prot · GL0973 · 1998-03-03 00:00:00 — Regeringen har noga följt utvecklingenoch förväntar sig att säkerhetsorganisationen inomrederiet och ombord på dess fartyg i fortsättningenskall hålla en hög nivå och att trafiken bedrivs på etttillfredsställande sätt.Avslutningsvis vill jag på den andra frågan svaraatt det inte är aktuellt med någon kompensation frånstaten till de företagare som lidit skada på grund av deuppkomna bristerna i trafiken.Anf. 47 PER ():Herr talman! Först ber jag att få tacka kommuni-kationsministern för svaret på mina frågor. Som be-kant har vi moderater haft en annan syn när det gällerupphandlingen av Gotlandstrafiken. Vi hade hellresett att vi hade fått en garantitrafik som vi hade upp-handlat och att det i övrigt skulle ha rått normal kon-kurrens. Därmed hade vägen öppnats för flera nyainitiativ. Det tror vi att hade vunnit på i detlånga loppet med tanke på den radikalt annorlundasituation som vi nu har i Östersjön.Det min interpellation handlar om är dock att denmonopolist som i praktiken har upphandlats har haftbrister när det gäller säkerheten på färjorna. Jag tyck-er ändå att det är ganska anmärkningsvärt att det enmånad efter att man har startat trafiken uppdagas har betydande brister både tekniskt och organisa-toriskt. Det finns skäl att de som befraktar färjan ochde som nyttjar den för sin naturliga trafik mellanGotland och fastlandet skall kunna lita på att säkerhe-ten är utomordentligt god. Detta gäller inte minst medtanke på de tragedier som har utspelat sig på tidigare och som har skapat en viss oro som inteborde behöva förekomma.Jag är även medveten om att det finns betydandeklagomål från näringslivet på gällande dåligabokningssystem - eller närmast avsaknad av bok-ningssystem - på de färjor som har kommit in. Detgäller även de inställda turer som har varit aktuella.Jag är medveten om att avtalet innebar vissa skärp-ningar av säkerheten på de fartyg som sköter trafi-ken till . Man har i praktiken ställt säkerhets-krav som motsvarar nya färjor trots att fartygen ärgamla. Man har uppställt miljökrav.Men jag tycker ändå att det finns anledning attställa ett antal följdfrågor till kommunikationsminis-tern. Tycker kommunikationsministern att det är till-fredsställande med en uppföljning där man kör medåtminstone en färja som inte har erforderliga tekniskaoch organisatoriska säkerhetsutrustningar på fartyget?Tycker kommunikationsministern att det är natur-ligt att de som lider skada själva skall stå för det? Jagnoterade i svaret att staten inte hade anledning attlämna skadestånd. Men kan det då vara så att detta istället är en fråga mellan staten och rederiet och mel-lan rederiet och de näringsföreträdare som kan ha liditskada?Jag vill också fråga kommunikationsministern omhon är nöjd med avtalet och med det utfall vi harkunnat se när det gäller trafiken på hittills.Anf. 48 ():Herr talman! Jag kan instämma i Per Westerbergsförsta fråga till kommunikationsministern. Jag undrarockså hur regeringen kan försäkra sig och oss gotlän-ningar om erforderlig kvalitet och säkerhet i Got-landstrafiken.Det var många oroliga dagar för oss när M/SThjelvar belades med nyttjandeförbud. Under femdagar kunde hon inte gå med passagerare, och hade hon inte heller tillstånd att gå medgods. Rederiet gjorde nog vad de kunde. De satte inextraturer med . Men det var ändå tre dagardå passagerartrafiken på var inställd, ochför första gången var hela södraSverige avskuret från också vad gäller frakt-gods.Jag kritiserar inte som beslu-tade om nyttjandeförbud. Det är en självklarhet föross att säkerheten måste uppfyllas. Men frågan infin-ner sig ändå: Hur kan regeringen och kommunika-tionsministern se till att situationer liknande dennainte upprepas? För mig är det givet att ingångna avtalskall hållas och att rederiet måste uppfylla sin del avavtalet. Men regeringen har också att leva upp till attstaten lovat att garantera en tillfredsställande person-och godstrafikförsörjning mellan fastlandet och Got-land. För befolkning och näringsliv på ärfungerande färjekommunikationer en grundförutsätt-ning. Det är förmodligen den fråga som har störstbetydelse för regionens utveckling.Det gäller nu att reparera de skador som har upp-stått på rykte och på färjetrafiken. Ett sätt attgöra det är att presentera den lista med anmärkningarsom har upprättat. Det är först närdessa brister är kända och åtgärdade som tilltron tilltrafiken är återställd.Under fjolåret reste över en miljon människor medfärjetrafiken. Och har vi en halv miljonturister som besöker . Vi är beroende av tu-rismen och av vad den tillför ön. Det är därför bråt-tom att återskapa förtroendet för trafiken.Anf. 49 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att kommaihåg att det som har gjort är enmyndighetsutövning som gäller oavsett vilka avtalsom gäller och vilken typ av trafik som sker mellanfastlandet och . Det är inte så att Sjöfartsin-spektionen har i uppdrag att följa upp avtalet. De skallse till att säkerheten fungerar. Det är väldigt viktigt attde gör det.Det är naturligtvis allvarligt att man hittar bristernär det gäller säkerheten i ett fartyg. Det som kan varapositivt är att när det här väl blir åtgärdat så kan viförmodligen se att detta är det säkraste fartyget påÖstersjön. Man har då gått igenom varje tum ochvarje system i fartyget. Det är viktigt att konstatera.På frågan om det är tillfredsställande att det finnsproblem med säkerheten, vill jag svara: Självklart ärdet inte det. Det är ju därför vi har en sjöfartsinspek-tion som skall göra de här granskningarna oavsett -som sagt - om det gäller avtalsbunden trafik ellerannan trafik.Rederiet fick en kort övergångsperiod där detskulle rätta till sina problem, vilket det har jobbat hårtmed. Vi har inte riktigt nöjt oss med detta. Det förs nusamtal mellan rederiet och - jag talarnu om och inte om Sjöfartsinspektio-nen - som är förvaltare av statens avtal om avtalet ochavtalets uppfyllande. Vi har begärt att verket skallkomma tillbaka till regeringen. Det har fått tid på sigtill vecka 15, som är , för att redovisavad man har kommit fram till. Det är också viktigt attpoängtera att det inte handlar om någon form av om-förhandling av avtalet, utan det är samtal som förs.Det frågades om jag är nöjd med avtalet. Den frå-gan skall jag besvara när jag har fått rapporten frånSjöfartsverket. kan jag inte göra det.När det gäller de personer och företag som even-tuellt kan lida skada är reglerna i detta liksom i andrafall att man får vända sig med skadeståndskrav tillrederiet precis som vid annan typ av trafik. Det är intestaten som går in i skadeståndsdiskussioner.Lilian Virgin sade att staten har lovat att det skallvara trafik. Vad staten och också har gjortär att säga att vi skall ha ett avtal där rederiet lovar attklara av detta. Det är den delen som vi nu har på ossfram till påsk att titta på. Det är inte så att staten hargaranterat, utan det är rederiet som har lovat att detskall klara den delen.När det sedan gäller den hemliga lista som det hartalats om är avtalet offentligt. Alla de saker som manhar talat om i pressen om den hemligstämplade listangäller bara affärssekretessen. I övrigt är allting uppra-dat i avtalet med hänvisning till SOLAS och IMO,osv.Anf. 50 PER ():Herr talman! Först ber jag att få tacka för de nyasvar som jag har fått, även om jag inte är alldelesnöjd.Jag har inte refererat till några hemliga listor. Jagtycker inte att det finns skäl att göra det i sak i ochmed att jag har penetrerat själva avtalen och även dekonstruktioner som gjordes i samband med riksdagensbeslut och uppföljningen av desamma.Däremot tycker jag att det faller ett tungt ansvarpå den som upphandlar när man upphandlar av enmonopolist att sköta trafiken på . Då måsteman också tillse att man får en uppföljning av kon-trakten som innebär att man klarar säkerheten ochkvalitetskraven, och då i synnerhet säkerheten.För mig är det ganska chockerande att man efterdet som har hänt på tidigare kan köra i överen månad och ha otillfredsställande säkerhet ombordsåväl när det gäller utrustning som regler för besätt-ningen. Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Jag kanförstå varför sådana saker sker men tycker ändå attdet är fullständigt oacceptabelt.När det sedan gäller den skada som kan ske för fö-retag, inte minst med den typ av just-in-time-leveranser som det är fråga om för många företag, ärdet naturligtvis rätt att det i första hand är en sakmellan rederi och fraktköparna, dvs. Men här kommer man indirekt in på vadsom finns i avtalet som backar upp och som kan göraatt man håller de företagare som har drabbats skades-lösa. Därmed finns ett indirekt ansvar om än inteekonomiskt ut statssynvinkel.Jag tycker att förberedelsetidför trafiken har varit en förhållandevis . Jagkan dock inse problemen med att uppnå en del av detsom behöver göras för att köpa in fartyg och drivatrafiken. Jag tycker personligen att man skulle ha haften kraftigare kontroll av det man körde igång medredan den 1 januari. Kommunikationsdepartementetborde kunna medge i sak att en sådan kontroll kanskeskulle ha gjorts med tanke på vad som tidigare före-varit på och den rädsla och den oro för denutomordentliga livlina denna trafik innebär för Got-land.Det som uppdagades av är ensmärre skandal. Jag tycker att den gjorde helt rätt somslog till ordentligt. Jag hoppas dock att det inte baraär Gotlandsbåtarna som kommer att ha en genom-gång i varje tum utan att det också skall gälla övrigtrafik på Östersjön.Anf. 51 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaren. Jag tycker att det är väldigt bra att upp-följningen nu sker i början av april.Kommunikationsministern säger att det är rederietsom genom avtalet har lovat att ha en tillfredsställan-de trafik. Men staten har också genom avtalet garante-rat att det skall finnas en trafik på av brakvalitet.Jag nämnde inte någon hemlig lista, men jag för-står att det var det som åsyftades. Det jag menar är attdet är först när de åtgärder som står på den lista somfinns är vidtagna och man kan tala om att allting ärokej som tron kommer att förbättras och oron kommeratt försvinna.Då törs vi lita på trafiken igen och törs säga tilldem som vill besöka att det inte är någon faraatt åka dit. Det är så vi vill ha det. Tack så mycket.Anf. 52 Kommunikationsminister ():Herr talman! För att inte någon skall vara rädd attfara till vill jag först säga att den s.k. hemligalistan - den svarta listan, eller vad man nu kallar denför - inte är några punkter som gör att det skullevara några säkerhetsrisker. Det är de ytterligare kravsom ställs i avtalet för att de fartyg som är av äldremodell skall ha samma standard som om de hade varitnybyggda.Det är viktigt att komma ihåg att det inte är farligtatt åka med dessa båtar, eftersom Sjöfartsinspektionenhar gjort dessa mycket noggranna undersökningar. Jagdelar helt Per uppfattning att Sjöfartsin-spektionen naturligtvis måste göra, och gör också,likadant med alla andra fartyg som trafikerar . Den delen vill jag klara ut.Sedan kan också jag tycka att ett och ett halvt årsförberedelser borde ha gjort att man var klar den1 januari. gjorde sin inspek-tion i början på månaden och gav då rederiet ytterli-gare på sig. Jag kan tycka att det är ganskaanmärkningsvärt att man inte på dessa tog såallvarligt på frågan att man åtgärdade bristerna, somman sedan klarade av att åtgärda på ganska få dagarnär fartygen väl stoppades.Där tycker jag att man kan vara rätt bitsk gentemotrederiet. Jag tycker också att det var rimliga åtgärdersom man sedan vidtog när man väl kom så långt. Mennog skulle man kunnat ha sett resultat utan att manbehövt stoppa fartygen.När det gäller frågan om skadestånd, eller att manförlorat pengar på att fartygen inte gick som de skulle,menar jag att den normala processen måste löpa. Harman ett problem med järnvägstrafiken vänder man sigtill operatören . I det här fallet måste man vända sigtill operatören rederiet. Det gäller oavsett om det ären upphandlad trafik eller inte.Anf. 53 PER ():Herr talman! vill jag i denna korta dis-kussion konstatera att ansvaret för säkerheten i förstahand faller på rederiet. Men jag tycker också att detfinns ett visst ansvar från upphandlaren. Även omSjöfartsinspektionen var aktiv redan i början på janu-ari faller det också på upphandlaren att tillse att denman har upphandlat av, som är monopolist och ipraktiken den enda trafiklina man har till ,verkligen uppfyller de säkerhetskrav och de avtal-skrav som man därutöver har ställt i avtalen medberörda bolag.Det är dåligt av rederiet, men det ligger även ettvisst ansvar på ochdärmed upphandlaren.Anf. 54 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är intressant att Per ,som i princip tycker att vi skall ha fri trafik, anser attvi skall jobba så mycket med Kommunikationsdepar-tementets ansvar som upphandlare för att säkerhetenskall kunna vara tillfredsställande. Jag tycker att detär ett gemensamt statligt ansvar att vi skall ha en säkertrafik på , och över hela Östersjön.Men som jag redovisade i min första replik låter vinu kontrollera hur det står till medavtalsuppföljningen och utvärderingen. Sjöfartsverketskall återkomma till oss, och skulle det då visa sig attrederiet inte klarar att följa upp avtalet har vi att taställning till om vi skall göra en ny upphandling ellerinte. Det är en rätt komplicerad situation, men vi möjligheten. Det ansvaret kommer regeringennaturligtvis att ta, om det skulle visa sig bli nödvän-digt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:166 om denbiologiska mångfalden i odlingslandskapetAnf. 55 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vadjag kommer att göra för att ta fram faktaunderlag somklargör skälen till den starka tillbakagången av häck-ande fågel i jordbrukslandskapet samt vilka åtgärderjag kommer att föreslå för attstoppa utarmningen av biologisk mångfald i odlings-landskapet när det gäller fåglar, insekter och örter.Naturvårdsverket kommer att bjuda in alla intres-serade parter till en hearing , som ut-gångspunkt för att kartlägga kunskapsläget, identifieravilka hot som finns och vilka åtgärder som kommeratt behövas för att man skall kunna stärka fågelfaunani odlingslandskapet. Denna hearing kommer att liggatill grund för utvecklande av en strategi och ett lång-siktigt program.Ett viktigt verktyg för att kunna följa fågelfaunansutveckling i landet är den riksomfattande fågelöver-vakning som är en del av den svenska miljöövervak-ningen. Den drivs till största delen på uppdrag avNaturvårdsverket.Det är viktigt att man får en bättre förståelse förorsakssammanhangen bakom nedgången av fågelfau-nan i jordbrukslandskapet. Frågan är dock om bristenpå kunskap är den springande punkten för att manskall kunna vidta aktiva åtgärder och vända trenden.Jag tror att vi kan göra betydande insatser utifrån denkunskap vi har i dag.Sannolikt beror tillbakagången på en kombinationav flera saker. Att det är en kombination av den om-fattande strukturomvandling som skett under de senas-te decennierna och användningen av olika typer avbekämpningsmedel som orsakar tillbakagången verkarhögst sannolikt.Sverige är part till konventionen om biologiskmångfald. I konventionen slås det i målsättningspara-grafen fast att den biologiska mångfalden skall beva-ras. har inom ramen för konventionen för-bundit sig att utveckla nationella strategier, planereller program för att nå konventionens mål. Det har vigjort. Bl.a. har ett miljöersättningsprogram för jord-bruket utvecklats. Syftet med programmet är att beva-ra och stärka den biologiska mångfalden och minskajordbrukets negativa miljöbelastning. Programmetuppgår till inte mindre än 2,8 miljar-der kronor.Inom ramen för programmet erbjuds brukarna er-sättning för det merarbete som krävs för att kommatill rätta med flera av de troliga orsakerna till dennedgång som skett i fågelfaunan de senaste 20 åren.Ersättning ges bl.a. för bevarande av värdefulla be-tesmarker, återskapande av småvatten och våtmarkerpå jordbruksmark, skötsel och restaurering av slåtter-marker, bevarande av småbiotoper, anläggande avkantzoner och fånggrödor m.m.Det finns dessutom två delprogram som kan bidratill att stimulera ett systemskifte inom jordbruket,delprogrammet för ett resursbevarande jordbruk ochdelprogrammet för ekologisk odling. Det resursbeva-rande jordbruksprogrammet består delvis av konkretaåtgärder som bl.a. syftar till att minska negativa effek-ter av bekämpningsmedelsanvändning. Undersök-ningar från och har visat att bådetäthet och häckningsförmåga är större hos fåglar somhäckar på ekologiskt odlad jordbruksmark i jämförel-se med besprutad mark. Regeringens målsättning äratt av jordbruksmarken skall odlas eko-logiskt år 2000.Jag är övertygad om att det projekt som kommer att utveckla för fågelfaunan iodlingslandskapet och miljöersättningsprogrammetför jordbruket, nu när det är fullt utbyggt och börjarfinslipas, kommer att utgöra det verktyg vi behöverför att vända den nedåtgående trenden för den biolo-giska mångfalden i odlingslandskapet.Anf. 56 ():Herr talman! Jag får börja med att tacka för svaret.Detta är en fråga som jag försökt ta upp vid flera olikatillfällen i den här kammaren men inte fått något ge-hör för. Jag är glad att vi är överens om att det faktisktfinns en nedåtgående trend. Jag är också glad att vi äröverens om att detta har med det konventionella lant-bruket att göra, liksom med strukturrationaliseringenoch eventuellt de kemiska bekämpningsmedlen vianvänder.Vad är det då som har skett? - en i ett evolutionärt perspektiv- har ungefär varannan tofsvipa och stare, var fjärdesånglärka och mer än var tredje ladusvala försvunnit.Detta är alltså de vanliga arterna. De allra flesta avdem är faktiskt insektsätare. Jag har inte lyckats fåfram några undersökningar som jämför insektspopu-lationer över åren. Det finns egentligen ingentingsådant gjort i , och det är naturligtvis en miss.Vi kan inte säga vad det beror på, eftersom vi inte vethur insektsfaunans förändring över åren ser ut. Mendet finns en stor, allmän misstanke om att antaletinsekter har minskat dramatiskt i odlingslandskapet,och som en effekt av det ser vi att framför allt deinsektsätande fåglarna minskar.Man kan också se att en fågel som hämpling, somär beroende av åkersenap, har försvunnit, -på 20år. Åkersenap är ett ogräs som man besprutarmycket intensivt. Även andra åkerogräs tas bort medtotalutrotningsmedel som Roundup.Liksom miljöministern är jag övertygad om att detfinns en rad olika skäl till situationen, men föränd-ringen är dramatisk. Den är faktiskt mycket större änden var , då i boken slog larm om den minskning som då orsakades avkvicksilverbetningen. Då försvann en del arter somsedan återhämtade sig, t.ex. gulsparven. Andra harinte klarat att göra en återhämtning, t.ex. ortolanspar-ven. Det vore sorgligt om vi nu kunde se en liknandeutveckling.Jag är också övertygad om att de åtgärder som numåste till är svårare och större. Vad gäller orsakerna,finns det både en svensk och en engelsk undersökningsom visar precis samma sak. Den engelska är ännumer direkt, eftersom man där har tittat specifikt påodlingslandskapets fåglar. Så har vi inte riktigt gjort iden svenska undersökningen. Den engelska under-sökningen heter The indirect effects of pesticides onbirds. Där har man alltså uppfattningen att det härhandlar om pesticider. Det är väl den misstanke mankan ha.Det är intressant att konstatera att fåglarna åter-kommer hos de ekologiska odlarna, trots att de fak-tiskt inte gör alla de förändringar vi talar om att ord-na, med småvatten osv. Det är inte det man gör närman börjar att odla ekologiskt. Man gräver inte smådiken eller ser till att man har mer betesmark, utanman byter odlingsform. Detta kanske ger en liten vinkom vad det handlar om. De slutar alltså med be-kämpningsmedel och konstkväve och återfår en störremångfald, kanske framför allt av insekter. Det gör kan få en ökande fågelfauna.Jag inser att vi inte kan lösa dessa problem i dag.Jag hoppas dock att vi kan ha en förutsättningslösdiskussion. Vi är i alla fall överens om att problemetfinns. Jag skulle vilja ställa några frågor.När regeringen skriver om biologisk mångfald stårdet att vi skall bevara den biologiska mångfalden. Ärdet på dagens nivå eller på den naturliga nivå somfanns ?Tänker miljöministern ta initiativ till att det tasfram någon sorts bild av vad som sker med insekts-faunan och också med örtfaunan? De är ju grundenför att det skall finnas mat. Om man jämför Sverigemed t.ex. länder i märker man att landska-pen ser ungefär likadana ut. Men där finns fåglar ochhär finns de inte. Det räcker inte bara med att fysisktskapa förutsättningar, utan det måste finnas mat. Detär det centrala. Hur skall vi ta reda på om det finnstillräckligt med t.ex. insekter?Jag skulle också vilja höra på vilket sätt REKO-programmet skulle påverka. REKO-programmet geringen som helst minskning av de bekämpningsmedelvi har i jordbruket.Det är alltså en mängd frågor som kräver svar, ochjag hoppas att vi kan ha en bra första diskussion. Dethär är en fråga som jag tänker återkomma till.Anf. 57 ():Herr talman! Den här frågan är utomordentligt an-gelägen. Den biologiska mångfalden, eller rättare sagtbevarandet av den, är en av de viktigare delarna närdet gäller inriktningen av miljöpolitiken. Vi är över-ens om detta.När vi tittar på det svenska odlingslandskapet ärdet intressant att konstatera att det är flera tusen årsarbete tillbaka i tiden som har format det. Under desenare årtiondena har förändringen varit stor beroendepå utvecklingen i samhället totalt sett.Arealen hävdade, skötta, ängsmarker är un-gefär totalt sett i landet. Jämför dettamed !Det är ungefär en promille som är kvar. Det är allde-les uppenbart att en sådan stor förändring också på-verkar arterna, den biologiska mångfalden, i det öpp-na odlingslandskapet.I sammanhanget är det också viktigt att betona attdet är bondens skötsel av mark som är en förutsätt-ning för att vi skall kunna bevara den biologiskamångfalden i odlingslandskapet. Betande djur utgörockså en väldigt viktig faktor i sammanhanget.På de hävdade ängsmarkerna finns ungefär 40-50olika arter per kvadradmeter. På hagmarkerna är detungefär hälften så många. Bara det faktum att en delav ängsmarken blir hagmark och en del av hagmarkenblir skogsmark innebär att biotoperna för den härformen av arter förändras radikalt. Därför är en av deviktigaste uppgifterna i sammanhanget att bevara debiotoper som är basen för den biologiska mångfalden.Ungefär en fjärdedel av de ca 240 häckande fåge-larter som vi har i finns anknutna till det öpp-na odlingslandskapet. Det är dock intressant att kon-statera att det är ett fåtal av de här arterna som verkari direkt anknytning till det aktiva jordbruket. De allraflesta är beroende av ängar, hagar, åkerholmar, sten-rösen, kantzoner och våtmarker. Därför tror jag inte skall överdriva det aktiva jordbrukets nega-tiva roll i sammanhanget. Minst lika viktigt är att vislår vakt om det kulturlandskap som finns i direktanslutning till de aktiva utbrukningsenheterna i sam-manhanget.De miljöersättningar som vi har fått har varit ettaktivt medel. Det gäller att anpassa reglerna så att deinte motverkar sitt syfte. I vissa fall har reglerna fak-tiskt gjort det när det gäller att värna biologisk mång-fald. Man har ställt så höga skötselkrav att de faktiskti vissa sammanhang har motverkat syftet. Detta måstevi se över. Jag vill fråga miljöministern om hon äraktiv på den här punkten, så att vi kan få revideraderegler när det gäller framför allt skötselkraven i od-lingslandskapet. Vi måste få skötselkrav som värnarden biologiska mångfalden.Ett av de största hoten som jag ser för närvarandeär bristen på lönsamhet i jordbruket.