prot · GM0933 · 1998-12-10 00:00:00 — Det har med teknika-liteter att göra.Både och har tydligenfått intrycket att man bidragit till öka biståndsnivånnågot från det som vi kom överens om . I själ-va verket är det 102 miljoner mindre.Det är ganska smart av socialdemokraterna att idessa båda partier lyckas ingjuta intrycket att manåstadkommit detta. Men så är det inte.Jag skulle vilja ha en kommentar till hur man kanhantera frågor så, att man säger att det är en ökningnär det i själva verket är en minskning.Vi har faktiskt mer pengar i vår budget än vad allade här tre partierna har.Vi hade också en diskussion om vår reservationom mer problemorienterat bistånd. att han tror att det går att arbeta problemoriente-rat även med den konstruktion vi har i dagJag skulle vilja att socialdemokraterna tittar litetpå den lösning som vi har presenterat i vår reserva-tion, där vi faktiskt drar ned på landramarna ochför över det till motsvarande regionalt anslag, för skall kunna göra en kombination av landramaroch mer problemorienterat bistånd. Man skulle kunnakomma en bit på väg på det sättet. Skulle inte detkunna vara en tilltalande modell för socialdemokra-terna?Anf. 115 () replik:Fru talman! När det gäller den sista frågan kan jagsvara att det redan är så. Det finns särskilda anslag tillmiljö, demokrati, mänskliga rättigheter och en massaandra områden. De är införda ,både i form av regionala anslag och i form av särskil-da anslag. Det är redan fullt möjligt att kompletteralandramarna med den typen av insatser utan att manskall behöva dra nerdanslag på landramarna.När det gäller ökningen av biståndet avsatte vi re-dan i förra budgeten av bruttonationalinkoms-ten till biståndet. Det gäller biståndsramen, vill jagtillägga. Det räknas ju av en del åt olika håll sedan.Vi sade att vi bibehåller den ramen 1999, och viökar, om jag minns rätt, till och till0,år 2001.Det var en klart uttalad inriktning. Så skall det va-ra i budgeten. Vi har aldrig sagt att det är kronor ochören som är ramen för biståndet. Vi har varit överensom att det är procenttalet som skall gälla. Då kommerdet att fluktuera i kronor och ören beroende på hurbra det går för . Går det riktigt bra ökar brut-tonationalprodukten och vi får mer pengar till bistån-det. Går det sämre blir det något mindre. Andelen -den moraliska kakan - blir lika stor beroende på vadvi sätter den till.Det som säger är något somjag inte känner igen. Jag har inte hört talas om att vihar bestämt på det sättet. Jag känner alltså inte igenmig i den beskrivningen över vad vi kommit överensom.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Jag känner självklart också till denmodell som används. Men det känns litet märkligt närman påstår att man ökar biståndet när man i självaverket sänker det. För de fattiga människorna är detnaturligtvis kronorna som räknas.Vi kan inte diskutera modellen, men att man sägeratt man ökar, måste man väl ändå påstå är litetknepigt.Jag fick inte svar på frågan om det problemorien-terade biståndet. Vi vet också att det finns en delsådana anslag till olika områden. Men det är fråga omhur mycket. För att man skall kunna åstadkommaresultat för de stora miljöproblemen, såsom vatten-problem som t.ex. finns i , behövs det mer ände pengar som finns i de anslag som . Därför vill vi ha det andra angreppssättetoch anslå mer pengar till det som hjälper människor ide fattiga länderna. Det är det vi har landramar till.Jag vill också ställa en fråga angående . Där har regeringen dragit ned biståndet tillendast humanitärt bistånd. Det har hänt ganska myck-et där sedan propositionen framlades och sedan viskrev betänkandet. Jag skulle vilja fråga hur BerndtEkholm och socialdemokraterna ser på att upprätt-hålla biståndet till . Där finns det storamöjligheter till en fredlig utveckling. Det är viktigt attta vara på allt det som har investerat,både i form av biståndsinsatser och i form av för-tjänstfullt arbete som vi vet att ambassadtjänstemändär har utfört.Det vore synd att låta det förstöras och inte hjälpatill i det här kritiska läget. Hur ser påden frågan?Anf. 117 () replik:Fru talman! Den sista frågan lämnar jag med varmhand till . Eftersom jag redan har sagt attvi gjort den arbetsfördelningen, så får hon svara påden när hon kommer till talarstolen.Så till frågan om landramarna. Det finns pengartill miljösatsningar och vattensatsningar i landramar-na. Det är fråga om synsätt huruvida regionala ramareller särskilda program är en bättre metod än landra-mar. Vi har från vår sida valt en kombination ochavstämt beloppen i denna kombination på det sättsom vi föreslår i budgeten. Det tycker vi är en rimligavvägning.Det är inte så att det inte finns pengar inom land-ramarna till att göra de här miljösatsningarna, menjag kan ju inte förneka att ett problemorienterat syn-sätt också har sin plats, och när man jobbar med land-ramarna måste man naturligtvis också ha med sig detdärför att exempelvis miljöfrågor går över gränserna.Då går vi över till frågan om ökning i budgeten.Ja, detta sammanhänger ju med det synsätt som vihar: anslår vi en andel av bruttonationalinkomstentill bistånd, och har det i förhandlingar - om jaguppfattat det rätt - mellan regeringspartiet, Vänster-partiet och resulterat i en förändring från0,70 till 0,705. Detta tycker vissa är lite, och Marian-ne angrep det ganska kraftigt i sitt hu-vudanförande och sade att är beredda attlägga på själva. Det var ju detsom, vad jag förstår, och Vänsterpartietlade på budgeten. klagade ocksåpå att det tar att återgå osv. Men Centerpartietjobbar ju på precis samma sätt som vi, så det är juverkligen att kasta sten i glashus att uttala sig på detsätt som gör.Anf. 118 ()replik:Fru talman! tog i sitt anförandeupp vikten av miljön och lite om att vår reservationegentligen var alldeles onödig därför att man vidtogalla de miljöåtgärder som krävdes . Bl.a. gjordesdet noggranna miljökonsekvensbeskrivningar vid allaprojekt.Då skulle jag vilja fråga om ett alldeles konkretprojekt, nämligen i , som ärett dammbygge i . Vi vet att damm-bygget innebär att man förstör en av världens värde-fullaste flodbiotoper och att man dess-utom förorsakar ursprungsbefolkningen som bor i ochhar levt i det här området en omöjlighet attleva kvar där och en omöjlighet att idka sin kultur ochsitt sätt att leva. Jag skulle bara vilja veta hur en mil-jökonsekvensanalys i det här fallet kunde ge till re-sultat att man ändå gick in för att satsa på det härbygget.Anf. 119 () replik:Fru talman! Det är alltså så här att man numeragenomför miljökonsekvensbeskrivningar om det äruppenbart att miljön spelar någon roll i ett projekt,och det är precis samma tillvägagångssätt som vi har iövrigt när det gäller miljökonsekvensbeskrivningarhär hemma i Sverige.Det här är jag inte så insatt i.Jag vet vad det gäller - jag har snubblat över det ellerkommit i kontakt med det. Om jag minns rätt har dettillkommit innan miljömålet kom till i biståndet. Detär möjligt att man inte har gjort någon miljökon-sekvensbeskrivning av det projektet på det sätt som vinu vill se. Det känner jag inte till. Skulle man ha gjortdet på det sätt som är tänkt i det här projektet ochkommit fram till att projektet tål det här har jag ingenkommentar till det av det enkla skälet att jag kännertill projektet för lite.Anf. 120 ()replik:Fru talman! Projektet är ju lite aktuellt eftersomaktionsgruppen i ursprungsbefolkningen fick detalternativa i går, och därför har det juvarit en viss uppmärksamhet kring själva projektetjust nu här hemma. Men det är naturligtvis så att dethär har pågått ett tag. Såvitt jag minns har det till-kommit efter 1988, när beslutet fattades om miljö-konsekvensbeskrivningar.Just ett dammbygge är ju väldigt konkret när detgäller miljöpåverkan. Vi vet ju alla att det påverkarmiljön, så om något projekt borde miljökonsekvens-beskrivas är det just ett dammbygge. Det är ju tragisktom det inte har fått någon effekt om man nu har gjorten miljökonsekvensanalys. Man måste ju dra ut kon-sekvenserna av en miljöanalys och sedan bestämmasig för om det verkligen är så här man skall göra.Som jag ser det är det här ett vansinnesprojekt ur flerasynvinklar, både när det gäller ursprungsbefolkning-ens möjligheter att få leva i området och ur miljösyn-punkt.En annan fråga som jag också tänkte ta upphandlar om miljön och . I betänkandet harvi tagit upp en del kring satsningarna på kärnkraften iöst och åtgärder för miljön där. Men Murmanskområ-det och den förskräckliga situation som råder där,med avfall i containrar som håller på att rosta sönderoch där det alltså finns akuta behov av åtgärder, tyck-er jag att det i utskottets betänkande är ganska liteskrivet om. Det borde vara så att vi från svenskt hållgick in och var väldigt aktiva eftersom vi vet att dethär kommer att drabba vår miljö. Jag skulle vilja vetavad regeringen ämnar göra.Anf. 121 () replik:Fru talman! Ja, jag får säga som jag sade alldelesnyss; jag får vända mig till min ärade kollega , som jag hoppas sitter och tittar på mig i TV-burken, och vädja till honom att han tar chansen attsvara på den fråga som kom fram . Han har nämli-gen lovat att ta hand om Östeuropastödet, så jag skallinte ta ordet från honom.Men jag vill gå tillbaka till frågan om Bío-Bío. Ja, det kan nogstämma att vi införde miljökonsekvensbeskrivningar iSverige då, men det gjorde vi inte när det gällde bi-ståndet, och det vågar jag vara tvärsäker på, därför attdet kommer från som hölls 1992, ochsedan följde vi upp den och introducerade miljömåleti biståndet. Jag är lite osäker, men jag tror att det komin såpass sent som 1996, möjligen något år tidigare.Det kan alltså vara så att det här projektet har börjatrulla tidigare i sin planeringsfas och därmed inte hargått igenom den här processen med en miljökon-sekvensbeskrivning, på samma sätt som vi har vissaproblem i för en del projekt - kanske inte nulängre, men det var så tidigare. Det kan vara förkla-ringen till eventuella brister i det här projektet. Men iövrigt vill jag inte kommentera ett projekt som jaginte är tillräckligt insatt i. Det vore fel att göra dettycker jag.Anf. 122 ():Fru talman! Tillåt mig att göra en liten reflexioninnan jag går in på mitt egentliga anförande.Den 10 december förra året, på 49-årsdagen avden allmänna förklaringen av de mänskliga rättighe-terna, valde vi här i kammaren att ha en annan struk-tur på den här debatten. Man hade en s.k. MR-runda.På 50-årsdagen, alltså , har man valt enannan uppläggning, vilket jag beklagar. Jag tyckerockså att debatten hitintills, både till struktur ochinnehåll och inte minst med tanke på tidsaspekten,också visar att vi kanske skall tänka på detta till nästaår när vi skall ha en liknande debatt.Nu förhåller det sig som det gör, och jag tänkerändå inte avstå från att hålla ett anförande om demänskliga rättigheterna.När FN:s generalförsamling 1948 ställde sig bak-om den allmänna förklaringen av de mänskliga rät-tigheterna skedde det efter ett mycket idogt arbete avett antal mycket dugliga personer som kom från olikadelar av världen. Arbetet i kommissionen leddes avEleanor . Hon hade en vision. Hon ville seett för alla människor i världen. Och detvar nog inte så märkligt med det synsättet. Vi måsteha i åtanke i vilken tidsanda detta skedde. Vi hadelämnat en av världshistoriens mest skändliga tiderbakom oss.Begreppet "mänskliga rättigheter" finns före1948. I nämns mänskliga rättigheter intemindre än sju gånger. ochdess Declaration des droites de l'homme, en mänsk-ligrättighetsförklaring, var kanske en förebild för enperson som ingick i den här kommissionen, nämligenRené Cassin, som sedermera blev mottagare av No-bels fredspris.René Cassin är en intressant person att nämna ensådan här dag eftersom han hade ett avgörande infly-tande över att artikel 22 kom till stånd, en artikel somtalar om de sociala rättigheterna. Den franska dekla-rationen går i sin tur tillbaka på de amerikanska fri-hetsförklaringarna. Det var kanske inte så märkligt,fru talman, med vision om ettmagna charta för alla människor människor i världen.Efter 1948 dröjde det innan förkla-ringen kunde utvecklas till konventionen om medbor-gerliga och politiska rättigheter samt konventionenom sociala, ekonomiska och kulturella rättigheter.Därefter dröjde det innan riksdagfattade beslut om inkorporering av konventionengenom lag vilken trädde i kraft den 1 januari 1995.Det var ett trendbrott. blev en män-niskorättskonvention införd i sin helhet i den svenskarättsordningen.Fru talman! är det också ett trendbrott. Ut-skottet har biträtt vårt yrkande att en utförlig rapportom samarbetsländers respekt för mänskliga rättighe-ter och demokrati skall utarbetas. Det är mycketglädjande. Vi har begärt det. har utskot-tet ställt sig bakom detta i form av ett tillkännagivan-de för regeringen. Jag tycker att det var hög tid.Visserligen har utskottet tidigare uttalat sig posi-tivt till detta förslag. Senast i utrikesutskottets betän-kande 1996/97:UU12 förutsattes det att en samladbild av läget beträffande respekten för mänskligarättigheter och demokrati i samarbetsländerna skullekomma att ges, lämpligen, som det då uttrycktes, somen bilaga till budgetförslaget.Regeringen har tyvärr visat ett påtagligt ointresseatt ge en utförlig redovisning av läget förMR i samarbetsländer. Den redovisning somhitintills skett i har inte hållit måttet. Snara-re har den försämrats i jämförelse med redovisningenför sedan.Fru talman! I de länder som mottar ett betydandesvenskt bistånd har ett särskilt ansvar för attrespekten för mänskliga rättigheter stärks och för attregler och principer efterlevs. Detta är vår uppfatt-ning, och den har vi också tidigare påtalat. Sverigesagerande har varit för svagt.Jag vill inte påstå att det har varit en regel att bi-stånd har betalats ut utan några direkta krav på attutvecklingen skall gå i rätt riktning mot demokratioch ökad respekt för mänskliga rättigheter. Men dethar hänt, och det händer dessvärre fortfarande.Vi måste därför nu på ett mycket aktivare ochtydligare sätt ställa krav och driva på. Bara den vet-skapen att den svenska inför beslutom biståndssatsningar följer och värderar utveckling-en av mänskliga rättigheter och demokrati skulle varaen viktig signal till samarbetsländerna.När forskningschef utskottet och redovisade sina synpunkter frånett forskningsprojekt om bistånd framkom det med allönskvärd tydlighet att bistånd som riktar sig till län-der som kränker mänskliga rättigheter snarare stjälperän hjälper medborgare. Den nu begärda rapportenkommer att utgöra ett viktigt underlag för en utförligdebatt inför beslut om framtida svenska biståndsinsat-ser.Det är också vår uppfattning att inte skallbetala ut bistånd till statsmakter som grovt och sys-tematiskt kränker mänskliga rättigheter och som ut-övar förtryck mot sina medborgare. Allvarlig korrup-tion skall också utesluta bistånd. Att från svensk sidage bistånd till statsmakten i sådana länder även närdet gäller demokrati- och MR-bistånd bör endasttillåtas ske i mycket speciella undantagsfall när allaandra möjligheter uttömts.Fria och frivilliga organisationer gör och kan göragoda insatser. Sådant bistånd har genom personligt,engagemang, egna arbetsinsatser och lokal erfarenhetett betydligt större värde än den nominella ekonomis-ka volymen. Via dessa organisationer når svenskainsatser direkt ut till den behövande befolkningenutan omvägar via statsapparaten.Fru talman! Att utveckla internationella normer ärkomplicerade och tidskrävande processer. Inte förrän1989 antogs konventionen om barnets rättigheter.Sverige ratificerade konventionen 1990. Barnkon-ventionen är en internationell förpliktelse som Sveri-ge har åtagit sig gentemot andra stater som också haranslutit sig till konventionen.Barns och ungdomars situation runtom i världenär i många fall mycket svår. De sociala skyddsnätenhar trasats sönder på grund av konflikter. Social lag-stiftning till skydd och hjälp saknas. Senast i dennavecka har vi återigen fått rapporter om hur barns ochungdomars villkor ser ut.Barn dör, barn svälter, andelen gatubarn ökar,antalet barn som inte får sin utbildning tillgodoseddökar, våld och övergrepp på barn ökar och antaletbarn på institutioner ökar. Listan kan göras lång. Detmesta har sin grund i djup fattigdom men också iländers förhållningssätt till barns mänskliga rättighe-ter. Kränkning av barns rättigheter sker även i deländer som ratificerat konventionen.Detta är en mycket farligt utveckling. För att säkraden demokratiska utvecklingen, för att säkra mänsk-liga rättigheter respekteras av nästa generation runt-om i världen är det av stor vikt att vi från svensk sidapå olika sätt bistår dessa barn och ungdomar. För detbehövs ett batteri av åtgärder. Därtill kommer att vibehöver utarbeta metoder för att arbetet för ekono-miska och sociala rättigheter blir effektivt.Fru talman! innehåller ensärskild sorts rättigheter som kan sägas vara en ut-veckling de traditionella mänskliga rättigheterna.Konventionens olika rättigheter är lika viktiga, ochden skall också ses som en helhet. Rättigheterna äremellertid lite olika till sin natur.De medborgerliga och politiska rättigheterna ärabsoluta till sin karaktär och måste respekteras av allastater oavsett utvecklingsnivå. De ekonomiska, soci-ala och kulturella rättigheterna är mer av målsätt-ningskaraktär. Hur de förverkligas är beroende av ettlands resurser.Fru talman! Låt oss tänka på det när vi i nästabudgetprocess med hjälp av en utförlig och genomar-betat rapport från regeringen om samarbetsländernasrespekt för mänskliga rättigheter och demokratiseringskall inrikta vårt bistånd. Jag har inga ytterligareyrkanden vad avser våra reservationer, men jag stårsjälvfallet bakom samtliga våra reservationer.Anf. 123 () replik:Fru talman! Det var ett värdefullt anförande somLiselotte Wågö höll. Det bra att vi fokuserar MR-frågorna. Jag kan hålla med i hennesreflexion att det inte hade varit så dumt om vi ordnaten MR-debatt som denna. Men dessa frågorhar varit så centrala och så ofta varit uppe i utrikesut-skottet att vi inte kunde hålla oss.Om jag minns rätt höll vi den debatten förra året.Det råkade då bli efter i stället efter detatt rättigheterna deklarerades. Det kanske inte hadeskadat om vi haft en liten omgång om det också.Man kan vara vis i efterhand, men är det som detär med det.Det innebär inte på något sätt att vi inte tycker attdessa frågor är viktiga. Det tycker vi alla i utskottet.Jag är helt övertygad om det. Men jag gillar inte fulltut all den kritik som regeringen får utstå för MR-skrivelsen mot bakgrund av att det som den borgerli-ga regeringen presterade inte var så väldigt mycketdet heller.Det är möjligt att den kritik som kommer frånModeraterna också riktar sig mot den egna regering-en, fastän man inte säger det i klartext. Det manpresterade var inte någon särskild MR-redovisning.Det var ett inslag i en biståndsredovisning som inne-höll MR-avsnitt. Om vi jämför det med hur det harvarit därefter är skillnaden inte stor. Det fanns litemer rubriker i den borgerliga redovisningen än vaddet har funnits i den socialdemokratiska redovisning-en. Det är i stort sett skillnaden.Till det kan vi lägga att socialdemokraterna fak-tiskt har levererat en skrivelse om demokrati ochmänskliga rättigheter. Jag tycker nog att vi har an-strängt oss lika mycket som den borgerliga regering-en har gjort. Till det kan vi också lägga det jag tidiga-re sade om den gula bok som vi i utrikesutskottet hartillgång till.Det är mycket möjligt att MR-bistånd till diktatu-rer skulle kunna stjälpa mer än hjälpa. Men vi harockså exempel där vi inte har många alternativ. Jag är av den bestämda uppfattning-en att det har gjort därhar varit positivt för att stötta MR-frågorna.Anf. 124 () replik:Fru talman! Det finns ingenting som är så bra attdet inte kan bli bättre. Jag tror att det är viktigt att detär ett enigt utskott som står bakom det här tillkänna-givandet om att vi vill ha en utförlig rapport så att viblir säkrare när vi skall rikta vårt bistånd. Jag tror attdet är oerhört viktigt. Jag tror att den debatten kanskeär viktigare än den debatt som varit om storle-ken på biståndet och vem som skall överträffa vem.Jag är ju ny i utskottet, som vet,och har kanske inte hela historieskrivningen klar förmig. Jag skall inte stå här och förhäva mig och påståatt den rapport som lämnades skulle vara den allra bästa. Jag tror att det vorebra om vi kunde enas om att det är viktigt att vi fårtillgång till det här dokumentet. Jag kommer att nogabevaka att den här beställningen som utskottet harlagt till regeringen kommer före nästa årsbudgetprocess.Anf. 125 () replik:Fru talman! Visst är vi eniga. Det är ett enigt ut-skott som just denna dag, efter tillkomsten av dehär deklarationerna, ger ett tillkännagivande till rege-ringen att vi vill se en ännu tydligare redovisning.Den redovisningen kommer naturligtvis att baserasig på, om jag minns rätt, tre olika motionskrav somvi hänvisar till i vår hemställanspunkt. Det som står imotionerna om detta blir basen för vad regeringenskall åstadkomma. Vi får hoppas att vi blir nöjda närvi får se den redovisningen sedan.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag har bara en liten kort kommentarbeträffande våra insatser i och . Det är ju de facto så att är en enskild organisation.Anf. 127 ():Fru talman! Många ledamöter har pratat omatt det är FN:s allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna antogs. Detta jubileum haruppmärksammats över hela världen, och inte minsthär i kammaren av talmannen 1948 antog förkla-ringen har denna varit hörnstenen i arbetet för demänskliga rättigheterna och lett till utarbetandet avmånga internationella och regionala konventioner ochfördrag som har ratificerats av en stor del av FN:smedlemsländer, som många också har påpekat här.Trots detta är brotten mot de mänskliga rättighe-terna vitt utbredda. Många länders regeringar uppvi-sar dubbla ansikten i sin attityd till mänskliga rättig-heter. Jag vill instämma i anförande, därhan tog upp de länder som begår brott motde mänskliga rättigheterna.Jag vill också nämna ett land. I går satt vi ochföljde situationen för författaren . Det var jag, och . I gåreftermiddag visste vi att han satt inspärrad. Någratimmar senare fick vi beskedet att han hade blivittorterad och avrättad. Detta är skrämmande. haröver 500 författare gått under jorden i Iran.Fru talman! De globala skillnaderna i människorslevnadsvillkor ökar. Fattigdomen i världen har totaltsett minskat, men den ökar drastiskt i vissa delar avvärlden, t.ex. i många länder söder om i konsumtionen är enorma. EnligtUNDP står den rikaste femtedelen av världens be-folkning för av världens konsumtion.Den rikaste femtedelen av världens befolkningkonsumerar av allt kött och all fisk medan denfattigaste femtedelen endast förbrukar 5 %.Den rikaste femtedelen av världens befolkningenförbrukar av all energi medan den fattigastefemtedelen förbrukar mindre än 4 %.Den rikaste femtedelen av världens befolkningenäger av världens fordonspark medan den fatti-gaste femtedelen äger mindre än 1 %.Kampen mot fattigdomen är den mest övergripan-de och viktigaste frågan inom biståndspolitiken. Enöversyn av biståndsmålen bör ske för att få en välsammanhållen politik. har regeringen aviserat enöversyn av de biståndspolitiska målen. Regeringenkommer att bjuda in alla riksdagspartier till dettaarbete. Vi i vårt parti välkomnar detta med stor gläd-je. Jag vill hålla med om att vihar haft den debatten i utskottet också.Jag tycker att det är mycket viktigt att man tar uppdetta. Vi har också en motion om detta. Det togs upp ien interpellation av ordföranden. Jag tycker att det ärbra att biståndsministern har aviserat den här översy-nen. Precis som är jag myckettacksam för detta.Fru talman! är motståndare till kärnva-penrustningar. är motståndare till produktionav olika typer av massförstörelsevapen. Vänsterparti-et är anhängare av den kamp som förs mot dessa ochandra vapentyper.Ett sätt att hantera förhållandet till länder somproducerar kärnvapen och andra massförstörelseva-pen är att tillgripa sanktioner för att få slut på vapen-produktionen.