prot · GL09114 · 1998-05-28 00:00:00 — Att man inte skall behöva rösta emot sinövertygelse tycker jag är en viktig del av demokratin.Därför kommer jag att följa mitt kvinnoförbunds linjenär det gäller röstning i denna fråga. kan det bli såatt jag är utkvittad under voteringen, men om jag hadesuttit i bänken skulle jag ha röstat på det förslag somregeringen har fört fram.Men jag har respekt för dem som tycker annorlun-da. Jag tycker att det är angeläget för oss alla att vi nuföljer vad som händer, så att det verkligen blir rätt.Om det är så att de på den andra sidan - de som anseratt detta inte skall kriminaliseras - har rätt får vi na-turligtvis acceptera det, lika väl som de måste accep-tera om det är så att detta verkligen har en effekt föratt förebygga könsköp.Tack, herr talman, för detta!Anf. 158 ():Herr talman! Jag måste fråga fri röstning är någonting som tillämpari alla politiska frågor, eller om den här frågan är an-norlunda än andra frågor. Partiet har ju röstat, mendet är ändå fri röstning. Och i så fall: Vad gör dennafråga annorlunda?Jag vill också veta om det under omröstningen kommer att finnas folkpartikvinnor som inteär utkvittade och som är med i som kommer att rösta med majoriteten.Anf. 159 ():Herr talman! Jag har aldrig i den här kammarenbehövt rösta mot mitt inre tyckande och tänkande,vilket jag tycker är väldigt skönt.Jag har inte frågat hur de andra kommer att röstavid röstningen . Det är nämligen upp till dematt fatta det beslutet. Det är vars och ens fria beslut,och det skall inte jag moralisera över eller lägga migi.Anf. 160 ():Herr talman! Jag fick inte svar på frågan om ifalldet här är en annorlunda fråga för än and-ra frågor eftersom man tillämpar fri omröstning. Ellerfår man i alltid rösta som man vill? Detvar det min fråga gällde, och inte hur varje enskildledamot kommer att rösta. Det kommer jag att få vetai morgon.Varför har man fri omröstning just i den här frå-gan? Det tycker jag är intressant. Det är ju just dettasom vi har hävdat i debatten : när vi har blivitvarannan kvinna i politiken har åtminstone vi som ärdet lyft upp denna fråga från att vara en kvinnofrågatill att bli en politisk fråga. Men det har man tydligeninte gjort i Folkpartiet.Innan jag slutar vill jag tacka centerkvinnorna,och som kommer att ståfast vid den ursprungliga motionen som vi kvinnorlade fram för ett tag sedan.Anf. 161 ():Herr talman! I gäller fri röstning oav-sett fråga. Vad vi skall göra är att anmäla till riks-dagsgruppen om vi avser att rösta på ett annat sätt änpartiets majoritet. Vi kan då också få frågor om var-för. Det har hänt att riksdagsgruppens ledamöter harvänt och sällat sig till den som till en början trodde attden skulle avvika.Denna fråga är inte annorlunda än andra frågorsom kommer upp. Om man inte kan presentera någotför hela gruppen gör man det via den elektroniskaposten. Detta är inte något speciellt för just den härfrågan. Att man får göra så är just det som jag tyckerär ett sådant stort värde i en demokrati.Överläggningen var härmed avslutad(Beslut skulle fattas . )7 § En ny betänkande 1997/98:KU24En ny Europadomstol (prop. 1997/98:107)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )8 § Statlig fastighetsförvaltning och lokalför-sörjning, m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU25Statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning,m.m. 1997/98:137)Anf. 162 ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillden reservation som för ovanlighetens skull är under-tecknad av moderater, en vänsterpartist och en miljö-partist.Nu har betänkandet blivit bättre än propositionen.Jag skall därför inte i denna sena timme söka någonmycket stor strid. Men jag skall ändå göra mitt inlägg.I propositionen står det att staten äger vissa ända-målsfastigheter. De kan nämligen vara en del av detnationella kulturarvet. Det är ett av de motiv som kanfinnas för att staten skall äga vissa fastigheter. Detstår också i propositionen att inriktningen bör vara attstödja den myndighet som brukar lokalerna.Det har gjorts en utredning kring de här frågorna.Utredningen bedömde att det var nödvändigt att haspelregler som fastslår utgångspunkten för förhand-lingar mellan hyresgäst och fastighetsägare, dvs. oftahelt enkelt staten mot staten. Själva poängen med attutredningsförslaget lades fram, inklusive en särskildmodell för hyressättningen, var att det kunde uppståkonflikter. Vid konflikter skulle man ha något atthålla sig till. Staten, dvs. , som ibland varföreträdare för både ägar- och hyresgästsidan skullebestämma sig för något slags regler för hur förhand-lingarna skulle gå till.Jag tänkte ta ett exempel som har blivit ganskaomtalat, nämligen . Manhar förhandlat under en mycket med om hyran. Såvitt jag vet har de ännuinte kommit fram till en lösning. Jag förmodar att derent av avvaktar det beslut skall fatta i mor-gon. Knäckfrågan i denna mycket starka motsättninghar handlat om kapitalkostnaderna. När det gällerunderhåll och drift råder ingen större oenighet. Därskall en slags marknadsmässighet råda.Men när det gäller kapitalkostnaden handlar detframför allt om att sätta ett kapitalvärde på fastigheteni fråga. Där har det funnits en djup oenighet. Dethandlar nämligen om en kulturhistoriskt fullständigtunik byggnad som byggdes för sitt ändamål. Det ärmöjligt att det skulle kunna gå att hitta någon ameri-kansk dollarmiljardär som skulle vilja köpa för att ha som sitt privata lilla fri-tidshus eller så. På så sätt skulle man kunna få framnågot slags marknadsvärdering.Men jag uppfattar propositionen och regeringensoch utskottets ståndpunkt så att det inte är så vi vill hadet. Ändamålsfastigheterna skall värdesättas på ettannat sätt - ja, de kan helt enkelt inte marknadsvärde-sättas på det viset. Därför behöver man ha något atthålla i handen. Det är därför utredningen har kommitfram till den nominella modellen för hyressättningsom innebär att man får en fallande hyresnivå och utgår från ett relativt lågt värde på själva kapital-värdet som del av hyran. Sedan sätter man statsobli-gationsränta plus en halv procent på det kapitalvärdet.Alla är eniga om att själva grundmodellen är den-na. Vi är ungefär överens om hur det skall gå till. Menskillnaden mellan oss reservanter och majoriteten avutskottet är att vi vill att om det råder oenighet är detden hyressättningsmodell som utredningen har före-slagit som skall gälla. Man kan säga att den egentli-gen ställer sig på hyresgästens sida.Detta har justitieutskottet förstått, och det är väl-digt bra. och andra - även socialde-mokraterna, folkpartisterna och de andra som utgjordemajoritet i finansutskottet - hade förstått att detta varsjälva poängen med den här hyreshistorien. Om detråder oenighet skall man alltså ha något att hålla sigtill.Tyvärr måste jag nog säga till , innanhon går ut, att kulturutskottet kanske inte riktigt harförstått att detta var själva kärnan. Jag tolkar kulturut-skottets yttrande så att man egentligen vill ha sammasak, men kanske inte riktigt har förstått att man dåockså måste säga på slutet att det är den här hyres-sättningsmodellen som skall gälla vid oenighet. Sam-ma sak gäller utbildningsutskottet. Jag uppfattar det såatt inte heller utbildningsutskottet riktigt har fattatsjälva grejen.Nu uttalar ju finansutskottet att man vill ha ett till-kännagivande till regeringen att den här fastighets-politiken skall ge stöd åt verksamheten. Men fortfa-rande framgår det inte på vilket sätt man vill ge dethär stödet åt, som i det här exemplet, Naturhistoriskamuseet. Vad skall de hålla sig till i de förhandlingarsom pågår? Det duger inte att bara säga att fria för-handlingar gäller. Man måste faktiskt tala om vadman mera konkret menar med detta stöd. Som jaguppfattar det har utskottsmajoriteten inte gjort det.Men jag är inte alldeles säker på att det beror på ondvilja och att vi är oense. Däremot har jag en känsla avatt ni i majoriteten i finansutskottet inte riktigt harförstått poängen med utredningens förslag. Det ärkanske litet oförskämt att säga så. Just för att det finnssådana konfliktfrågor som i fallet med Naturhistoriskamuseet måste man ha något att hålla sig till.Jag är rädd för att det här beslutet, om det går pådet här viset, inte kommer att leda till någon uppklar-ning av situationen. Det kommer att fortsätta att dra utpå tiden. I det här fallet hävdar fastighetsverkatt man skall titta på de närbelägna universitetsloka-lerna och vilken marknadshyra som gäller där. Detblir ju naturligtvis en helt annan hyresnivå än den somNaturhistoriska museet klarar av att betala. Som av-slutning får man önska sig att säger nå-gonting som kan upplevas som ett litet stöd för attNaturhistoriska museet inte skall behöva betala denskyhöga marknadshyra som det har verkat somom har varit ute efter att krävaav dem.Anf. 163 ():Herr talman! Det var väl passande att jag komprecis efter så att jag kan försvara yttrandet från kul-turutskottets majoritet. Det baserar sig på en gemen-sam sexpartimotion från , , , , och Mode-raterna.Herr talman! Vi i kulturutskottet har velat gå litetlängre och vara litet mer tydliga, . Nuvar det ju inte vi, utan finansutskottet, som fick skrivafram det här ärendet. Jag är inte helt nöjd.Jag tror att frågan hade tjänat på att delas uppmellan olika ändamålsfastigheter. Det är precis somdet står i betänkandet att det kan vara svårigheter attdra gränsen för vad som är en ändamålsfastighet. Det håller jag med om.Men i de fall där det inte är svårt med gränsdrag-ning, där syftet klart är att värna ett nationellt kultur-arv och där alternativ användning får betraktas somutesluten borde inte avkastningskrav råda. Det är detvi säger.Som exempel kan vi ju ta, precis som gjorde, eller Operan.Jag hade önskat att finansutskottet hade godtagit sex-partimotionens yrkande om att modifiering av tidigarebeslut om avkastningskrav på vissa kulturhistoriskaändamålsfastigheter tydliggörs. Det är för mig ochmotionärerna självklart att ett särskilt avkastningskravinte skall ställas på ändamålsfastigheter där hyresgäs-ten saknar frihet att byta lokal och staten av den an-ledningen inte står någon ekonomisk risk. Jag prataralltså inte om någon miljardär från , utan om närstaten inte står någon ekonomisk risk därför att stateninte har någon alternativ användning. Men det ärkanske så att stöder dem som vill attOperan skall bli ett nationellt kasino. Det finns ju desom inte nöjer sig med att förslå eftersomWallenberg äger det, utan vill ha en riktig statligbyggnad.Jag noterar också att finansutskottet har tagit tillsig en del av kulturutskottets yttrande. Och det är jubra. Även om de inte riktigt verkar förstå vikten avsärredovisning av hyreskostnader i budgetpropositio-nen så säger de att det kanske kan vara angeläget. Detär bra.Jag skall ge ett förtydligande exempel nu när jagpratar med en göteborgare. När i ser vad får i statligt stöd baxnarde och vill ha mer statligt stöd. Då ser de inte att destatliga medlen knappast räcker till att betala hyranoch personalen. Verksamheten är sedan sponsrad ochi viss mån även bevakningen av våra nationella kul-turskatter. Med en uppdelad budget framgår dettatydligt. Då blir det också lättare att ta en diskussion.Dessutom kan man kanske mer tydligt prata om dens.k. frihet som sägs finnas när det gäller personal.Alltfler kommer säkert också att kritisera den härrundgången i systemet när de ser särredovisningen.Finansutskottet konstaterar slutligen att minskatavkastningskrav för ändamålsfastigheter medförminskade intäkter för . Ja, just det.Det är precis det som händer. Det innebär ocksåminskade kostnader i kulturbudgeten. Det var ju pre-cis den här rundgången som vi ville undvika.Jag tycker att vi har kommit en bit på väg i det härärendet. Det är jag glad för. Men jag hade velat ha ettmer tydligt förslag än det vi nu har att ta ställning till.Med det tydliga förslaget hänvisar jag till de här väl-digt speciella ändamålsfastigheterna.Anf. 164 () replik:Herr talman! Först skall jag passa på att yrka bifalltill reservation nr 1. Jag var tydligen inte riktigt tydligpå den punkten.Till vill jag säga att det kanske inteär så poängfullt att det är just vi som har den här de-batten. Vi är inte särskilt oense. Jag har absolut ingetemot vare sig sexpartimotionen, där min egen parti-kamrat är en av undertecknarna, eller kulturutskottetsyttrande i sig. Men jag säger att det inte räcker. Manmåste också ha beslutet om att vid oenighet är detutredningens modell som skall gälla. På den punktentycker jag att kulturutskottet inte är riktig tydliga. Deträcker inte med dessa allmänna saker om att ha av-kastningskrav och annat.Anf. 165 () replik:Herr talman! Jag glömde att yrka bifall till reser-vation 2 under mom. 2.Vi pratar om olika ändamålsfastigheter. Jag hållermed finansutskottet när man säger att det ibland kanvara svårt att avgöra. Men det finns vissa väldigtspeciella ändamålsfastigheter, t.ex. Naturhistoriskariksmuseet, , dvs. Operan, och Natio-nalmuseum. Dessa bör inte behandlas på samma sätt.Anf. 166 () replik:Herr talman! Det är möjligt att man skall särbe-handla dem på något sätt. Men det är inte det mot-sättningen i finansutskottet handlar om. Jag påpekadeatt reservanterna, och miljöpartistiskekollega är ju helt överens med mig på den punkten,anser att det inte räcker med vare sig kulturutskottetsyttrande eller sexpartimotionen. Det räcker inte hellermed de andra saker som står i kulturutskottets mycketkloka yttrande. Vi vill ha ytterligare en poäng.Det är bara på den punkten som jag tycker att mani justitieutskottet faktiskt var litet tydligare.Anf. 167 () replik:Herr talman! Du har att fö-reträda alla ändamålsfastigheter, och jag företräderkulturutskottets ändamålsfastigheter. Jag tycker att dethade varit bättre med en tydligare struktur, ett tydliga-re beslut, kring vad som gäller för just dem. Vi villinte att de skall ha avkastningskrav.Anf. 168 BO ():Herr talman! Vi skall nu avgöra regeringens för-slag om förvaltning av statens fastigheter och statligamyndigheters lokalförsörjning. Jag yrkar bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande 25 och av-slag på samtliga reservationer.I betänkandet gör finansutskottet ett tillkännagi-vande som innebär att direktiven till aktuella verk ochbolag för ändamålsfastigheter bör utformas så att detgår ut på att fastighetsverksamheten är ett stöd till denverksamhet som bedrivs i lokalerna med beaktande aveffektivitetskrav i fastighetsförvaltningen.Det här vill jag gärna att och ävenEwa lyssnar speciellt på. Det här är det svar,tycker jag, som man behöver ha i de här diskussioner-na.Jag vill också påpeka att man nu gärna tar uppjustitieutskottets yttrande. Det är dock ingen somsäger något om utbildningsutskottets yttrande, somtillstyrker propositionen som den är.Sedan tycker jag inte om ord om att man inte harförstått. Jag tror nog att vi förstår allihop. Jag respek-terar vad ni tycker och kommer inte att använda såda-na uttryck om att inte ha förstått. Det tror jag att vialla har gjort.Förslagen som finns i propositionen innebär ikorthet att nuvarande begränsningar för statliga myn-digheters rätt att teckna nya hyresavtal som sträckersig längre än sex respektive ersätts med en mo-dell som bygger på flexibilitet i statliga myndigheterslokalbildning.Jag tror att flexibilitet är ett bra ord för den för-handlingsverksamhet som vi vill skall råda när detgäller statens fastigheter och dess hyresgäster.I december 1992, alltså under den borgerliga peri-oden, beslöt om stora förändringar i denstatliga lokalförsörjningen. En effektivare fastighets-och förmögenhetsförvaltning skulle skiljas från bru-kandet av lokaler och mark. Fastighetsförvaltningenskulle dessutom bedrivas med ett så långt som möjligtmarknadsmässigt avkastningskrav.Utredningen som genomförts nu konstaterar att re-formen var bra och att den inneburit en positiv för-ändring. Remissinstanserna instämmer i detta, ochregeringen anser t.o.m. att fastighetsförvaltningen ochlokalförsörjningen gått från en centralstyrd och mo-nopolistisk lokalförsörjningsmodell till ett delegeratoch marknadsorienterat system. Det nya systemet haralltså bara fungerat i fem år.Nu har högern och vänstern gått samman om ånyo påbördar parterna en särskild modell"ovanifrån". Att vänstern gör det kan man möjligenförstå, men att man gör det tillsammans med modera-terna, som annars till varje pris vill att marknadenskall styra allt och alla, blir konstigt. Regeringensförslag innebär mindre reglering och är därför smidi-gare. Genom att utfärda sina direktiv till fastighets-ägarna på det sätt som vi gör i vårt tillkännagivandekommer större klarhet dessutom att uppstå om rela-tionen mellan hyresgäster och fastighetsägare.Utbildningsutskottet är, som jag också sade tidiga-re, inne på att regeringens förslag är bättre därför attdet ger ett mer likt förhållande mellan att hyra från ettstatligt bolagsverk och att hyra från en privat fastig-hetsägare.Om reservanterna vill ha ytterligare argument kanjag tillägga, som min egen åsikt, att reformen verkat ialldeles för att man nu skall ändra denmodell som har varit bra enligt både utredning ochremissinstanser.Låt mig bara lägga till att i samband med reformen1992 höjdes anslagen till hyresgästerna i ändamåls-fastigheterna, som därmed fick kompensation föreventuella hyreshöjningar. Det är alltså inte så enkeltsom att ett sänkt avkastningskrav skulle ge mer medeltill verksamheten.Jag tror i så fall att det skulle vara mer riktigt , om man så vill och kan, höjer anslagen till t.ex.kulturen eller till speciella verksamheter som pågår ispeciella fastigheter. Jag tror att det är bättre. Jag trornämligen inte att det inte är så enkelt som att säga attsänker vi avkastningskravet så betyder det att det blirmer pengar till kultur eller, i det här fallet, till . Så enkelt är det inte.När det gäller tvistelösning vill jag och majorite-ten konstatera att det inte råder någon oklarhet om hurtvister skall lösas. Och vi kan heller inte se att detfinns anledning att ändra dessa bestämmelser t.ex.genom att utföra en särskild ordning för att lösa tvis-ter beträffande avtal om ändamålsfastigheter. Jag kantillägga att inga konflikter på fastighetsområdet somrör har avgjorts av regeringen.Den tvist som beskriver har intekommit så långt som till en lösning. Därför tycker jagatt man bör ge modellen en chans innan man kräverändringar eller återinförande av regleringar, om manså vill.Så vill regeringen skilja ut dotterbolaget ur Civitaskoncernen. Bolaget kommerlångsiktigt att ägas av staten. Avskiljandet av skall ses som ett led i en ytterligarerenodling av Civitaskoncernen och av statens ägandeav skilda kategorier av fastigheter.När det gäller reservationerna 6 och 7, som ju gåråt helt olika håll, kan sägas att eftersom skälet föråtgärderna är att skapa ett långsiktigt statligt ägandeså avslås reservationerna.Ett ytterligare förslag från regeringen innebär attstyrelserna i statliga Akademiska Hus med dotterbo-lag utses utan särskilda krav på representation frånberörda universitet och högskolor. Det är självfalletkonstigt att hyresgästerna har en så stark representa-tion i den organisation eller det bolag som är hy-resvärd eller tillhandahåller lokaler och mark.Samtidigt säger regeringen i sin proposition kommer att se till att sakkunskap om universite-tens och högskolornas villkor finns representerad istyrelserna.Jag har, kan jag tillägga, varit i kontakt medAkademiska Hus, som har redovisat hur man skallklara de här frågorna med en förändrade styrelsesam-mansättning. Jag känner mig fullständigt lugn i denfrågan. Man kommer att se till att det finns sakkun-skap även om man måste ändra i namnfrågorna.Reservanterna i denna del slår alltså in öppna dör-rar. Vad göras skall är redan gjort.I reservation 10 vill de tre borgerliga partiernabilda ett fastighetsinvesteringsbolag och börjaavyttra statens kommersiella fastigheter, särskilt Va-sakronan. Jag yrkar avslag på detta sedvanligt bor-gerliga förslag. Jag tror nämligen inte på dessas stän-diga försäljningar och privatiseringar. Inte blir lokal-försörjningen bättre med privata monopol. Jag tror attstaten kan göra stor nytta med ett aktivt och kunnigtägarskap. Er fantasi och krämarmentalitet i sådanafrågor känner inga gränser. Försvaga staten verkarvara viktigare än nästan allting annat.Herr talman! Sammanfattningen skulle kunna varaatt när det gäller hyressättning så betyder regeringensförslag med utskottets markering en flexibel, smidigoch effektiv hyressättning. Det betyder stöd till verk-samheten och en öppen förhandlingsmodell i förhål-lande till oppositionens ovanifrånmodell.Vi vill skilja ut från Civitas.Men vi vill att bolaget långsiktigt skall ägas av staten.Vi vill förändra sammansättningen i styrelsernaför både moder- och dotterbolag i Akademiska HusAB, men se till att kunskap om universitetoch högskolor garanteras. Vi vill ge möjligheter förstatliga myndigheter att skriva längre hyresavtal änhittills. Och vi vill att den statskommunalamarknämnden läggs ned.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 169 () replik:Herr talman! Först till det här med att reservatio-nen skulle representera ett slags ovanifrånperspektiv.Det är litet märkligt. Jag förmodar att ochjag är överens när det gäller synen på relationen mel-lan fastighetsägare och hyresgäster på den privatasidan.I där vi ju får oändligt mycket mindrestatliga kulturpengar än vad man får här i Stockholmtvingas många kulturföreningar att hyra av privatahyresvärdar som gärna tar ut rena ockerhyror.Jag och mitt parti - och som jag tror också BoNilsson och hans parti - är anhängare av en lagstift-ning som stärker hyresgästernas position på dennamycket ojämlika marknad. Vad reservanterna vill -därvidlag får naturligtvis , som är med pådet här, tala för sig själva - är att det skall finnasnågot slags kriterium i slutänden, om man inte kom-mer överens.Jag skall upprepa min fråga. T.ex. Naturhistoriskamuseet och kanske inte kommeröverens. Det drar ut , och hyresgästen vill lutasig mot den av utredningen föreslagna modellen,medan hävdar en marknadsbestämdmotsvarighet till hur det brukar gå till på den privatasidan. Är beredd att säga nå-gonting om hur han tycker att man skall ställa sig, omden frågan kommer upp till regeringen?Jag trodde att poängen med att regeringen lämnaren proposition till är att den vill veta omriksdagen anser att någon viss princip skall gälla vidsådana här konflikter. Det är också poängen medreservationens sista mening, där det anges att det ärden hyressättningsmodell som hyresgästen föredrarsom skall tillämpas.Anf. 170 BO () replik:Herr talman! Jag tycker att det är för tidigt attbörja anvisa en modell . Den stora reform som vigjort innebar att förhandlingssystemet förändrades.Jag tyckte att det var en acceptabel modell, och manbör få mer tid på sig innan man börjar reglera igen.Jag tror dessutom att det skulle vara väldigt svårtatt redan nu börja tala om vilka som är ändamålsfas-tigheter och vilka som inte är det. Modellen behövertid att mogna. Sedan får vi se om det behövs en om-reglering.Det finns ett klart och tydligt besked om hur tvis-ter skall regleras, . Jag har stort för-troende för att regeringen, om det skulle uppstå entvist, kan avgöra frågan. Det gäller inte minst medtanke på den markering som vi faktiskt gör. JohanLönnroth var inne på att stärka hyresgästerna, och visäger att man skall ta hänsyn till det önskemålet.Detta behöver dock inte betyda att man går in fören reglerad modell, där vi exakt skall tala om hur detskall gå till. Jag gillar inte det, utan jag tycker att denmodell som har införts skall få en chans att fungeraunder en längre tid.För min del tycker jag alltså att vi skall fortsättapå det sätt som vi nu gör. Vi skall ge regeringen chan-sen att lösa de tvister som uppstår, och sedan får vi seom modellen är mogen för förändringar längre fram.Anf. 171 () replik:Herr talman! hade ändå inte en så stortillit till regeringen.