prot · GL09120 · 1998-06-08 00:00:00 — Men frågan är vilketpris man betalar för att skaffa sig denna enkelhet.Jag försökte i mitt tidigare inlägg i debatten meden av partikamrater, , peka på att system såvitt jag förstårinnebär att avgiften blir en ren skatt och att det miss-gynnar kvinnor om man inte gör någonting åt möjlig-heterna till komplettering med privata pensionsför-säkringar. Därutöver är förslaget med största sanno-likhet avsevärt mycket dyrare. Det är nästan obegrip-ligt hur det förslag som presenterar inteskulle vara dyrare.Den andra frågan jag vill ta upp är frågan om ege-navgifter och liknande. Det har att göra med detMargit har varit inne på, nämligen att det nyasystemet minskar skattekilarna. Där för långt resonemang på temat att om man gör någon-ting med miljöskatter och en massa annat kan man fåandra effekter. Låt oss föra den debatten när somhelst, men inte i dag.Nu gäller frågan: Allting annat lika, är det bättreatt ha ett pensionssystem där det finns ett sambandmellan avgifter och förmåner än att inte ha det när detgäller frågan om skattekilarna?Anf. 179 () replik:Herr talman! Även lyssnar dåligt.Han har inte heller läst på i vår motion vad jag förstårefter vad han säger här. Men okej - vi tar det ett varvtill. Vi föreslår att avgifterna avskaffas och att pen-sionssystemet skall vara skattefinansierat. Så är det.Det är helt kristallklart , hoppas jag.Miljöpartiets förslag missgynnar inte kvinnor -tvärtom. Vi höjer ju nivån just där de flesta kvinnornafinns, dvs. i de lägre inkomsterna.Förslaget är inte dyrare - om nu or-kar ta till sig att man naturligtvis skall fasa in detta itakt med att man fasar ut ATP-systemet. Det är omman lägger kaka på kaka som man kan få det till attbli dyrare.På det här sättet får vi ett system som om man tit-tar på vad man faktiskt får i de allra flesta fall egentli-gen hamnar rätt nära vad själv föreslår.Det han föreslår är ju i praktiken ett grundtrygghets-system för av löntagarna. Skillnaderna är väl-digt små. Det är först i litet högre inkomstlägen somdet blir litet mer koppling till vad man faktiskt harhaft i inkomst.Det är en bluff, det som ni håller på med. Ni sägeratt man skulle få vad man har betalat in i avgifter,men det är inte så i ert system. Det är enkelt att ritaden kurvan. Den är ritad . Studera den,! Då kanske förstår argumen-tationen. Jag förstår att ni hamnar i ställningstagandetatt ni gör ett sådant system. Man hamnar nämligen därnågonstans om man skall få det hållbart ekonomisktöver tiden. Det är ofrånkomligt.Vi i har dragit konsekvenserna avdetta och lagt fram ett genomtänkt förslag som fak-tiskt är bättre anpassat till ekonomiska realiteter, ochsom dessutom ger bättre fördelningseffekt som gynnarkvinnor. Därutöver skapar det ett ekonomiskt utrym-me för att bygga ut äldreomsorgen, ochdet måste vi göra.Anf. 180 BO () replik:Herr talman! Jag tror att jag förstår vad som ärfelet med resonemang. Man startar frånen utgångspunkt som det inte finns mycket att invändamot. Den innebär att om man skall skapa ett pensions-system och vill se till att det skall finnas en hyggligförsörjning även för dem som inte har tjänat in någrapensionsrättigheter ligger i detta en målkonflikt. Det utsätts varje system för.Från den iakttagelsen har pensionsarbetsgruppenförsökt konstruera ett system som innehåller engrundtrygghet men också att man kan få ut någontingför högre avgifter. drar slutsatsen atteftersom det finns en målkonflikt skall man lösa dengenom att ta bort det ena målet. Så kan man förståslösa en målkonflikt.Det jag var ute efter var bara att konstatera attmed metod får man större skattekilaroch därmed färre jobb i om allting annat ärlika. Det har ännu inte svarat på.Anf. 181 () replik:Herr talman! förslag innebär att visänker de skatter där vi har de största skattekilarna,nämligen skatt på arbete. Det är väldigt viktigt attgöra det. De höga skattekilarna som gäller skatt påarbete är nämligen en av orsakerna till att vi har högarbetslöshet och en trög ekonomisk utveckling i lan-det. Det är där alla våra skattesänkningar hamnar ipraktiken. Man får inte samma negativa effekt omman höjer miljöskatten. Där är ju inte skatterna såhöga så att man har problem med skattekilarna på detviset.Jag vill alltså hävda att våra förslag faktiskt inne-bär mindre skattekilar än vad vi har - och fak-tiskt också mindre än vad ni i praktiken föreslår.Återigen: Titta på vad som blir det faktiska utfalletom man räknar ihop alla bitarna inklusive bostads-tillägget! Titta på vad man faktiskt får i plånbokensom pensionär med ert förslag! Det är i praktiken ettgrundtrygghetssystem med väldigt svag inkomst-koppling i de högre inkomstlägena.Jag förstår att ni hamnar där. Men försök inte gesken av att det skulle vara något annat! Det är det inte.Anf. 182 ():Herr talman! Jag kommer i mitt anförande att be-röra garantipensionen. Jag kan börja med att säga attjag känner en stor tillfredsställelse eftersom jag kankonstatera att vi nu står i startgropen för att införa ettnytt pensionssystem. Det är ett pensionssystem som ärfärdigt i sina huvuddrag. Om de frågor som återståratt lösa kan jag med stor övertygelse säga att dekommer att kunna lösas på ett bra sätt de också.Jag vill även inledningsvis yrka bifall till utskot-tets hemställan i betänkandet och avslag på samtligareservationer i den del som berör garantipensionen.Herr talman! Det innebär att vi från den 1 januari2001 skall ha en garantipension som ersätter nuvaran-de grundskydd, dvs. folkpension och pensionstillskottsamt det särskilda grundavdraget för folkpensionärer.Garantipensionen skall kunna erhållas . Den skall finansieras med statsmedel.En utgångspunkt har varit att personer även fort-sättningsvis skall ha en grundtrygghet på åtminstonesamma nivå som . När jag hör alla talare här talaom de beräkningar som har gjorts vill jag säga att detvisat sig att den garantipension som vi kommer att fåär högre än den grundpension som vi har . Detkänns riktigt bra.En annan strävan har varit att bygga in drivkraftentill förvärvsarbete genom att begränsa marginaleffek-terna för det stora flertalet med en längre anknytningtill arbetsmarknaden. Den förändrade modellen iförhållande till principförslaget innebär att detta gyn-nar framför allt personer som arbetar deltid. Som vivet är det i stor utsträckning kvinnor.En annan aspekt har varit att pensionärer inte skallsärbehandlas i skattehänseende. Frågan om möjlighe-ten att ta ut garantipensionen harövervägts. Skulle garantipensionen kunna tas ut frånt.ex. skulle även denna behöva reduceraspå samma sätt som förtida uttag i dagens folkpension.Skillnaden mellan dagens folkpension och den före-slagna garantipensionen är att garantipensionen är enutfyllnad till den inkomstrelaterade pensionen medanfolkpensionen utgår som en självständig förmånbl.a. till nuvarande förtidspension och ålderspension.Ett tidigare uttag än vid skulle ha inneburitatt personen hade fått den lägre pensionen under res-ten av livet. Ett förtida uttag med en reducerad garan-tipension skulle göra att den sammanlagda pensionenhamnar på en mycket låg nivå. Det är enligt utskottetingen bra lösning.Av den anledningen föreslås att garantipensionenkan tas ut först . För den som väljeratt ta ut den inkomstrelaterade pensionen skall garantipension räknas av som om deninkomstgrundande pensionen tagits ut vid ål-der. I annat fall skulle det tidigare uttaget av pensio-nen kompenseras med garantipension, och så är intetanken.En person som av någon anledning inte har möj-lighet att arbeta fram till bör enligt pro-positionen få sin försörjning tryggad på annat sätt ängenom garantipension. Det kan t.ex. ske genom för-tidspension om han eller hon har en långvarigt nedsattarbetsförmåga till följd av ohälsa eller sjukdom, ellergenom form av arbetslöshetsersättning om han ellerhon är arbetslös.Utskottets betänkande SfU 11 har god-känts av . I betänkandet framgår att förtids-pension även i fortsättningen skall kunna nybeviljasfram till när förtidspensionen byts motålderspension. Därmed kan det parti som är oroligtför att människor skall tvingas ta ut pensionen tidigareoch därmed få en lägre garantipension känna sig tryg-gare. Det är viktigt att tänka på att pension kan bevil-jas fram i alla fall.I grundskyddet skall även ingå bostadstillägg tillpensionärer. En särskild utredare har i uppdrag attgöra en översyn av systemet för inkomstprövning avbostadstillägget. Där ingår bl.a. att anpassa bostads-tillägget till det reformerade ålderspensionssystemet.Herr talman! Frågan om vilka pensionsinkomstersom skall medföra reducering av garantipensionenbehandlades även i princippropositionen. Det innebäratt det i princip är skattereglerna för reducering av detsärskilda grundavdraget som överförs till garantipen-sionen. Avsikten har inte varit att lägga fram förslagom några ändrade principer för vilka inkomster somskall beaktas vid avräkning av garantipensionen.Redan i utskottets betänkande SfU24 /94var det klart att såväl inkomstgrundad ålderspensionsom inkomster från utländska pensioner och änke-pensionen från ATP skulle reducera garantipensionen.Utskottets majoritet har inte heller funnit anledning attändra denna uppfattning.Herr talman! Garantipensionen skall vara beroen-de av försäkringstiden. För rätt till oreducerad garan-tipension krävs försäkringstid. reduceras garantipensionen proportio-nellt.Utskottet har behandlat frågan om äldre invandra-res rätt till pension vid ett flertal tillfällen, senast ibetänkande SfU1 om anslag för . Därerinrade utskottet om att gjordeett tillkännagivande om att det fanns anledning förregeringen att göra en närmare utredning av de pro-blem som fanns och som kunde uppkomma i framti-den när det gäller försörjningen av de invandrare sominte kan få full ålderspension.Utskottet pekade i samma betänkande på att ensärskild utredare fått i uppdrag att göra en översyn avvissa frågor rörande socialtjänstlagen och socialtjäns-tens uppgifter. Av direktiven framgår bl.a. att utreda-ren skall analysera sambandet mellan socialbidragetoch övriga trygghetssystem utifrån de olika övergri-pande förändringar som skett i samhället . Utskottet vill åter understryka att det är viktigtatt vi hittar en lösning som innebär att den grupp äldreinvandrare som har kort anknytning till inteblir hänvisade till för sin försörjning.Utskottet utgår från att regeringen återkommer medförslag till en lösning.Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 183 ():Herr talman! Jag vill uppmärksamma unga männi-skors speciella situation när det gäller det nya pen-sionssystemet. representanter för Vänster-partiet har tagit upp andra aspekter. Jag instämmer ideras anföranden och även i de reservationer som harfogats till betänkande.Av mediebevakningen och av dagens debatt här ikammaren har jag förstått att regeringen med i spetsen anser att det nya förslaget tillpensioner gynnar de yngre generationerna. Det är intemin uppfattning. Jag skall kortfattat redogöra förvarför det inte är det.En stor del av dagens unga människor är arbetslö-sa. Det är en grupp som drabbas hårdare än andragrupper i samhället. I gårdagens vi läsa att det är medveten strategi från statenssida. I stället för att få in unga människor på arbets-marknaden genom ökade satsningar inom t.ex. offent-lig sektor, en sänkning av arbetstiden eller en utbygg-nad av den alternativa energisektorn, vilket hadegynnat de yngre generationerna genom att arbetslös-heten hade minskat, genomfördes en höjningav pensionsåldern till . Det skulle å sin sidakunna leda till en ännu större utslagning av unga iarbetslivet.Många unga hamnar helt utanför samhälletsolika försäkringssystem. De klarar helt enkelt inte avatt kvalificera sig för a-kassa eller sjukförsäkring.Unga arbetar ofta på kortare vikariat eller projektan-ställningar. Det kan leda till att man inte lyckas kvali-ficera sig till t.ex. sjukförsäkringen även om man harjobbat. vill ha en översyn av kvalifice-ringsreglerna till socialförsäkringssystemen så attäven de som arbetar i s.k. atypiska arbeten kan kvali-ficera sig till de pensionsgrundande försäkringssyste-men. Anledning är bl.a. att det nya pensionssystemetgrundar sig just på ersättningar från de sociala för-säkringssystemen. Den översynen skulle kunna göras isamband med regeringens översyn av socialförsäk-ringssystemen vad gäller möjligheten att kvarstå iarbete till ålder.För många unga är studier inte något val . Dehar inte några reella alternativ att välja mellan. Detleder till att även om den öppna arbetslösheten kanhållas nere med hjälp av ett ökat antal studieplatser ärdet många som studerar som hellre hade arbetat.Regeringen uppmuntrar till studier, och i mångtoch mycket instämmer jag naturligtvis i att studier ären bra investering för framtiden. Men hur skall mankunna överblicka effekterna av studier vad gällerpensionerna när det inte preciseras i förslaget till denya pensionerna? Hur skall de som väljer mellanstudier och arbete veta vilka konsekvenser detkan föra med sig ? Hur skall de som väljermellan studier och a-kassa veta vilka konsek-venser det för med sig ?Den tidiga ingångsåldern, som är , är otids-enlig. När ATP infördes var ungefär 47 ½ % av alla16-åringar sysselsatta i arbete. var det13,, och det är antagligen ännu färre medtanke på att de flesta går i gymnasiet tills de är 19 år.När vi nu gör stora förändringar i vårt pensionssystemkan vi ju inte införa ett system som redan är otidsen-ligt innan det har trätt i kraft.Unga människor föder inte lika många barn i dag.De har en alltför osäker ekonomi. Det visar statisti-ken, och den är tydlig. Kanske vore det bättre attuppmuntra dagens unga par att skaffa barn i stället föratt studera, åtminstone om vi har pensionssystemetoch osäkerheten vad gäller regler för studier i åtanke.Föräldraledighet och ledighet för vård av barn ärnämligen pensionsgrundande.Herr talman! Med anledning av detta vill jag yrkabifall till reservation nr 5. Jag tycker nämligen inte attdet här betänkandet stöttar de unga generationernasom majoriteten i utskottet menar. Det är snarare etthårt slag i ansiktet på en stor del av den svenska be-folkningen.Anf. 184 BO () replik:Herr talman! Det är bra att tarupp vårt samhälles största problem - massarbetslöshe-ten. Det är mindre bra att hon tycks utgå från att det ärnågonting som skall vara bestående i vårt land. Detparti jag tillhör och några andra har så sent som i daglagt fram synpunkter och förslag på vad man skallgöra åt problemet med massarbetslösheten.I sitt inlägg försöker göra detsannolikt att det nya pensionssystemet är extra dåligtför dem som är unga. Jag tror att hon har helt fel påden punkten. Det som vi har lyckats uppnå med för-ändringarna i det nuvarande systemet är att vi intelämnar efter oss en stor börda till kommande genera-tioner. Det är ingen tvekan om att den allra förstagenerationen i det nuvarande fördelningssystemettjänade på det. Så är det alltid när de genomförs. Mendet är ju inte dem som kritiserar. Viförsöker nu se till att den bördan inte förs vidare tillden unga generationen.Den enda grupp av dem som vi diskuterarsom kommer att få glädje av premiepensionen fullt utär just de unga. Det är de som kommer att kunna haen premiepension . Om historien lär ossnågonting på den punkten så pekar den på att detkommer att bli en avsevärt högre avkastning på dendelen. Nej, skall man försöka göra en generationsana-lys av detta tror jag att den kommer att falla ut påprecis motsatt sätt mot det som ärinne på, nämligen att det nya pensionssystemet ärextra bra för de unga såvida man inte mentalt planerarför en massarbetslöshet i vårt land där ungamänniskor skall stå utanför försäk-ringssystemen. Och det gör inte vi i alla fall.Anf. 185 () re-plik:Herr talman! Nej, , jag planerar verk-ligen inte för en massarbetslöshet. Det hop-pas jag att inte gör heller. Men det är intedet som är min poäng. Min poäng är att unga männi-skor inte är de som är , utan snararede som är under 30 och framför allt under 25. Jag äroroad för att de människorna hamnar utanför. Dehamnar utanför i dagens samhälle. Jag skulle ocksåvilja ha ett konkret förtydligande hur man skall göramed studier t.ex. Det är väldigt viktigt för de männi-skor, oavsett ålder, som väljer att fortsätta utbilda sigpå olika nivåer att också vara medvetna om vilkakonsekvenser det kan föra med sig . Uti-från det här betänkandet skulle man kunna säga att detvore bättre att gå på a-kassa än att studera för att varapå den säkra sidan, och den situationen vill inte jaghamna i. Detta måste vi klargöra här i kammaren i daginnan vi fattar beslut.Anf. 186 BO ():Herr talman! Det gläder mig att utgår från massarbetslöshet. Det varnästan det hon gjorde i sitt första inlägg, så jag tyckeratt det går åt rätt håll. Då har väl replikväxlingen haftåtminstone det goda med sig.När det gäller frågan om studier kan man diskute-ra hur noga vi skulle ha preciserat den exakta nivån idagens betänkande. Om det kan man ha olika upp-fattningar. Men det är relativt lätt att ge ett besked, nämligen det besked som finns:Den nivå på pensionsrättigheter för studier som harförutskickats tidigare är relativt låg, någonting i stilmed vad man skulle få om man räknade upp dagensstudiebidrag med skattepliktighet. Det är inte någradramatiska förändringar i detta.Därmed är också svaret till atteftersom vi har velat se till att de arbetslösa i vårt landsom har arbetslöshetsersättning inte skall få en dåligpension kommer i det nya systemet liksom i dagenssystem arbetslöshetsersättning och sjukersättning attge pensionsrättigheter. Det är ofrånkomligt - om manvill ha ett sådant system. Annars kan man förstås säganej till de delarna i det, men jag trodde inte att HannaZetterberg var inne på att göra det.Återigen: Om det nya pensionssystemet slår olikaför olika generationer är det med stor sannolikhetsnarast så att och hennes generationkommer att vara mycket glada över det den dag de gåri pension.Anf. 187 ():Herr talman och ! För egen del kanjag verkligen hoppas att har rätt.Diskussionen om massarbetslöshet tycker jag ärganska tråkig retorik från sida. Jagtrodde att vi kunde hoppa över sådant åtminstone i ensådan här viktig debatt här i kammaren.När det gäller de unga generationerna är det ettganska nytt fenomen i dagens samhälle att vi tyvärrockså måste börja prata om generationsskillnader.Tidigare har inte det varit något stort problem i vårtsamhälle, eftersom vi har varit noga med att byggabort den typen av motsättningar. Det har varit bra. Nuklarar vi inte av det, bl.a. på grund av arbetslösheten.Och även om jag inte vill ha arbetslöshet tycker jagatt det är min uppgift som politiker att bry mig omvad som händer när vi nu har den här typen av arbets-löshet och vilka konsekvenser det eventuellt för medsig.Regeringens sätt att lösa det här problemet äregentligen inte att skapa nya arbeten utan att plocka infolk och sätta dem i studier. Till viss del är det väldigtbra, men jag vill att människor skall vara medvetnaom vad det kan få för konsekvenser ocksåvad gäller pensioner, eftersom det är så viktigt.Jag vill också att kammaren skall vara medvetenom att unga människor inte är t.ex. de som äromyndiga. När man är under 25 diskrimineras man påmånga olika sätt i dagens samhälle, t.ex. just vadgäller försäkringssystemet. Man kommer aldrig in isystemet. Det finns heller ingenting i dagens systemsom gör att vi med säkerhet kan säga att det proble-met kommer att lösa sig för den här generationen. Vivet inte det. Jag hoppas verkligen att det kommer attvara så - att samma personer som halkar ut närde är inte kommer att fortsätta halka ut ur allade här systemen tills de är 30. I så fall har vi nämligenett problem, om inte annat, i det här pensionssystemet.Jag tycker mycket väl att mina frågor är befogade.Jag hoppas verkligen att det blir som Bo Könbergsäger, dvs. att de yngre generationerna snarare kom-mer att bli gynnade än straffade av att ha blivit tving-ade till studier, om man nu får uttrycka sig på detsättet.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (avslag på propositionerna)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (v)3. res. 2 i motsvarande del (mp)Förberedande votering:26 för res. 113 för res. 2251 avstod59 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Annika och (båda m) anmälde attde avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja.Huvudvotering:257 för utskottet17 för res. 116 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 23 c, 21 fp, 10 kdFör res. 1: 17 vAvstod: 3 s, 13 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 5 kdMom. 5 (kvinnors pensioner)1. utskottet2. 3 (v)Votering:256 för utskottet17 för res. 317 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 23 c, 20 fp, 10 kdFör res. 3: 17 vAvstod: 3 s, 1 fp, 13 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 5 kdMom. 9 (fortsatt beredning av återstående pensions-frågor)1. utskottet2. 4 (mp, v)Votering:257 för utskottet30 för res. 43 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 23 c, 21 fp, 10 kdFör res. 4: 17 v, 13 mpAvstod: 3 sFrånvarande: 21 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 5 kdMom. 11 (ungdomar och kvalificeringsreglerna försocialförsäkringsförmåner)1. utskottet2. 5 (v)Votering:256 för utskottet17 för res. 516 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 22 c, 21 fp, 10 kdFör res. 5: 17 vAvstod: 3 s, 1 c, 12 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 6 mp, 5 kdMom. 12 (bakomliggande inkomster vid sjukdom ocharbetslöshet)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:258 för utskottet13 för res. 619 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 23 c, 21 fp, 1 v, 10 kdFör res. 6: 13 mpAvstod: 3 s, 16 vFrånvarande: 21 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 5 kdMom. 13 (pensionsgrundande belopp för barnår)1. utskottet2. 7 (mp, v)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 28 (avräkning mot änkepension från ATP)1. utskottet2. 18 (v)Votering:256 för utskottet17 för res. 1817 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 23 c, 20 fp, 10 kdFör res. 18: 17 vAvstod: 3 s, 1 fp, 13 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 5 kdMom. 29 (garantipension och försäkringstid för in-vandrare)1. utskottet2. 19 (v)Votering:256 för utskottet18 för res. 1916 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 65 m, 23 c, 21 fp, 10 kdFör res. 19: 1 m, 17 vAvstod: 3 s, 13 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 5 kdMom. 36 (överföring från AP-fonden)1. utskottet2. 24 (mp, v)Votering:256 för utskottet30 för res. 243 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 22 c, 21 fp, 10 kdFör res. 24: 17 v, 13 mpAvstod: 3 sFrånvarande: 21 s, 14 m, 5 c, 5 fp, 5 v, 5 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställts1997/98:856 av Skånberg (kd) till utrikesminis-ternFredsprocessen i Mellanöstern1997/98:857 av () till utrikesministernColombia1997/98:858 av () till statsrådet /98:859 av () till miljöminis-ternKemikalieavgifter1997/98:960 av () till miljöministernMiljötillsynen på i VästernorrlandFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll måndagen den 5 oktober.9 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 20 maj1997/98:732 av () till finansminis-ternBankernas avgifterSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll måndagen den 5 oktober.10 § Kammaren åtskildes kl. 21.02.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3 §anf. 25 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf.