prot · GL09103 · 1998-05-07 00:00:00 — har de kommit i kapp. Framför alltberor det på att skogsvårdsstyrelserna har ökat sinkvinnoandel från till . Kronofogdemyndig-heterna har även de ökat markant från till 47 %.Av de myndighetsgrupper som redovisats ligger läns-styrelsernas styrelser lägst . Regeringensmöjligheter att påverka dem är begränsade. Som riks-dagens ledamöter väl känner till, hänger denna sam-mansättning samman med valresultatet eftersom deutses av landstingen.De åtgärder som regeringen vidtagit för att drivapå utvecklingen är projektverksamhet, den årligaredovisningen för som synliggör utveck-lingen och gemensam beredning av ärenden som röruppdrag. Det innebär att departementens förslag påstyrelsernas sammansättning måste godkännas av migoch jämställdhetsenheten innan regeringen fattarbeslut.Från regeringens sida kommer vi att fortsätta medaktiva insatser och kräva en ökad andel kvinnor i destyrelser där de är underrepresenterade. Det innebärockså att vi, liksom tidigare, kommer att kräva förslagpå en kvinna och en man för varje plats som erbjuds ien styrelse eller kommitté så att platsen kan gå till detunderrepresenterade könet.Om vi skall uppnå målet om en jämn könsfördel-ning, måste också de politiska partierna och arbets-marknadens parter arbeta aktivt för detta mål. Ande-len kvinnliga ledamöter i kommittéerna, som redovi-sas i kommittéberättelsen, och som överläm-nades till , också harökat. Andelen kvinnliga ledamöter, inklusive ordför-anden, är , vilket är en ökning med 2 procenten-heter jämfört med året innan.Fru talman! Med dessa siffror vill jag göra riksda-gen och allmänheten uppmärksam på det faktum attden medvetna strategi som regeringen har för att ökakvinnorepresentationen, och därmed jämställdhetenmellan kvinnor och män, har varit mycket framgångs-rik.Jag nämnde inledningsvis att andelen kvinnor istatligt utsedda styrelser redovisats för riksdagensedan 1988. Det är nu . Mycket har häntpå de tio åren. T.ex. har andelen kvinnor i regionalastyrelser ökat från . Det är en tyst revolu-tion för jämställdheten som vi är mitt uppe i.Vad har de tio åren lärt oss? De har framför alltlärt oss att mer jämställdhet kräver ett medvetet ochsystematiskt arbete. Jämställdheten kommer inte avsig själv. Det räcker inte med att bara tala om den.Det behövs också verkningsfulla redskap. När detgäller utnämningar har vi ett mycket kraftfullt red-skap. Redskapet är att regeringen kräver att kvinnorskall nomineras när de är underrepresenterade ochmän när de är det. Så har vi skapat mer jämställdhet.Siffrorna talar nu sitt tydliga språk.Givetvis räcker det inte med en jämn könsfördel-ning för att uppnå ett jämställt samhälle. Det är enviktig grund. Jag vill ta tillfället i akt att tala omatt regeringens uppfattning och strategi ligger fast. Vifortsätter med en aktiv utnämningspolitik. Den harvisat sig öka jämställdheten så påtagligt.Det finns de som tror att hälften kvinnor hälftenmän i sig skapar mer jämställdhet, bättre beslut och ilängden ett bättre samhälle. Jag och regeringen delarden uppfattningen. har inneburit storasteg framåt för jämställdheten, vilket till stor del kanförklaras av den ökande andelen kvinnor i politiken.Fru talman! Jag har i siffror visat hur jäm-ställdheten ökar i den del vi kan påverka med politis-ka beslut. Vi har en bit kvar, och vi måste intensifieraarbetet. handlar det också om att föra ut medve-tenheten och om fördelen med både män och kvinnori andra delar av samhället och låta politiken vara ettgott exempel. Det är en stor utmaning.Vi skall nå hälften män hälften kvinnor överallt ialla beslutande organ regeringen utser. Men vi skallockså få hela samhället att se den uppenbara fördelsom hälften män hälften kvinnor på alla nivåer över-allt innebär. Det är då, men först då, som vi har nåttjämställdheten fullt ut.Anf. 105 ():Fru talman! Jag är mycket glad för de siffror somUlrica redovisat. Jag gjorde själv en analysår 1994. Då fanns det i mitt hemlän politiskt samman-satta församlingar utan kvinnor. Exemplen då varSkogsvårdsstyrelsen och Utvecklingsfonden.Jag är övertygad om att andelen kvinnor har ökatäven i indirekt sammansatta grupper. Har man gåttigenom andelen kvinnor i indirekt politiskt samman-satta grupper? Det är de som inte har insynen somUlrica redogör för.För inte så länge sedan hade vi en utfrågning avstatsministern om nomineringar i konstitutionsutskot-tet. Då beklagade han att det inte finns tillräckligtmånga kompetenta kvinnor. På vilket sätt är UlricaMessing delaktig i att identifiera kompetenta kvinnorså att de finns till hands när ett bra namn behövs? Ärministern beredd att upprätta en namnbank? På vilketsätt används befintliga namnbanker? är med iorganisationen , Women in Technology, etteuropeiskt samarbetsorgan. Där upprättas sådananamnbanker. Används sådana?Sedan var det nomineringarna. Det ministern sadeom dubbla nomineringar låter bra. Men det finns desom inte lämnar dubbla nomineringar. Vad sker då?Skickas förslagen tillbaka, eller blir det en protest ochsedan till nöds accepteras ett namn? Det är vitalafrågor angående det ministern säger om att man skallleva som man lär. I så fall måste man vara tydlig ochskicka tillbaka förslagen.Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! I fråga om dubbla nomineringar hän-der det inte bara en gång, utan ibland både två och tregånger, att vi skickar tillbaka frågan om nomineringtill de politiska partierna eller arbetsmarknadens par-ter just för att vi kräver förslag på både kvinnor ochmän. Det händer också att politiska partier säger attderas bedömning är att just den kvinnan eller - vilketoftast är fallet - den mannen absolut skall represente-ra dem i en styrelse eller kommitté. Då har det iblandhänt att regeringen har fått backa för synpunkternafrån partierna.Vi understryker denna fråga . Inför no-mineringar till t.ex. AD, Arbetsdomstolen, har rege-ringen lyft fram frågan med arbets-marknadens parter om hur viktigt det är att få framfler kvinnliga ordförande och ledamöter i , så att kvinnor och män är representeradedär. Jag hoppas att alla politiska partier så småningomskall ställa upp på den strategin. Då kommer arbetetatt gå mycket fortare.Vi tar gärna emot namnförslag från alla politiskapartier även om vi inte går ut med förfrågningar omen konkret styrelse eller ett konkret uppdrag. Vi fårdet då och då både av politiska partier, arbetsmarkna-dens parter och flera intresseorganisationer. Vi beva-rar de namnen.Vi har i denna statistik bara gått igenom de styrel-ser och nämnder som vi har en överblick över. Detgäller dem där vi kan följa utnämningarna - inte and-ra.Anf. 107 ():Fru talman! Jag tror att situationen är bättre närdet gäller alla beslutsfattande organ som syns och somär tydliga. Men jag tror också att man behöver se översituationen när det gäller de indirekt valda organen,som inte omfattas av samma öppenhet. De fattar väl-digt ofta beslut som rör människors vardag. Det gällerförsäkringskassor osv.Jag tror att dubbla nomineringar är oerhört viktigt.Vi i brukar vara duktiga på detta. Vi harsom regel att göra dubbla nomineringar. Hos oss bliroerhört många kvinnor utsedda, vilket våra duktigamän kanske inte uppskattar. Jag tycker inte att det ärjämställt från vår synpunkt sett. Det måste krävassamma sak av alla partier, annars får man skicka till-baks papperna.Anf. 108 Statsrådet ():Fru talman! Vi kommer att fortsätta att göra det.Jämställdhet handlar ju om att kvinnor och män skallha samma rättigheter, möjligheter och skyldigheter.Det är det vi eftersträvar. Det skall vara hälften kvin-nor och hälften män i alla beslutsfattande organ.När det gäller myndigheterna och de personer somde i sin tur utnämner kan jag berätta följande. I åretsregleringsbrev är det väldigt tydligt att också myndig-heterna skall leva upp till ett jämställdhetsperspektivpå alla sina områden. De skall också återrapporteratill regeringen hur detta arbete har utförts.Anf. 109 ():Fru talman! Det finns styrelser även därkvinnor utgör ett undantag. Då talar jag omdet s.k. fria näringslivet. Men det rår vi inte på i dag.Jag vill säga att jag tycker att den ton som statsrå-det anlägger här är väldigt trevlig att höra. Detär ett aktivt arbete som regeringen ämnar fortsätta föratt uppnå målen. Det är alltid bra med mål.Här kommer min fråga. 1995 var målet 40 %.1998 skulle det vara jämn könsfördelning. har viuppnått ett par procent . Om vi inte hadeuppnått 50-procentsmålet 1998 skulle man övervägaett lagförslag. Så står det i beslutet. Då är min fråga:Övervägs det nu ett lagförslag, eller förändrar mantidsperioden så att 50-procentsmålet skall uppnåsnågot annat år längre fram?Anf. 110 Statsrådet ():Fru talman! Vi överväger nu inga andra lagförslag.Vi överväger just nu inte vilka åtgärder som behövervidtas om vi inte uppnår målet. Vi skall utvärdera1998 först, men vi har inte skjutit på målet framåt itiden. 1998 ligger fast. Vilka åtgärder som skall vidtasom vi inte kommer ända fram skall vi fundera ordent-ligt på när vi har summerat det året.När det gäller arbetsmarknadens parter är min för-hoppning, precis som jag sade i inledningen, att vi ide politiska partierna och församlingarna kan visagoda exempel på hur man aktivt kan öka jämställdhe-ten om man har det som ett mål.Anf. 111 ():Fru talman! Det känns betryggande att målet -kvinnor 1998 - står kvar. Det finns forskaresom betonar att det kan gå hyfsat att komma upptill kvinnor om man arbetar aktivt, men sedanbörjar problemen. Det är kanske precis det som vi stårinför , när vi bara kan prata om någon procentsökning . Då måste man se hur man skalltackla dessa problem. En lagstiftning är kanske nöd-vändig.Anf. 112 Statsrådet ():Fru talman! Jag är också övertygad om att de sistaprocenten är de som är svårast att uppnå, men de ärnog så viktiga. Vi nöjer oss inte med 44 eller 47 %.Vi skall nå hälften-hälften.Anf. 113 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det är positivt att vi har blivit flerkvinnor, men jämställdhet och jämlikhet är inte barafråga om antalet kvinnor utan också om vilken maktoch vilket inflytande vi har och vilken lön vi får fördet vi gör. Jag såg en alldeles förfärande bildöver hur det ser ut på generaldirektörssidan, där manväldigt tydligt kunde se att männen får oerhört mycketmer betalt för sina jobb än vad de kvinnliga generaldi-rektörerna får.Jag undrar om statsrådet ämnar vidta några åtgär-der för att även frågan om lönen skall bli en viktigjämställdhetsfråga.Anf. 114 Statsrådet ():Fru talman! Det har tidigare inte funnits någongemensam policy för lönesättning mellan de olikacheferna. Det finns en sådan . Vår förhoppning äratt vi på det sättet skall komma till rätta med proble-met att lönerna är så olika för olika myndighetschefer.De kommer även i fortsättningen att variera någotberoende på vilket uppdrag chefen har, men de skallinte variera beroende på kön.Jag tycker att det är mycket positivt att många avde tunga myndigheterna har kvinnliga chefer,som t.ex. och Socialstyrelsen.Det är ett trendbrott som vi ändå skall vara glada åt.Anf. 115 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Vi har lärt oss att glädja oss åt småframsteg, vi kvinnor. Men jag tycker ändå när jagtittar på siffrorna att det är helt oacceptabelt. Jagfunderade litet grand över hur det kan komma sig attkvinnorna har fått ta generaldirektörsjobben med delägre lönerna, medan männen har placerats på demmed de högre lönerna. Även om skillnader i arbets-uppgifterna motiverar löneskillnader och det därförblir en ojämn fördelning mellan de olika verken måstedet finnas någonting som gör att det är just kvinnornasom har hamnat i de lägre löneklasserna.Anf. 116 Statsrådet ():Fru talman! Om arbetsuppgifterna, maktbefogen-heterna och utbildningskraven är likvärdiga och omman har samma arbetsgivaransvar på två myndigheterborde också lönen vara likvärdig, även om den enamyndigheten leds av en man och den andra av enkvinna. Jag vet inte om vi kan mäta det så. Om vi kanse sakliga skäl till att det finns löneskillnader är detnaturligtvis försvarbart, men inte om det är osakligt.Anf. 117 ():Fru talman! Jag tycker också att det är positivt attvi har kommit så här pass långt när det gäller jäm-ställdheten i styrelser och kommittéer. Jag minns närkampanjen startade . I , som jagkommer ifrån, befann vi oss på en föga hedrandejumboplats. Det var väldigt illa, och det gjorde verkligen arbetade strategiskt för att nå en för-bättring. Vi lämnade också den platsen ganska snabbt.Det visar att man löser en stor del av problemen baraman tar tag i dem.Jag vill kommentera det som vi hörde om attstatsministern har sagt att det ibland fattas verkligtkompetenta kvinnor. När man tillsätter människor iolika kommittéer och styrelser är det viktigt att mantillsätter kvinnor just i de styrelser och kommittéersom är grunden för maktpositioner. Jag tänker t.ex. påfinansområdet, ekonomiområdet, skatteområdet ochnäringsområdet. Då får kvinnorna en bas för att sena-re kunna gå vidare till mer betydande uppgifter. Där-för är det ännu viktigare att man når en balans ocksåinom de områdena. Det är man får fram kom-petenta kvinnor som kan gå vidare och bli ministraroch annat i ett senare skede.Det vill jag skicka med statsrådet, och jag vill gär-na också få en kommentar till det.Jag har märkt, i alla fall hos oss, att man inte alltidbegär förslag både om en man och en kvinna när detgäller tillsättning i en kommitté. Jag frågar varför. Detkanske sker av misstag. Det är kanske något som harslunkit förbi argusögon. Det är kan-ske egentligen ett misstag att det blir så, men det skerfaktisk inte till . Jag vill fråga varför.Anf. 118 Statsrådet ():Fru talman! Vi har vid olika tillfällen gått ut till depolitiska partierna och påtalat att vi alltid vill ha enkvinna och en man som nomineras. Om det inte på-minns om varje gång skall jag se till att det görs, omdet kan hjälpa till. Det vi har sagt ligger an-nars kvar, dvs. att en man och en kvinna skall nomine-ras. Jag hoppas att så många som möjligt alltid kanefterleva det, eftersom det går fortare då.Jag tror också att det är bra om man som i hemlän kan börja tävla i att bli merjämställda, om man ser det som en konkurrensfördel.Vi arbetar på Arbetsmarknadsdepartementetmycket med att bryta den könsuppdelade arbetsmark-naden på olika områden. Jag har ingen annan upp-fattning när det gäller styrelseuppdrag, myndighets-chefer eller andra utnämningar. Vi skall göra allt vikan för att även där bryta det som traditionellt harvarit kvinnliga respektive manliga områden, så att viockså får nya kompetenser.Anf. 119 ():Fru talman! Om vi har haft ett par procentsökning av kvinnorepresentationen har mansvårt att tro att vi skall kunna uppnå en ökning på 8 %från 1997 till 1998. Finns det något som tyder på attmålet om en jämn könsfördelning kan uppnås 1998?Det är litet anmärkningsvärt att det finns två de-partement som under sig inte har någon kvinnlig ord-förande i en myndighetsstyrelse med tanke på att vihar fått höra att utnämningar sker genom gemensamberedning och måste godkännas bl.a. av jämställd-hetsministern. Vad har jämställdhetsministern förkommentar till det?Anf. 120 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker ändå att det är ett stort stegframåt att vi har lyckats öka kvinnorepresentationenmed . Jag tycker det. Vi är inte klara,utan vi måste fortsätta. Min ambition är att vi skall nåmålet. Lyckas vi inte med det får vi titta på vilkaåtgärder vi skall vidta för att uppnå också de sistaprocenten, som är lika viktiga.Att få en jämn könsfördelning på alla uppdraghandlar inte bara om vilka möjligheter regeringen har,utan det handlar också om hur stora ambitioner depolitiska partierna har när det gäller att ibland flyttapå människor, att möblera om och vara beredd attnominera nya. Hur många tjänster eller uppdrag mankan inrätta eller omförordna beror också på hurmånga som slutar, så det påverkar till viss del utnäm-ningarna.De två departement som inte har kvinnliga ordfö-rande har inte lyckats lika bra som de andra. Jag utgårfrån att cheferna på de departementen funderar övervarför och också är beredda att skynda på utveckling-en, så att också de kan nå de gemensamma mål somhela regeringen har satt upp.Anf. 121 ():Fru talman! Visst är det bra att kvinnorepresenta-tionen har ökat , men det är ändåinte en så väldigt imponerande siffra. Slår man ut detblir det en och en halv procentenhet . Dessutomär vi ju överens om att det blir svårare att öka efterhand, ju högre upp man kommer. Man kan användadet som en besvärjelse att målet ligger kvar ,men man kommer för den skull inte närmare målet.Jag tycker nog att det verkar litet senfärdigt att väntatills nästan har gått innan manser de sammanställda siffrorna och innanman bestämmer sig för ytterligare åtgärder.Anf. 122 Statsrådet ():Fru talman! Om och kristde-mokraterna har nya, effektiva och konkreta förslag påhur vi skall komma längre lyssnar jag gärna på dem.Anf. 123 ():Fru talman! Det gläder mig att regeringen även pådetta område har flyttat fram jämställdhetsvisionerna.Det känns positivt.Jag skulle vilja ha en komplettering av hur det serut ute i landet, om det är olika i olika län och olikaregioner. Själv kommer jag från ochär naturligtvis speciellt intresserad av om vi har lyck-ats bättre där nu än vad vi har gjort i förgången tid.Jag tar upp detta inte minst med tanke på att de posi-tionsförändringar som sker inom det offentliga är såoerhört viktiga när vi går vidare för att ta dialogenmed näringslivet. Jag har försökt att ta den dialogen iJönköpings län och hoppas att jag i den framtidadialogen skall få ytterligare stöd genom det resultatsom statsrådet har presenterat här i dag.Anf. 124 Statsrådet ():Fru talman! Vi har sammanställt statistik överkvinnorepresentationen i försäkringskassor, länsskat-temyndigheter, kronofogdemyndigheter, länsarbets-nämnder, länsstyrelser och skogvårdsstyrelser. Omman sedan gör ett snitt av hur kvinnorepresentationeni dessa myndigheter ser ut i de olika länen ligger i dagHalland bäst till och sämst tillmed , och alla andra län har en kvinnorepresen-tation som ligger däremellan. Ni får gärna ta del avden sammanställningen och de procenttalen.Anf. 125 ():Fru talman! Delar statsrådet min uppfattning attdet när vi skall ta dialogen med det privata näringsli-vet är oerhört viktigt att kunna påvisa att det går attuppnå sådana här resultat när man har en medvetenpolitik, när man driver en medveten strategi?Anf. 126 Statsrådet ():Fru talman! Det är min övertygelse att man kanuppnå sådana här resultat bara om man har en medve-ten strategi och politiska beslut som leder fram tilldet. Jag tror inte att vi hade kommit så här långt vadgäller kvinnorepresentationen med något slags låt-gå-mentalitet. Jag är alldeles för otålig för att accepteradet också vad gäller de sista procentsatserna. Vi skallfortsätta att driva det här mycket hårt och aktivt. Jagär övertygad om att de politiska partierna och för-samlingarna i alla delar av landet kan vara en förebildför det privata näringslivet, där det har gått betydligtlångsammare.Anf. 127 ():Fru talman! Det finns en tendens till att väldigtpositiva siffror förringas. När man säger att siffrornainte är imponerande bortser man från att de faktiskt ärväldigt glädjande och visar på en positiv utveckling,att mål som har satt upp är nära, inom räck-håll. Jag tror, till skillnad från många andra, att flerkvinnor inom bl.a. statliga styrelser också fungerarsom ett positivt föredöme, som ytterligare kan under-lätta den här processen. Det är bra, men vi skall inteslappna av. Det är bra att jämställdhetsministern po-ängterar behovet av dubbla nomineringar. Det är enviktig del av detta.En sak som togs upp i redovisningen var länssty-relserna, som fortfarande har ett ganska dåligt resul-tat. Länsstyrelsernas representanter utses ju i väldigthög grad av de politiska partierna. Politiken och depolitiska organen i har ju traditionellt varitföregångare och fungerat som exempel i jämställdhet-sarbetet. Vi har en riksdag som internationellt sett äroerhört bra från jämställdhetssynpunkt.Det finns nu en risk att det här stannar av. Vi harfått redovisat att de partier som har enganska dålig jämställdhetsrepresentation här i riksda-gen riskerar att få en lika dålig eller ensom är marginellt bättre.En viktig fråga inte minst när det gäller länsstyrel-serna är hur viktig politiken är som föredöme. Vilkenpåverkan skulle det få om utvecklingen i riksdagenskulle stanna av och vi inte skulle gå mot en ännu merjämställd riksdag och representation här i kammaren?Anf. 128 Statsrådet ():Fru talman! Jag är övertygad om att det skulle gehelt felaktiga signaler. Det krävs en fortsatt stark ochmedveten politik för att vi skall kunna försvara det vihar uppnått, inte bara när det gäller kvinno- och mans-representationen i statliga styrelser utan också på allaandra områden, där vi internationellt faktiskt är le-dande i fråga om jämställdhet. Om alla politiska par-tier tar utnämningsfrågorna på allvar på alla nivåer,inte bara i utan också i länsstyrelser och påkommunal nivå, kommer det att gå fortare framåt.Anf. 129 ():Fru talman! Jag känner liksom flera andra att dethär är väldigt positivt. Jag tillhör det parti här i riks-dagen som har "varannan damernas". Jag tror attutvecklingen inte behöver ta till, utan jag tror attdet snarare blir en snöbollseffekt. Har vi väl nått såpass långt som vi nu har gjort kan det gå ganskasnabbt framåt.Det jag vill veta med anledning av den redogörel-se som jämställdhetsministern har gett är vilka tvådepartement det är som inte har utsett några kvinnligaordförande. Då kan ju vi riksdagsledamöter i varendautfrågning fr.o.m. nu ställa frågorna till de regerings-representanterna och på så sätt stödja jämställdhets-ministern.Sedan har vi s-kvinnor lovat jämställdhetsminis-tern att alltid när någon högre chefstjänst skall tillsät-tas komma med två namn på kompetenta kvinnor. Jagskulle vilja uppmana alla andra partiers kvinnor attgöra precis likadant. Det betyder att jämställdhetsmi-nistern fortsättningsvis kommer att ha massor avmycket kompetenta kvinnor att välja mellan.Anf. 130 Statsrådet ():Fru talman! I den redovisning som jag har lämnattill är det och Miljö-departementet som inte har några kvinnligaordförande.Sedan hoppas jag att har rätt idet här med snöbollseffekten. Vi får väl vara mångasom ser till att knuffa bollen i rätt riktning.Anf. 131 ():Fru talman! Vi talade litet grand om länsstyrelser-na runt om i landet. Dessa har ju till-baka sina egna jämställdhetsexperter. Min första frågaär då: Hur nära samarbete har vår jämställdhetsminis-ter med dessa jämställdhetsexperter? Det har ocksåvisat sig vara enormt olika när det gäller hur driftigade är i de olika länen. Där kanske ministern skullekunna pusha på litet grand.Sedan är det ju också viktigt att själva rekryte-ringsgruppen, de som väljer in de här kvinnorna, i siginte är könsdiskriminerande. Samma sak gäller dengrupp som bestämmer vad som skall räknas somkompetens. När statsministern går ut och säger att detinte finns kompetenta kvinnor beror ju det på vad somär kompetens. Den grupp som sätter upp de kriteriersom krävs måste ha kompetensen att se både manligoch kvinnlig kompetens. Det här måste alltså gå helavägen, med rekryteringsgrupper och liknande. Dettaskulle jag vilja höra någon kommentar kring.Anf. 132 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror inte att någon av oss är heltkönsblind när vi pratar om vad kompetens är. Stats-ministern har rätt i att det ibland är svårt att få kvinnortill olika typer av uppdrag, precis som det ibland ärsvårt att få män till andra typer av uppdrag. Fortfa-rande är stora delar av samhället och arbetsmarknadenväldigt könsuppdelade. Vi måste hjälpas åt allt vad vikan för att bryta detta och få in kvinnor på traditio-nellt manliga områden och män på traditionelltkvinnliga. Jag tycker att det är oerhört viktigt.När det gäller jämställdhetsexperterna träffar videm regelbundet här i - jag, min statssek-reterare eller jämställdhetsenheten. Vi diskuterar bl.a.gemensamma projekt som skall drivas ute i länsstyrel-serna, t.ex. de jämställdhetsplaner som har gjorts.