prot · GL09114 · 1998-05-28 00:00:00 — Vi vill un-danröja det Moment 22 som finns i nuvarande lag ommöjligheten för en liten aktieägare att få ett ärendeanhängiggjort och behandlat på bolagsstämman. Vivill också tydliggöra en styrelses beslutsförhet i lagen.Herr talman! I det nya lagförslaget stärks reviso-rernas möjlighet att förhindra brott. Skyldigheten attagera vid misstanke om brott lagfästs. Det är bra.Revisorerna får bl.a. en skyldighet att rapportera omhur ett företag betalar skatter och avgifter. Men därtar skyldigheten slut enligt förslaget. Vi tycker attrevisorernas skyldighet bör stärkas ytterligare. Benä-genheten att hysa brottsmisstanke kan vara lika storoavsett vilken typ av betalningsförsummelse det är.Därför bör revisorerna få en skyldighet att rapporterai de fall ett bolag inte betalar skulder av väsentligbetydelse i rätt tid, oavsett vilken skuld det är frågaom. Vilka sakskäl finns från majoritetens sida för attgöra skillnad på skatteskulder och andra skulder? Kaninte brotten och försummelserna vara lika stora oav-sett vilken typ av skuld det är fråga om?Slutligen vill jag ta upp sanktionsmöjligheter. Detär en viktig preventiv åtgärd när det gäller att förhind-ra brott. Brott skall aldrig löna sig, men enligt aktie-bolagslagen skall de det. Det är mycket märkligt. Här kan oseriösa bo-lagsföreträdare fortsätta verksamhet sedan aktiekapi-talet förbrukats, iscensätta bekvämlighetskonkurseroch bedriva brottslig verksamhet till men för andrasmåföretagare, underleverantörer, enskilda och all-mänhet som drabbas utan att några straffpåföljderfinns stipulerade i lagen.Här bör ett utredningsarbete kommatill stånd i syfte att utforma sanktionsregler som ettverkande instrument som förhindrar brottslig verk-samhet i stor omfattning.Det är inte bra för företagsamheten. Det är inte braför den allmänna moralen. Det är inte bra för någonatt brott inte beivras med sanktioner. Majoritetensargumentering för avslag tar sikte på att detta skalltäckas in i . Några sanktionsmöjligheterbehövs inte här. Hur kan det komma sig att denbrottsliga verksamheten fortgår utan straff, trots attbrottsbalken finns och trots att den skulle täcka detta?Är det fel på ? Varför ändras och skärpsden i så fall inte? Det talar för en skärpning av aktie-bolagslagen i av oss föreslagen riktning.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 ochstår givetvis bakom de reservationer där centerleda-möter finns med. I övrigt yrkar jag bifall till hemstäl-lan i utskottets betänkande LU26.Anf. 200 ():Herr talman! Jag vill inleda med att yrka bifall tillreservation nr 18. Det gäller punkt 21 om revisorsskyldigheter vid brottsmisstanke. I övrigt har vi gjortytterligare några reservationer i utskottet, och demstår vi fast vid, men vi kommer för tids vinnande baraatt yrka bifall till reservation 18.Under hela 90-talet har vi arbetat med att ändrapå, modernisera och med omvärlden synkroniseraaktiebolagslagen. senast har det gjorts en översynnär det gäller styrelse, verkställande direktör, stämmaoch revisorer. Det har resulterat i propositionen1997/98:99 om aktiebolagets organisation.Under hösten 1998 beräknas det komma ett slutbe-tänkande, varefter vi får en ny aktiebolagslag.En av utgångspunkterna vid denna översyn harvarit att aktiebolagslagen skall främja en aktiv ägar-funktion i företagen. Lagen har tagits fram under olikaregeringar, men det har varit stor enighet i utredning-en om att ägandet har en stor betydelse. Vi har inteminst sett hur större möj-ligheter till inflytande på ägarsidan har skapat förut-sättningar för framgångsrika företag.Ägarna skall övervaka sina investeringar genomatt hålla sig underrättade om hur företaget utvecklas,och de skall försöka att påverka verksamheten. Före-tagens ägare bidrar på så sätt till att resurserna i en-skilda företag och i näringslivet som helhet utnyttjasså effektivt som det är möjligt. Ägare som tar ansvarför företagens och näringslivets utveckling är därförett viktigt inslag i en fungerande marknadsekonomi.Genom regler som främjar en aktiv ägarfunktion iföretagen skapas största möjliga förutsättningar för enfortlöpande och snabb anpassning av företagens or-ganisation och verksamhet till förändringar i omvärl-den och för en dynamik i näringslivet. Regler meddenna inriktning är därför till nytta för såväl det en-skilda företaget som för näringslivet i stort.Jag sade att vi har varit överens om tagen och omdet väsentliga i att skapa ett decentraliserat inflytandei företagen med olika funktioner. Jag skulle viljapassa på tillfället att säga att det är viktigt att vi full-följer dessa tankar och idéer i den övergripande lag-stiftningen inom näringslivet.Här har vi försummat - jag hoppas att det skallbättra sig - att se efter hur man ökar inflytandet frånägarna när de uppträder i egenskap av borgenär isamband med att andra företag misslyckas. Jag skullevilja säga att konkursbolagen är intressebolag förägarna i de företag som har fordringar i dessa bolag.Det förs vidare diskussioner om att ett företag somhar misslyckats i samband med konkurs skall kunnaåtergå till och fortsätta sin verksamhet utan att manskall behöva döda och likvidera företaget, om det kanrehabiliteras och aktiekapitalet kan återställas.I de sammanhang då man lägger ut olika funktio-ner på olika personer är det viktigt att se till att revi-deringen och analysen av hur företaget har fungeratverkligen handläggs av kunniga personer. Det sägsofta av de mindre företagen att detta är en stor kost-nad. Men vi har bedömt det som väsentligt att kvalifi-cerat folk sköter om revisionen. Detta gäller då manhar rätt att driva företag utan personligt ansvar ochalltså har rätt att enbart ty sig till det aktiekapital somär satsat och den förmögenhetsmassa som företagetrepresenterar.Vi har lagt fram en reservation om hur dessa revi-sorer skall agera då de upptäcker eventuellt brottsligafelaktigheter. Majoriteten har gått på linjen att revi-sorn skall ha en skyldighet att anmäla, såvida inteföretaget eller de som har begått det eventuella felethar ekonomiska resurser att klara ut det hela. Vi upp-lever att man inte skall binda upp revisorn på dettavis, och vi tycker inte heller att de som till äventyrs ärekonomiskt starka skall kunna klara sig från eventuel-la felaktigheter.Med tanke på att vi kräver en kvalificerad revisioni företaget anser vi att man också kan förvänta sig attrevisorn fungerar på ett sådant sätt att han tillvaratarde samlade intressena. Det är till gagn för företaget,borgenärerna och alla andra. Vi är med på att revisorndå också skall ha det vapnet att han kan bryta sekre-tessen som han är ålagd. Men det skall inte vara enskyldighet för honom att bryta sekretessen. Där skiljervi oss åt.Jag uppehåller mig vid detta därför att jag tyckeratt det är väsentligt när man skall se hur arbetet skallfungera. Det sägs ofta att det är så mycket gangstrar iföretagen. Efter att ha levt tillsammans med företaga-re och med tusentals konkurser där jag har varit för-valtare kan jag säga att det stora, övervägandet antaletär hederliga och hyggliga människor. Sedan finns deten grupp som inte är hederlig. Bekymret är att resur-serna från statens sida inte har lyckats åstadkomma etteffektivt sätt att få de här människorna lagförda. Efter90-talets stora konkursbekymmer finns det fortfarande6 000 outredda brott . Där skall man satsa resur-ser.Men man skall inte omöjliggöra för dem som ärhederliga och hyggliga att gå in och verka i företaggenom att göra regler som definitivt motverkar enexpansiv lust och verksamhet under seriösa förhållan-den. Detta tycker jag mig finna i vissa av de tankaroch idéer som är framförda i form av reservationer. Iutredningen har vi från alla partier varit överens ompraktiskt taget allt. Den enda diskussionen var den pårevisorsidan som jag nämnde precis . I övrigt hardet inte framförts invändningar från de olika partiföre-trädarna under den utredning som har varit.Jag ser fram emot att vi få en ny aktiebolagslagoch att den följs upp av nya lagar av generell art somfrämjar näringslivet och det egna initiativet underansvar.Jag yrkar med det anförda bifall till den reserva-tion som jag angav inledningsvis.Anf. 201 ():Herr talman! Betänkandet handlar om aktiebola-gets organisation. Det kan ju förefalla både svårt ochtekniskt, och egentligen av intresse bara för specialis-ter. Men jag menar att inget kan vara mer fel.Aktiebolaget är faktiskt näringslivets viktigaste fö-retagsform. Det är en angelägenhet för många direktberörda, exempelvis aktieägare, styrelseledamöter,verkställande direktörer, arbetstagare och borgenärer.Eftersom det finns ett sådant brett intresse kring denhär frågan bör också saken behandlas.Min utgångspunkt är att aktiebolagslagen är i stortbehov av en modernisering, inräknat den viktiga har-moniseringen med EU. De nu aktuella lagförslagenfrån regeringens sida är i princip överensstämmandemed EU-direktiven. Jag tycker därför att de i huvud-sak kan godtas - dock med några viktiga förändringarpå som jag tycker strategiska områden. Det gällerledningsorgan, minoritetsskydd och revision.Herr talman! Jag börjar med att tala om att det be-hövs bättre ledningsorgan. Aktiebolagets ledande rollspelas naturligtvis av styrelsen. Därför måste manställa stränga krav på styrelsens ledamöter. Lagförsla-get är i behov av skärpning på flera punkter. Först ochfrämst - och det är naturligtvis grundläggande -måste valet av styrelse göras mycket noggrant ochdessutom i öppna former. Jag menar att det är särskiltviktigt med hänsyn till det nuvarande breda, och kan-ske allt bredare, aktieägandet.Därav följer att en nomineringskommitté bör be-reda frågan om styrelsevalet - i varje fall i marknads-noterade bolag. För att göra det extra noggrant ochomsorgsfullt skall det redan i kallelsen finnas en pre-sentation av den föreslagna styrelsen inklusive kandi-daternas andra uppdrag. Presentationen bör gälla ialla bolag - av praktiska skäl möjligen med undantagav de allra minsta.Därutöver bör styrelsens skadeståndsansvar skär-pas. Det gäller att öka ledamöternas intresse, menockså deras ansvar. EU är inne på samma skärptalinje. Jag tycker att bör uttala sig för enskärpning i princip när det gäller ledamöternas ska-deståndsansvar för vad de gör och inte gör i bolags-ledningen. Den svenska positionen på den här punk-ten bör fastläggas . Utformningen i detalj fårnaturligtvis ske under det kommande EU-direktivarbetet. Våra svenska förhandlare via Rege-ringskansliet bör veta vilken den svenska positionenär.Utöver dessa frågor som gäller ledningsorgan villjag särskilt att man uppmärksammar de kommunalabolagen. I princip bör samma regler gälla. Man häv-dar ju ständigt att samma regler bör gälla för vanligabolag på den privata marknaden, kommunala bolagoch även bolag inom landstingen. Då bör också des.k. Jäv är i princip oacceptabeltoavsett form och sammanhang. Det gäller också ställ-företrädarjäv. Men här görs ett viktigt och obegripligtundantag i lagstiftningen: S.k. ställföreträdarjäv skallinte gälla kommunala bolag. Ett kommunalråd skallalltså inte bara sitta och ha huvudinflytandet i kom-munalstyrelsen, utan han eller hon skall också kunnasitta i en mängd andra bolag även om det till syneskan finnas motstridiga intressen.Kommunala bolag innebär ju redan ett stort pro-blem i sig. Problemen ökar genom en alltmer tillta-gande bolagisering. Jag menar att de också accentue-ras genom att man släpper på de gängse viktiga jävs-reglerna. Därför bör risken för jävsituationer minime-ras. Huvudregeln om ställföreträdarjäv, som är dentekniska termen, skall gälla alla bolag inom den priva-ta sektorn och det skall inte göras något undantag förkommunala bolag.Det sägs något om att detta skulle kunna skapaövergångsproblem. Jag menar att de problemen ärlösbara eftersom det egentligen bara handlar om justövergångsproblem.En litet speciell rättssäkerhetsfråga när det gälleraktiebolagets företrädare är frågan om när de skall fåbehörighet att företräda bolaget. Vissa vill att de skallfå behörighet direkt efter val på stämman, och andratycker att man skall vänta till dess att det blivit regist-rerat hos PRV. Jag tycker att det är både viktigt ochmöjligt och dessutom nödvändigt ur rättssäkerhets-synpunkt att klarlägga exakt när man har rätt att före-träda ett bolag. Registreringen skall alltså vara avgö-rande.Herr talman! Detta om bättre ledningsorgan.Sedan vill jag säga några ord om ett starkare mi-noritetsskydd. De nu gällande svenska reglerna ärotillräckliga för att man skall få ett rimligt minoritets-skydd. krävs det i princip av samtligaaktier. Det betyder alltså att aktieägarminoriteterkänner sig diskriminerade i bolagen. Som huvudregelbör det vara tillräckligt med ett aktieinnehav på 5 %för att få ett minoritetsskydd. Jag tycker att riksdagenredan nu skall uttala sig positivt för en sådan föränd-ring.En sådan förstärkning av minoritetsskyddet somjag beskriver här har också aktualiserats inom EU. Dågäller samma sak här som tidigare, dvs. att det ärviktigt att beaktar sina möjligheter att fast-lägga den svenska positionen när man går till för-handlingar i EU om hur direktiven skall se ut. Attminoritetsskyddet sedan mer i detalj får utformas isamband med det kommande arbetet med EU-direktivet är naturligtvis självklart.Den tredje punkten som har strategiskt intresse föraktiebolagen gäller effektivare revision. Det är ensärskilt viktig fråga. Vilka regler skall gälla beträffan-de revisor och revision? Naturligtvis skall all revisionutövas självständigt och objektivt och stå fri frånsidointressen.Jävsfrågan är även här mycket viktig. Jag skullevilja säga att den är särskilt viktig just i revisions-sammanhang. Jäv är ägnat att rubba förtroendet för enrevisors opartiskhet, och det gäller inte bara uttryckli-ga jäv utan även s.k. delikatessjäv. Som bekant får juCaesars hustru inte ens misstänkas. Det gäller härockså.I det nu aktuella lagförslaget finns det två känsligapunkter. För det första finns det någonting som heterredovisningsjäv om en revisor granskar sin egen re-dovisning. Revision och redovisning måste skötas avolika personer. De här personerna kan nu ingå i sam-ma revisionsbyrå, men man har litet speciella reglerom att det då inte får gälla grundbokföring. Det ärredovisningsjäv.För det andra har en revisor rätt att lämna råd ochförslag till förbättringar av bolagets redovisning, menhan får inte biträda med konsulttjänster. Man kanalltså inte vara revisor och konsult . Men detär litet tillåtet att vara konsult , nämligen omdet inte kan rubba förtroendet för revisorn. Jag menaratt det i båda de här fallen föreligger ett klart behovav att utfärda både klarare och strängare regler så håller isär revisorsrollen från redovisarrollen ochkonsultrollen. Jag menar att detta borde bli riktlinjerför regeringens kommande förslag beträffande revi-sioner. Det är ju under beredning i departementet.Slutligen gäller det frågan om revisors skyldighetatt agera vid misstanke om brott. Detta är en mycketkänslig fråga. Det var den redan under utredningsti-den, och den är det fortfarande. Här gäller det att göraen avvägning mellan bolagets förtroende för revisornoch samhällets intresse av brottsbekämpning. Resulta-tet blir enligt min uppfattning att regeringsförslaget ihuvudsak kan godtas. Dock med det undantaget attanmälan bör göras till Patent- och registreringsverketoch inte till åklagaren. Vi är fullt medvetna om attdetta är en administrativ omväg, men den föreslagnamodellen innebär att man utnyttjar redan existerandeoch inarbetade kanaler mellan revisorerna och Patent-och registreringsverket och vidare till polis och åkla-gare.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att Folk-partiet står bakom samtliga reservationer i betänkan-de, men vi tycker att det räcker med att yrka bifall tillreservation 4, som handlar om de kommunala bola-gen, för att markera vårt missnöje även på övrigapunkter.Anf. 202 ():Herr talman! När jag tittar på sammansättningen iaktiebolagens styrelser konstaterar jag att den pånågot sätt går i otakt med samhällsutvecklingen vadgäller målet om jämn könsfördelning. Det är verkli-gen beklagligt. De stora börsbolagens styrelser domi-neras av ett ganska litet antal herrar med många upp-drag, precis som sade i sitt anfö-rande.I boken av ochSven-Ivan som kom ut - den varockså publicerad i vid några tillfällen- framgår det att i 258 företag på börsen är mindre än5 % av styrelseledamöterna kvinnor. Drygt hälften avdessa är företrädare för de anställda. Vi kan alltsåtacka det trots allt finns någrakvinnor i styrelserummen. I 21 börsföretag, bl.a.ABB, , Investor och , finns inte enenda kvinna i styrelsen.Mellan åren 1993 och 1996 ökade antalet kvinnori styrelserna långsamt, men trots att antalet börsnote-rade företag nu har ökat från 233 till 258 har antaletkvinnor i styrelserna minskat.Men varför är det då så få kvinnor i bolagsstyrel-serna? Enligt kan en hypotesvara att kvinnor är mindre lönsamhetsinriktade än vadmännen är. Det kan ju faktiskt ligga något i detta,särskilt om man tolkar begreppet lönsamhet somsnabba klipp. Min uppfattning är dock att den vikti-gaste faktorn är att det manliga maktmönstret är osed-vanligt starkt i just aktiebolagen. Dessutom tillhör intevi kvinnor jaktlaget. Vi rör oss inte på golfbanan ochtar inte heller en bärs i bastun med styrelseproffsen.Jag tycker verkligen att det är synd att kvinnorskompetens inte får komma till uttryck i bolagsstyrel-serna. Jag är övertygad om att det skulle berika mångabolag och att det långsiktiga ägaransvaret därigenomskulle komma att stärkas.Vänsterpartiet har föreslagit att bör utta-la en ambitionsinriktning om att öka antalet kvinnor ibolagsstyrelserna. En rimlig utgångspunkt bör vara attår 2000 skall det finnas kvinnor i styrelsernaoch . Men tyvärr har vi inte fått gehörför detta, och det beklagar jag. Jag yrkar därför bifalltill reservation nr 3.Jag skall också mycket kort kommentera min re-servation som rör aktiernas röstvärde. I till-lämpas ett system med olika röstvärde på aktier. Detär A- och B-aktier. Den officiella motiveringen till dethär systemet är att behålla företagen i svensk ägo. Detmå så vara, men systemet har i praktiken alltmer ut-vecklats till en försvarsbastion för gamla ägare utanförmåga till förnyelse.Om man skall behålla systemet med olika röstvär-de på aktier bör det enligt uppfattningbara kunna motiveras med olika grader av långsiktigtengagemang i företagen. Därför menar vi att anställdaoch de som innehaft aktier länge bör kunna ha etthögre röstvärde på sina aktier än de som handlarkortsiktigt för att få hög avkastning och inte engagerarsig långsiktigt i företagen.Anf. 203 ():Herr talman! Det svenska näringslivet och densvenska aktiemarknaden har förändrats sedan aktiebo-lagslagen trädde i kraft . Därför behövs de änd-ringar i aktiebolagslagen som vi diskuterar här i kväll.Jag vill inleda med att yrka bifall till lagutskottetsbetänkande LU26 och avslag på samtliga reservatio-ner.I detta betänkande föreslår vi förändringar som rörstyrelsen, bolagsstämman, revision och skadestånds-ansvar. Ändringarna syftar bl.a. till en förstärkning avägarfunktionen för ett effektivt resursutnyttjande iföretagen och i näringslivet. Översynen av aktiebo-lagslagen har också gjort att vi även försöker skapabättre förutsättningar för att utkräva ansvar av för-sumliga bolagsföreträdare. Mot bakgrund av EG:såttonde bolagsrättsliga direktiv föreslår vi att endastauktoriserade och godkända revisorer skall revideraaktiebolag och vissa handelsbolag. Revisorerna åläggsäven en skyldighet att anmäla misstanke om brott ivissa fall.Herr talman! Jag ämnar inte uppta kammarens tidmed att gå igenom alla förslag i detalj, utan koncent-rerar mig i huvudsak på att motivera en del av depunkter där vi inte är helt överens. Jag börjar medstyrelsen.När det gäller beredningen av styrelsevalet anserCenterpartiet och att valet skall föregås avnågon form av valberedning. Sådana krav har ocksåframförts i den allmänna debatten under senare år.Debatten resulterade i att Näringslivets Börskommittéutfärdade en rekommendation i frågan. Den finnsockså som en bilaga till inre-gistreringskontrakt.Rekommendationen innebär att ett bolag som kän-ner till att ett förslag till styrelsen stöds av ägare tillminst av röstetalet för samtliga aktier skall of-fentliggöra förslaget före stämman. Manskall också tala om vem som har kommit med försla-get och hur många röster förslaget representerar.Utskottet anser att det inte finnsnågon anledning att införa lagregler om valberedning,utan anser att man i stället skall följa efterlevnadenoch effekterna av NBK:s rekommendationer.En annan fråga som också har debatterats är anta-let uppdrag, om det är rimligt eller ens möjligt att sittai så många bolagsstyrelser som det ibland har före-kommit exempel på. Vi anser att det är bättre medinformation än med lagregler. Det måste ändå avgörasfrån fall till fall. Valet av styrelseledamöter skalldärför föregås av information om antalet uppdrag. Detär bolagsstämmans ordförande som skall inhämtasådan information och sedan se till att den vidarebe-fordras före valet.När det gäller frågan om information skall skickasut redan i samband med kallelsen anser utskottet attstämman skall kunna besluta om man vill ha sådaninformation eller inte. Sådant beslut kan inte fattas avstämman om informationen redan har kommit medkallelsen. Därför utformas lagregeln så att informatio-nen skall lämnas av stämmans ordförande innan sty-relsevalet förrättas.Fru talman! Jag är helt överens med om att andelen kvinnor i bolagsstyrelsen är förlåg. Argumenten kring varför det är så påminner migom diskussionerna kring kvinnlig rösträtt: bristandekompetens, bristande intresse osv. Värt att notera ärdock att andelen kvinnor är större i statligt ägda bolagsamt i kooperativt ägda bolag. En anledning tror jagär att den svenska demokratiska grundsynen genom-syrar dessa företag. Men att lagstifta om ökad kvinno-representation i aktiebolagslagen tror jag inte på. Detmåste till andra metoder.Ställföreträdarjäv är ännu en fråga som flitigt dis-kuteras. Här kommer ett välkommet förslag, men medett undantag: Undantag görs för koncerner och där-med de koncernliknande förhållanden som gällermellan en kommun och dess bolag. I denna fråga,liksom i frågan om avveckling av kommunala bolag,har vi en ideologisk skiljelinje som egentligen inteskall diskuteras av lagutskottet. Jag anser, i motsatstill och , att viss kommunalverksamhet kan bedrivas i bolagsform men att det ärviktigt med ställföreträdarundantaget just av demo-kratiska skäl. Du skall som förtroendevald i en kom-mun också kunna sitta i dess bolagsstyrelse och på såsätt garantera den demokratiska insynen.När det gäller skadeståndsansvar har regeringenprövat om det finns anledning att skärpa nuvarandebestämmelser men har funnit att de gällande bestäm-melserna är ändamålsenliga. Utskottet delar den upp-fattningen. Jag vill då påminna om reglerna om ar-betsordning, som ger ett tydligare ansvar. Sedan får vitids nog också ta ställning till EG:s femte bolagsrätts-liga direktiv.Skall kallelse till bolagsstämman skickas ut förstoch dagordningen sedan? Nej, anser utskottet. Detfinns inte sådana fördelar med ett sådant förfaringssättatt det bör genomföras.Herr talman! En av de mest omdiskuterade frågor-na i detta ärende är förslag kring revision och reviso-rerna. De nuvarande bestämmelserna kring revisor-sjäv är av stor betydelse för att upprätthålla revisorer-nas oberoende.