prot · GL0958 · 1998-01-29 00:00:00 — Jag vill beskriva de problem somfinns för dem som bor längs banan i . På detdubbla avståndet mellan där jag står här i kammarenoch där talmannen sitter på podiet dundrar ett stortgodståg förbi de boende - och det är . Detkan inte vara vare sig psykiskt eller fysiskt tillfreds-ställande att bo så.Vi måste försöka lösa problemen. Sänkt hastighetborde fysiskt innebära lägre buller.Lägg inte ord i min mun som jag aldrig sagt. Detgår att bevisa genom att läsa det protokoll som publi-ceras i morgon.Anf. 124 INGA ():Herr talman! Det är väl att märka attjag sade att det är angeläget att frågan om godstrans-porter genom får en snar lösning. Det är enviktig fråga. Jag vill lyfta fram den med anledning avatt i den aktuella stomnätsplanen inte harmed det yttre godsspåret. Regeringen skall i sin hel-hetsanalys ta hänsyn till vad som sägs från talarstoleni riksdag.Många kommuner i har på ettpraktiskt sätt arbetat med infrastruktur och transport-frågor. I kommunerna finns stora erfarenheter, liksomnäringslivet har erfarenheter och vill ingå i en diskus-sion om den nationella planeringen och analysen avfrämst godstransporter. Detta skall tas till vara bättre.Därför skulle jag kunna tänka mig att Kommunika-tionsdepartementet i projektform bygger upp ett sam-arbete mellan departement, trafikverk, Regionförbun-det i , kommuner och näringsliv för att verkli-gen genomlysa och genomarbeta den viktiga fråganordentligt innan vidare beslut fattas. Det är angelägetatt få en långsiktig, hållbar lösning på problemen medgodstransporter i Skåne.Anf. 125 ():Fru talman! Det är väl ingen som påstår, kommu-nikationsministern, att regeringen har glömt bortSkåne i fråga om infrastruktursatsningar. och är tydliga belägg på en kraftfullsatsning på infrastruktur i regionen.Vi har velat ta fram i debatten - och kommer attgöra i kommande debatter - nödvändigheten av att taett helhetsgrepp även på problemen med godstrans-porter i . Enligt utgångspunkterna i regionen ärdet nödvändigt med en satsning på det yttre godsspå-ret.De partier som står bakom beslutet om Citytun-neln var naturligtvis medvetna om att det inom ramenför nuvarande resurser inte var möjligt att också pri-oritera det yttre godsspåret. Men det här är inte sistagången fattar beslut om infrastruktur. Detkommer ju nya beslut om infrastruktur. Jag vill attkommunikationsministern och regeringen har medfrågan om det yttre godsspåret i övervägandena.Om vi skall få rätsida på problemen med expande-rande godstransporter på järnväg genom , sombåde kommunikationsministern och majoriteten ikammaren vill ha, är det också nödvändigt att lösaproblemen.Anf. 126 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag är glad över, ,att regeringen inte skall bli anklagad för att ha glömtbort . Det skulle låta litet märkligt.Regeringen har inte ens glömt det yttre godsspå-ret. Det är naturligtvis en viktig del i den fortsattadiskussionen som måste föras med intressenterna -inte minst transportköparna - om hur problemen isödra skall lösas.Den stomnätsplan som regeringen skall anta i vårlöper . Men den kommer att revideras vartfjärde år - 2001 och 2005. Naturligtvis kommer detatt behövas nya beslutsunderlag inför revideringen,som kan innebära att resurserna används på annorlun-da sätt eller att skapa nya resurser.Samtidigt vet vi att förutsättningarna för den in-ternationella godstågstrafiken är rätt osäkra . Destörsta problemen ligger egentligen inte i -även om det är stora problem i . De störstaproblemen ligger på andra sidan - Tysklandoch osv. Därför är det viktigt att när vi diskute-rar lösningarna i se till att det finns en funge-rande situation på andra sidan. Det är viktigt för att viskall få lönsamhet i hela godstrafiken så att det inteblir så att en förfärlig massa lastbilar kommer att stå ihamnarna. Vi skall arbeta gemensamt för detta.Det arbete som sker nu med en mängd bulleråt-gärder och att föra över persontrafiken till Citytunnelngör att vi löser en del av problemen. Sedan är detviktigt att hjälpas åt att få fram mer resurser och attanvända resurserna som finns på ett så klokt sätt sommöjligt för att få den efterlysta helhetslösningen.Anf. 127 ():Fru talman! När dessvärre beslutade omden fasta förbindelsen mellan och Köpen-hamn, förutsatte man att bygget skulle innebära enökning av person- och godstrafik. Då är det viktigt attse till att hantera den ökade gods- och personmäng-den.Stomnätsplanerna revideras , sägerstatsrådet. Men ett av skälen till att jag har skrivitinterpellationen är att jag är litet rädd för att debacletuppe på , som får betala,kommer att innebära att antagligen fårmindre möjligheter att bygga nya järnvägar runt om iSverige.Jag vill ändå säga, fru talman, att huvudan-ledningen till min interpellation är att jag anser att vi ide partier som bildade majoritet i i novem-ber skall stå för det beslutet, både här uppe iriksdagen och lokalt, när vi skall föra fram beslutet.Jag skulle inte tycka om att man agerade på någotannat sätt.Det gladde mig att det budskap som jag uppfattadesom ett litet hot, dvs. att "om ni inte är nöjda finns detandra som är intresserade av att ta hand om trafiken",inte upprepades av statsrådet i hennes sista inlägg.Det tackar jag för.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1997/98:90 om tra-fikhuvudmannaskapAnf. 128 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förändra den nuva-rande lagstiftningen angående ansvaret för länstrafi-ken samt för att öka möjligheterna till konkurrens ocheffektivitet.Lagen (1978:438) om huvudmannaskap för visskollektivtrafik har medfört att kollektivtrafiken sam-ordnats och byggts ut kraftigt. Trafikhuvudmännengavs 1985 rätt att bedriva linjetrafik utan tillståndinom respektive län. Detta har lett till att är ca75 % av kollektivtrafiken i länen upphandlad i kon-kurrens, med kraftigt sänkta kostnader som följd.Lagstiftningen reglerar inte hur avtal mellan delänstrafikansvariga skall utformas. Det är helt upp tillde länstrafikansvariga att besluta om trafiken skallutföras i egen regi eller på entreprenad.Karin Falkmer anser att utvecklingen i visar att lagstiftningen inte fungerar i dagenssituation. Som jag ser det är trafiken i , därSJ och trafikhuvudmännen åstadkommit ett samordnatsystem med buss- och järnvägstrafik, snarare ett ex-empel på ett framgångsrikt samarbete. Lagstiftningenhar inte förhindrat samarbetet.Enligt min uppfattning är lagstiftningen väl av-vägd. Ansvaret för den lokala och regionala kollektiv-trafiken ligger på de länstrafikansvariga, oftast kom-muner och landsting. Det är upp till dessa att kommaöverens om hur ansvaret skall utformas och verkstäl-las. Lagstiftningen är ett ramverk som bl.a. klargörhur man skall göra i vissa situationer där de länstrafi-kansvariga inte kan komma överens.Anf. 129 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret.Jag konstaterar med stor tillfredsställelse att detråder en samsyn mellan ministern och mig när detgäller värdet av upphandling i konkurrens. I svaretstår det mycket riktigt "att är av kollek-tivtrafiken i länen upphandlad i konkurrens, medkraftigt sänkta kostnader som följd". Det är bra.Problemet är att detta inte gäller för Västmanland.Skälet till den här interpellationen och orsaken till attjag och ministern har den här debatten i kammaren äratt skiljer sig från landet i övrigt. IVästmanland sker så gott som ingen upphandling ikonkurrens. I råder så gott som en mo-nopolsituation på det här området.År 1979 upptecknades ett avtal mellan kommu-nerna och . Detta avtal är inte uppsäg-ningsbart, och det har inte någon tidsgräns. Varjeenskild part har en vetorätt.I interpellationssvaret står det:"Lagstiftningen reglerar inte hur avtal mellan delänstrafikansvariga skall utformas. Det är helt upp tillde länstrafikansvariga att besluta om trafiken skallutföras i egen regi eller på entreprenad. "Det är riktigt. Men i det här avtalet sägs det i 13 §:"Länsbolagets verksamhet utföres, efter principendrift i egen regi, genom samverkan mellan bolagetoch AB Lokaltrafik. Sistnämnda bolag fun-gerar därvid som helägt driftbolag. "Avtalet stämmer alltså inte med dagens förhållan-den - inte minst när det gäller synen på upphandling ikonkurrens, som ministern och jag är överens om börgälla.Det har visat sig vara mycket svårt, och hittillsnästintill omöjligt, att nå en enighet om en omför-handling av det här avtalet, eftersom vetorätt gäller.Det är mot denna bakgrund som jag har ansett dettvunget att lyfta upp frågan på riksnivå.Mot bakgrund av att avtalet inte är uppsägnings-bart, inte har någon tidsgräns och har en paragraf somsäger att driften skall ske i egen regi vill jag frågakommunikationsministern: ministern att det ärrimligt att ha ett avtal som inte är uppsägningsbart ochsom saknar tidsgräns? Kan ministern, trots svaret, senågon möjlighet att se över lagstiftningen så att pro-blemen i kan lösas?Anf. 130 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! Min infallsvinkel i frågan är snarastden motsatta mot interpellantens. När jag fick ta delav ministerns svar konstaterade jag att det inte finnsnågot klarläggande om huruvida lagstiftningen skalländras eller inte. Därför tyckte jag att det var värt attutveckla frågan något.Det här handlar om ett län där resandet har ökat istor utsträckning och där självfinansieringsgraden avresandet också har ökat. Jag har siffror som pekar påatt det numera är självfinansiering.Det har i sig inneburit att skattesubventioneringen harminskat med på årsbasis.Det är alltså en verksamhet som fungerar väldigt väl.Mot den bakgrunden kan jag, som mycket flitigkollektivtrafikresenär i ett län där vi tycker att detnumera fungerar mycket bra, uttrycka en viss oro föratt lagstiftningen skulle ändras, specifikt i ett läge närdet går så väl. Vi skulle kunna få en liknande situationsom på andra håll, där konkurrensen har lett till attolika bolag konkurrerar ut varandra.Här handlar det också om personer som är anställ-da vid kollektivtrafiken och som har gjort sitt i arbetetför att bygga upp det fina trafiknät som vi har. Jag troratt det för deras skull och för deras känsla av anställ-ningstrygghet också är viktigt med ett klarläggande ide här frågorna.Det kan naturligtvis för det kollektiva resandet imånga delar av landet finnas behov av en konkurrenssom skapar mindre kostnader och där lagstiftningenkan ha en viss inverkan, men i fallet länhar det i stället visat sig att det goda samarbete somsker har lett till en väldigt god utveckling för oss sombor där, som är skattebetalare där och som är kollek-tivtrafikresenärer.Anf. 131 Kommunikationsminister ():Fru talman! Mig veterligen är ett avde få län, eller kanske t.o.m. det enda länet, som harinskrivet i konsortialavtalet mellan ägarna att trafikenskall bedrivas i egen regi. Det är alltså ganska ovan-ligt, men det är absolut ingenting som är förbjudet.Regeringen har inte heller någon som helst avsiktatt lagstifta om förbud mot sådana här avtal. På detsättet kan alltså vara helt lugn.Det finns ingen anledning att ändra den ramlagstift-ning som finns.Men vad händer när man inte är överens om or-ganisation och finansiering? Det finns ingen vetorätt heller. Alla avtal kanman faktiskt säga upp. Det har visserligen inte prö-vats, men enligt alla de jurister som har tagit reda pånågot om den här saken kan man självklart säga uppett avtal. Sedan får man pröva det civilrättsligt. Dåträder alltså det som sägs i lagen om att trafikhuvud-mannen skall vara ett kommunalförbund in.Det är det som gäller om inte länstrafikhuvudmän-nen kan komma överens om någonting annat.Ramverket finns och det måste till syvende ochsist bli de berörda som klarar ut eventuella problem.Anf. 132 ():Fru talman! Det är som kommunikationsministernsäger, är unikt eftersom ärdet enda län som har en paragraf som säger att driftenskall ske i egen regi. Jag har också konstaterat attkommunikationsministern delar min syn på värdet avupphandling i konkurrens.Sedan har vi hört en företrädare för den politiskamajoriteten i som tycker att monopolsi-tuationen är bra och skall behållas.Jag ser det här som ett stort problem. Avtalet låserju fast i en monopolsituation som är heltotidsenlig. Det strider mot vad som är verklighet ilandet i övrigt. Det gör att västmanlänningarna inte fårchans att få del av en konkurrenssituation som medförsänkta kostnader.Från har vi lagen om offentligupphandling. Denna lag omfattar också kollektivtra-fik. I den lagen finns det en undantagsregel som gerundantag för egenregiverksamhet. Genom avtalet från1979, där lokaltrafik AB ägs av kom-muner och landsting och är helägare till driftbolagetVästerås lokaltrafik AB som har i det närmastehundraprocentigt monopol på trafiken, åsidosättsintentionerna i lagen om offentlig upphandling. Kon-kurrensen utestängs väldigt effektivt. Det görs medundantagsregeln som grund. tittat på detta. De har utvecklat frå-gan om undantagsregeln. Deras slutsats är inte såkristallklar precis. De kommer fram till att om bola-gen kan stödja sig på undantaget torde trafiken intebehöva upphandlas enligt lagen om offentlig upp-handling. Det är ju inte speciellt klart uttytt.Min fråga till kommunikationsministern är därför:Kan kommunikationsministern tänka sig att se överlagen om offentlig upphandling för att klarlägga denhär undantagsregeln och göra lagen om offentligupphandling så klar att den även gäller kollektivtrafi-ken i ?Att det inte finns vetorätt strider mot de uppgifterjag har om avtalskonstruktionen. Enligt uppgifter ärdet nämligen så att en kommun inte ensidigt kan sägaupp ett avtal. Alla måste vara överens. Det gör att närdet finns någon med den uppfattning som MargaretaIsraelsson gav uttryck för bland ägarna till bola-get är det omöjligt.Jag hoppas att kommunikationsministern har rättpå den här punkten, men är jag inte övertygadom att det är så.Anf. 133 MARGARETAISRAELSSON (s):Fru talman! Naturligtvis markerar upphandlings-förordningen väldigt tydligt vad som gäller och vadsom inte gäller. Jag skall väl inte debattera med frå-geställaren, men det citat som lästes var ju intenågon markering om en felaktighet. Jag tycker tvärt-om att om det inte finns möjlighet för konkurrensbrukar det vara väldigt tydligt uttryckt om det är ettbrott mot upphandlingsförordningen.Jag vill understryka att det är ett faktum att de bo-ende i länet uttrycker sin tillfredsställelse med dentrafik som finns och, som jag också uttryckte tidigare,att kostnaderna på det sättet inte ökar utan att det ärresandet som ökar och att självfinansieringsgradenockså gör det.Det gör att det är betydelsefullt att den här ut-vecklingen får möjlighet att fortsätta. Det finnsskrämmande redovisningar av vad som sker i andralän där konkurrensutsättningen leder till att chauffö-rerna i den egna länstrafiken blir arbetslösa medan ettannat län går in och övertar trafiken. Någonstans i alltdetta, i behovet av att konkurrensutsätta verksamhetför att se till att skattebetalarna inte skall belastas påett ovidkommande sätt, måste man väl också övervägabehovet av ett tillfredsställande kollektivtrafiknät ochse på hur man kan uppnå det på bästa sätt.Min synpunkt till statsrådet är naturligtvis inte attInes Uusmann skall säga: Nej, naturligtvis skallvi ha det så här på alla orter. Men det måste ocksåfinnas någon rimlighet i att om skattebetalarna harvarit med och byggt upp ett trafiknät som man finnertillfredsställande skall man heller inte slå undan möj-ligheten för att det får fortsätta att utvecklas.Anf. 134 Kommunikationsminister ():Fru talman! Låt mig slå fast att den lagstiftningsom vi har och som heter lagen om kollektiv-trafik, är en ramlagstiftning. Den är till för att man irespektive region skall fatta beslut utifrån de politiskaprioriteringar som väljarna ger sina företrädare i regi-onen. Det måste innebära att man kan ha olika lös-ningar.Det faktum att jag i mitt inledande svar kan kon-statera att konkurrensutsättningen har gjort att manhar sänkt kostnaderna i många län får icke tolkas somatt vi därmed skulle förbjuda en annan modell, somden modell man har valt i . Det är ingen-ting som vi skall lägga oss i från den här talarstolen.Det måste väljarna i respektive län själva ta ställningtill när man väljer sina beslutsfattare. Det gör de sä-kert. Jag har fullt förtroende för att man gör det påbästa sätt.Den debatten tycker jag att vi skall hålla undanden här principdebatten.När det gäller vetorätten är det väl rätt att om manskall göra förändringar i avtalet bör man vara överens.Men om en kommun vill utträda eller lämna är detnaturligtvis möjligt. Man kan aldrig förbjuda enkommun att lämna en sådan här församling. Det på-minner litet om den diskussion vi hade inför folkom-röstningen om medlemskap i , om man kundelämna EU. Man får nog acceptera om en kommun villträda ur.När det gäller upphandling i konkurrens vill jagsäga att det är fullt lagligt att ha ett sådant konsorti-alavtal som man har i . Det vill jag åter-igen slå fast. Det finns ingen anledning att ha någrasynpunkter på det. Man har själv bestämt att det skallvara så.Jag vill också slå fast att lagen om offentlig upp-handling endast reglerar hur en upphandling skall gåtill när man väl har bestämt sig för att upphandla enviss trafik. Det är också viktigt att slå fast.Regeringen har inga planer på att förändra denlagstiftningen. Det är också viktigt att göra det klart.Anf. 135 ():Fru talman! Jag kan övertyga både fru talmannenoch kommunikationsministern om att jag inte skullestå här om det var frid och fröjd i Västmanlandnär det gäller länstrafiken. Det har varit en våldsamdebatt som inte kan ha undgått någon västmanlänningsom läser VLT. Det är inte frid och fröjd.Vad gäller vetorätten vill jag säga att jag har avta-let framför mig. § 7 säger så här: "Part äger ej utansamtycke av övriga parter överlåta sina aktier, helteller delvis, till annan." Det innebär att det i avtaletfinns en paragraf som säger att man inte kan agerasjälvständigt.Innebär kommunikationsministerns svar på dennapunkt att avtalet står i strid med lagen?När det gäller länstrafiken i kan jagsäga att man på grund av detta avtal och § 13, somsäger att driften skall ske i egen regi, undandrar väst-manlänningarna möjligheten att få den nytta av kon-kurrens i upphandling som ministern själv i sitt svarkonstaterar leder till kraftigt sänkta kostnader. Jagtycker att detta är beklagligt. Jag hade hoppats attkommunikationsministern på någon av punkternaskulle vilja samarbeta med mig och försöka ändratingens ordning till det bättre i Västmanland.Anf. 136 Kommunikationsminister ():Fru talman! Om man inte är nöjd med den sjundeparagrafen i avtalet får man pröva ärendet i domstol.Jag vet i och för sig inte att det funnits något sådantfall tidigare.Jag måste väldigt klart och tydligt säga att det intefinns några ambitioner hos regeringen att ändra lagenom kollektivtrafik för att det skall bli en förändring idetta avtal. Lagen om kollektivtrafik är väl anpassadoch fungerar som den ramlag den bör vara.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1997/98:95 om SJ:strafikledningshaveriAnf. 137 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat försvars-ministern dels om han vill redovisa de brister i rådan-de kommunikations- och datasystem som orsakade detflera timmar långa tågkaoset ,dels vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta föratt åstadkomma en bättre säkerhet.Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan attjag skall svara på interpellationen.Låt mig börja med att säga att stoppet i den 27november inte innebar något hot mot säker-heten för resenärerna på de tåg som befann sig i trafikvid den aktuella tidpunkten. Styrsystemen för järnvä-gen är konstruerade på ett sådant sätt att alla typer avfel som skulle kunna leda till fara för resenärer ochandra alltid leder till det säkraste av tillstånd, nämli-gen att tågen står stilla. Ett stort antal tåg stannadedärför ute på linjerna, och tusentals resenärer på tågenoch vid stationerna blev kraftigt försenade innan feletkunde lokaliseras och åtgärder vidtas.Stoppet i trafikledningscentralen orsakades av attbåda de i systemet ingående datornätverken stoppadetill följd av fel i en av de 30 datorer som ingår i nät-verken. Felet var sådant att datorns kapacitet sänktesutan att datorn för den skull stannade helt. Det somvar förutsett för denna typ av situation var att denfelaktiga datorn skulle stanna helt och koppla bort sigfrån nätverken. En tillfällig överbelastning relateradtill tangentbordens funktionstangenter förorsakade enöverkoppling till just den felaktiga datorn, varefterbåda nätverken stannade.Ett datorkort, som konstaterades vara orsaken tillstoppet, byttes så snart felet var lokaliserat. Sammadator orsakade dock ännu ett stopp i trafiklednings-centralen utan att följderna blev allsså allvarliga för resenärerna som vid händelsen enmånad tidigare. är datorn utbytt, och dessutom harett antal andra tekniska åtgärder vidtagits för att ökadriftsäkerheten ytterligare och förhindra att liknandehändelser skall uppstå i framtidenBanverket, som ansvarar för teknik och underhållvid Tågtrafikledningens anläggningar runt om i lan-det, har påbörjat en översyn av underhållsrutinernaoch underhållsorganisationen för trafikledningscentra-len i Stockholm.Likaså kommer rutinerna att ses över för att getrafikledningspersonalen och informatörer - och där-med resenärerna - rätt information vid driftstörningar.Trafikledningscentralen i har den varit i drift drabbats av ett totalstopp.Detta motsvarar , vilket enligtBanverket måste anses vara ett mycket gott driftresul-tat, speciellt om man jämför med andra datorsystem isamhället. Jag delar den uppfattningen, men det harändå varit angeläget att vidta de ytterligare åtgärdersom jag nämnt för att öka driftsäkerheten ytterligare.Anf. 138 ():Fru talman! Tack, statsrådet.Det handlar om flera timmars oviss väntan förtågpassagerare. Särskilt ovisst och obehagligt är detför alla dem som sitter på tågen och dessutom inte fårveta varför stoppet inträffar.Det är klart att vi även i den nästintill fulländadeteknikens samhälle skall vara beredda på att det kanhända att tekniken under blir ofullständigoch att någonting som är väsentligt i ett sammanhangkan slås ut. Men det får inte ske med denna mycketomfattande konsekvens.Jag har naturligtvis noga tagit del av statsrådetssvar. Jag konstaterar att det inte finns någon större orohos statsrådet över att sådant kan hända. Statsrådet ärheller inte upprörd.Jag skulle nog vilja kosta på mig att säga att detvar förskräckligt att så pass många människor fick sålitet information under detta skede. Ovissheten ärsärskilt påtaglig när man befinner sig, som i detta fall,ute på en kommunikationsväg och den informationsom de flesta tycker sig ha rätt att få inte ges.Det är klart att allting inte kan vara fullständigt,och det var minsann inte detta system hos SJ. När enav de 30 datorerna stoppades stoppades båda de da-tornät som ingick i systemet. Jag utgår ifrån att detblev ett långt mer omfattande haveri än vad någon avteknikerna, uppfinnarna eller cheferna någonsin hadetänkt sig.Om man hade varit medveten om att en sådan ut-slagning skulle kunna äga rum hade man fått bygga innågon form av säkerhetssystem, så att effekterna intehade blivit så våldsamma.En sådan här händelse, som alltså inte bara leddetill att väldigt många människor fick vänta utan ocksågav upphov till oro hos väldigt många människor,inträffar dessbättre inte så ofta. I statsrådets svar finnslitet av vad jag uppfattar som skryt över att sådant härär så sällsynt. Men ändock: Det är rätt mycket avsmåfel och förseningar som inträffar. Jag skulle bara iall vänlighet vilja fråga: Hur pass allvarligt bedömerman det här, och hur pass många åtgärder vidtar re-gering, departement och SJ?Anf. 139 Kommunikationsminister ():Fru talman!