoch bolagens effektiva storskalighet, med stora kal-hyggen som följd. Detta var, menade experterna då,ett bra sätt att bedriva skogsbruk.I dag vet vi, tack och lov, bättre. Vi har fått en bralagstiftning som jämställer produktion och miljö.Pendeln har alltså svängt. Jag menar dock att den harsvängt mot en nästan för stark inriktning på miljöfrå-gorna. Vad som hände var nämligen att Skogsvårds-styrelsens personal också drabbades av miljösväng-ningen. Till vissa delar försummade man faktiskt denrådgivning i produktionsfrågor som skogsägarnabehövde. Resultatet är vad vi ser i utvärderingarna.Det blev en alltför stor tilltro till naturlig föryngringpå därtill inte alltid lämpade marker. Röjningen ochgallringen eftersattes, något som i propositionenvänds mot skogsägarna som, om antarregeringens förslag, åter skall drabbas av detaljregle-ringar.Jag är förvånad över att så många partier intetycks sätta tilltro till det som faktiskt nu händer iverkligheten. Skogsägarrörelsen är klart varse pro-blemen och är i full färd med att tillsammans medskogsvårdsorganisationen vidta åtgärder för att kunnaleva upp till skogspolitikens mål. Skogsägarförening-arna satsar också stora resurser på att förstärkaSkogsstyrelsens av tidigare beslutade . Det som skermåste vi ta till oss. Det visar att det händer väldigtmånga saker. Men vad det svenska skogsbruket intebehöver är ytterligare regleringar och byråkrati.Detta kommer man att nå . Jag anseralltså att man kan avstå från regleringar och byråkratimen vi skall vara glada över att vi alla här i politiker-kåren är överens om att målen skall ligga fast.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Avgaser och buller från mobila maskinerFöredrogsMiljö- och jordbruksutskottets betänkande1998/99:MJU4Avgaser och buller från mobila maskiner (prop.1998/99:13)Anf. 143 ():Fru talman! Jag tänkte börja med lite beröm tillEU och regeringen. Det är bra att vi får ett regelsys-tem, en ramlag för att begränsa mobila maskinersmiljöpåverkan. Mobila maskiner står för en betydan-de del av olika utsläpp. Det är nödvändigt att regleraoch minska de utsläppen på något sätt. Denna kun-skap och insikt utgår jag från att regeringen och övri-ga ledamöter i utskottet delar med oss, så jag behöverinte utveckla frågan vidare.I stället tänkte jag gå in på mer specifik kritik motförslaget. Det som är mindre bra är att EU tagit sålång tid på sig för att bereda frågan att de krav somställs i propositionen har blivit omoderna. De miljökrav som föreslås i steg 1 ipropositionen är därför redan föråldrade. De krav somföreslås i steg 2 ligger i nivå med dagens teknik.Detta nya lagförslag kommer egentligen inte attdriva på mot någon förbättring av miljöpåverkan frånmobila maskiner. Däremot kan det ses som en grundatt gå vidare ifrån för att skärpa kraven. Därför före-slår vi från att regeringen skall ta initi-ativ inom EU för att skapa ett framåtsyftande steg 3,ett steg som gör att man tar vara på och utvecklar dennya mer miljöanpassade teknik som finns och därhänsyn tas till maskinens hela miljöpåverkan i ettlivscykelperspektiv. En självklar del av detta skallnaturligtvis vara att driva på övergången till förnyba-ra bränslen. Därför yrkar jag bifall till vår reservationnr 3 under mom. 6 och 7.Vad denna proposition inte heller tar upp är denbefintliga maskinpark som är i drift och vad viskall göra åt dess miljöpåverkan. I många fall hararbetsmaskiner en väldigt lång livslängd. En stor delav den nuvarande maskinparken når inte upp till da-gens krav eller de krav som ställs i propositionen.Därför föreslår vi att regeringen skall ges i uppdragatt se över hur miljökrav också skall ställas på denbefintliga maskinparken.Med anledning av detta yrkar jag bifall till vår re-servation nr 8 under mom. 13.För övrigt står jag naturligtvis bakom våra andrareservationer men tänker av tidsskäl inte ta upp demhär.Anf. 144 ():Fru talman! Jag tänkte göra det hela mycket kortgenom att yrka bifall till reservationerna 3 och 5.Jag vill dock kort säga något om reservation 5.Det borde egentligen vara självklart att man, när mantittar på emissioner av maskiner, tittar på maskinernanär de är arbetande, dvs. att man tittar på vad somkommer ut ur maskinen i den situation då emissio-nerna kommer ut. Det trodde man var självklart. Mendet visar sig att så gör man inte alla gånger. Man tittaralltså på emissionerna av motorn, men inte sittandes imaskinen. Det innebär att de emissioner man mäterofta är mindre än de emissioner som kommer närmaskinerna arbetar.Vi menar från sida att det är själv-klart att man, när man tittar på den här typen av moto-remissioner, skall titta på vilka emissioner man får avmaskiner i arbete eftersom mycket annat, t.ex. hyd-raulsystemet, orsakar avgasutsläpp.Det här skriver vi lite grann om i reservation 5. Vihar alltså inte fått gehör för det, och därför yrkar jagbifall till den reservationen men också till reservation3, där jag tycker att inlägg varmycket bra. Jag håller med om det han sade.Anf. 145 ():Fru talman! Utsläpp av kväveoxider, kolväten,kolmonoxid och partiklar från vägtrafiken kommer attminska till följd av skärpta avgaskrav. Detta är intetillräckligt, utan skärpta krav måste breddas till attinkludera även andra sektorer.En betydande källa till luftföroreningar är störredieseldrivna arbetsmaskiner som används inom jord-och skogsbruket, industrin samt bygg- och anlägg-ningsbranschen. har beräknatatt av de samlade kväveoxidutsläppen under1995 härrörde från just arbetsmaskiner, alltså utsläppav samma storleksordning som från personbilar.För närvarande ställs inga krav på avgasrening förarbetsmaskiner i . Detta är helt nödvändigt,och det är just det som behandlas i miljö- och jord-bruksutskottets betänkande - en särskild lagstiftningom avgaser och buller från mobila maskiner. Det ärett regeringsförslag som är föranlett av nya EG-regleri det s.k. arbetsmaskindirektivet. Vid rådsbehandling-en av direktivet har medlemsländerna åtagit sig attsnabbt införliva direktivet i den nationella lagstift-ningen, eftersom området är så angeläget.Lagen skall ge utrymme för reglering av både av-gasutsläpp och bullernivåer och utformas som enramlag och innehålla de grundläggande bestämmel-serna samt de bemyndiganden som behövs för attregeringen eller den myndighet som regeringen be-stämmer skall kunna meddela nödvändiga föreskrif-ter. I den nya lagen införs miljökrav på att mobilamaskiner skall vara så konstruerade och utrustade attde inte avger mer buller eller släpper ut avgaser ochandra föroreningar i större mängd än vad som kangodtas ur hälso- och miljöskyddssynpunkt.Kraven är uppdelade i två steg. Det är sammaprincip som för EG:s bilavgasdirektiv. Kravnivåerna isteg 1 och steg 2 kan enligt be-räkningar ge följande utsläppsreduktioner jämförtmed dagens motorer: för kväveoxider med steg 1 enreduktion och steg 2 ; för kolvä-ten en reduktion respektive ; för par-tiklar en reduktion respektive . Närdet gäller kravnivå 1 tillämpas de skärpta kraven vidnya typgodkännanden från . Från den1 gäller kravnivå 1 för samtliga nyamotorer.Fru talman! Begreppet mobila maskiner finns intetidigare i vår lagstiftning. Detta bör enligt lagförslagetvara en samlande beteckning för de kategorier somomfattas av den nya lagen. Omfattningen bör varavidare än arbetsmaskindirektivet. Den nya lagen böräven omfatta traktorer och bensindrivna maskiner,eftersom avgaskrav för dessa är under utarbetandeinom EU. Dessutom bör den omfatta motorer medkonstant hastighet såsom pumpar och generatorag-gregat samt terrängfordon och spårfordon. Ävendessa kan behöva regleras.Det är tillverkaren, importören och den som salu-för maskinerna eller motorerna som ansvarar för attde gällande kraven uppfylls när de släpps ut på mark-naden. Men även den som använder maskinerna an-svarar för att de uppfyller uppställda krav.Tillsyn skall i första hand ske med stickprovskont-roller av nya motorer. Utöver detta skall tillsyn ske avatt de maskiner som är i bruk uppfyller kraven. Därbör det finnas möjlighet att utse tillsynsmyndigheterpå lokal nivå.Avgifter skall kunna tas ut för prövningar, tillsynm.m. Lagen innehåller också straffbestämmelser. Föratt kunna sänka avgas- och bullernivåerna ytterligareär det viktigt med styrmedel vid upphandling av ar-betsmaskiner eller arbetsmaskintjänster. Därför bördet utvecklas dels ett frivilligt miljöklassystem somger en bild av maskinernas avgas- och bulleregenska-per, dels en frivillig miljödeklaration som ger en merutförlig bild av miljöegenskaperna än uppgiften avmiljöklassen. Den nya lagen föreslås träda i kraft den1 och tillämpas på mobila maskiner somsläpps ut på marknaden fr.o.m. den tidpunkten.Fru talman! I miljö- och jordbruksutskottet före-ligger en stor majoritet för förslaget, men det finns ettantal reservationer. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.Anf. 146 ():Fru talman! Jag kan i viss mån förstå att utskotts-majoriteten står bakom det förslag som regeringenhar lagt fram. Det rör sig om en ramlag, och den är igrunden ganska bra, även om förhoppningarna om attden skall leda till mindre utsläpp inte är - som CarinaOhlsson framhåller - realistiska, om man jämför meddagens teknik. Kraven i steg 2 ligger ungefär på nu-varande nivå.Däremot undrar jag varför majoriteten - och dåtänker jag framför allt på socialdemokraterna - intevill att skall vara med och ta initiativ till detfortsatta arbetet med dessa frågor inom EU. Varförsäga nej till att skall ta ett initiativ i EU till etttredje radikalt steg? Och varför inte ställa sig bakomkravet att det även behövs miljökrav när det gällerden redan befintliga maskinparken? Varken i utskot-tets betänkande eller i anförande harjag kunna få någon förklaring på den punkten.Anf. 147 ():Fru talman! Ett historiskt perspektiv: Det var i ju-ni 1993 som uppmanades att utar-beta ett förslag till ett gemensamt avgasdirektiv. In-nan dess och fram till nu är det alltså inget av med-lemsländerna som ställt några lagkrav beträffandearbetsmaskiner, trots att man har känt till problemet.Inget medlemsland har klarat av detta, så den miljö-lagstiftning som vi skall besluta om får vi alltsåtacka medlemskapet i EU för.Sverige har varit pådrivande i båda stegen, menmest påtagligt i steg 2 där tillsammans medkommissionen agerade så att kraven blev strängareoch så att de överensstämmer med kraven i USA.Detta är ett tydligt exempel på att ett litet medlem-sland kan driva miljöfrågor som påverkar hela Euro-pa.Sverige arbetar också aktivt för ett tredje steg. Or-saken till att vi ligger efter i tiden är att företagen hartillverkat maskiner efter de krav som vi nu skall be-sluta om. Frågan har ju varit "i röret" ,och då hänger naturligtvis tillverkarna på för att kun-na sälja sina maskiner just när lagen träder i kraft. Dåvore det konstigt att ändra reglerna innan de har hun-nit träda i kraft.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMJU3 Uppföljning av skogspolitikenMom. 1 (skoglig kompetens vid beskick-ningar utomlands)1. utskottet2. 1 (kd)Votering:259 för utskottet34 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 71 m, 36 v, 14 c, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 34 kdFrånvarande: 19 s, 11 m, 7 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 2 (skogsfrågornas behandling inom EU)1. utskottet2. 2 (m)Votering:223 för utskottet71 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 36 v, 34 kd, 14 c, 13 fp, 13 mpFör res. 2: 71 mFrånvarande: 18 s, 11 m, 7 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 17 (åldersgräns för föryngringsavverkning)1. utskottet2. 6 (v, c, mp)Votering:229 för utskottet65 för res. 655 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 71 m, 34 kd, 12 fpFör res. 6: 37 v, 14 c, 1 fp, 13 mpFrånvarande: 19 s, 11 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 19 (ransoneringsreglerna)1. utskottet2. 7 (c, mp)Votering:268 för utskottet27 för res. 754 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 72 m, 37 v, 34 kd, 13 fpFör res. 7: 14 c, 13 mpFrånvarande: 19 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 20 (tidsfrist för avverkningsanmälan)1. utskottet2. 8 (v)Votering:257 för utskottet37 för res. 855 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 71 m, 34 kd, 14 c, 13 fp, 12 mpFör res. 8: 37 vFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 4 mpMom. 22 (hänsyn till naturvårdens intressen vid för-yngringsavverkning)1. utskottet2. 9 (mp)Votering:282 för utskottet13 för res. 954 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 71 m, 37 v, 34 kd, 14 c, 13 fpFör res. 9: 13 mpFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 25 (skogs- och miljöredovisning)1. utskottet2. 10 (m, kd, c)Votering:175 för utskottet120 för res. 1054 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 36 v, 13 fp, 13 mpFör res. 10: 71 m, 1 v, 34 kd, 14 cFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 26 (skogs- och miljöredovisningens innehåll)1. utskottet2. 11 (v)Votering:258 för utskottet37 för res. 1154 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 71 m, 34 kd, 14 c, 13 fp, 13 mpFör res. 11: 37 vFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpMom. 34 (försäljning av skog till privatpersoner)1. utskottet2. 12 (c)Votering:281 för utskottet14 för res. 1254 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 71 m, 37 v, 34 kd, 13 fp, 13 mpFör res. 12: 14 cFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 8 kd, 4 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.MJU4 Avgaser och buller från mobila maskinerMom 6 och. 7 (fullständig miljökonsekvensanalys ochutveckling av ett steg III)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:244 för utskottet50 för res. 355 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 71 m, 34 kd, 13 c, 13 fpFör res. 3: 37 v, 13 mpFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 8 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 10 (mätning av emissioner på maskin- ellermotornivå)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:245 för utskottet48 för res. 556 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 69 m, 3 v, 34 kd, 13 c, 13 fpFör res. 5: 1 m, 34 v, 13 mpFrånvarande: 18 s, 12 m, 6 v, 8 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpKenneth () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 13 (miljökrav på den befintliga maskinparken)1. utskottet2. 8 (v)Votering:244 för utskottet50 för mom. 1355 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 71 m, 34 kd, 13 c, 13 fpFör mom. 13: 37 v, 13 mpFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 8 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum onsdagen den 2 december.9 § Utveckling och rättvisa - en politik förstorstaden på 2000-taletFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1998/99:AU2Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden på2000-talet (prop. 1997/98:165)Anf. 148 ():Fru talman! Vi skall nu behandla storstadspropo-sitionen. Om jag har förstått arbetsmetodiken rätt, harpropositionen tillkommit på så sätt att statsrådet , möjligen tillsammans med , harrusat runt i Kanslihuset och letat i varje byrålåda eftervarje budgetpost och varje politiskt förslag som kantänkas ha någon, i varje fall avlägsen, koppling tillstorstäderna och storstädernas problem. Sedan harman häftat ihop detta, och simsalabim, fru talman, harman fått en storstadsproposition.Den arbetstekniken gör att propositionen, enligtmin mening, innehåller ganska lite substans. Detdjärvaste är att nu skall fatta beslut om tvåmål för storstadspolitiken. Men de målen är i höggrad okontroversiella - jag tror att kammarens samt-liga 349 ledamöter kan ställa upp bakom dem. Dehandlar om att ge storstäderna hyggliga förutsättning-ar för tillväxt och om att ge storstädernas invånare bralevnadsvillkor.Den intressanta frågan är i stället: Hur skall nudenna goda utveckling kunna nås?