prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — hur vi under en följd av år har haft en kraftigomflyttning i vårt land och en allvarlig tillbakagång.Kommuner som och har förlo-rat runt en tredjedel av sina invånare . har trots sina många framgångari dag 1 000 tomma lägenheter.Det är många unga som flyttar, och det är mycketpositivt i deras flytt. Det är flytt till högre utbildningoch till spännande upplevelser. Men det allvarliga äratt de inte flyttar tillbaka. Jobb finns inte för mångaav dem. Det sker en utarmning. Vi får en allt äldrebefolkning i stora delar av Sverige.Lokalt finns det engagemang, och där finns detmånga nycklar till utveckling av de samhällen somhaft en kraftig tillbakagång. Men det krävs att de fårstöd i strukturomvandlingen. För detta krävs det mål-medvetenhet, fantasi och mod. Låt mig ge några ex-empel. Låt oss använda företag som och Postenför att låta hela leva och inte bara tillväxtom-rådena. Där var den diskussion som fördes om tele-taxorna viktig. Där är det också viktigt attstatens företrädare i styrelserna förstås vikten av enIT-utveckling i hela landet.Låt oss se på hur statliga bolag och myndigheterdecentraliserar sin verksamhet. De måste gå före närdet gäller att se hur ny teknik ger möjlighet till de-centralisering.Carl har gjort ett enastående arbete. Han harvågat det tidigare utbildningsministrar inte vågade.Han har vågat prioritera de mindre och medelstorahögskolorna och ge högskolor som möjlighetatt stå på tröskeln till att vara universitet.Det krävs att vi prioriterar infrastrukturinveste-ringar som har betydelse för Bergslagen. Detgäller också att vi klarar av att se det nya, att t.ex.flera statliga myndigheter gör som Arbetslivsinstitu-tet, som går ut i Bergslagen och satsar på något somSverige har varit svagt på; design och mark-nadsföring. Det gäller att vi här i huset förstår att detkanske är just i Bergslagen som vi skall göra en storoch framtidsinriktad satsning på design.Det krävs mod för att tänka nytt . Grythytteakademi växte fram genom ett gemensamt engage-mang i utbildningsutskottet - motbyråkrater, mot departement, mot alla dem som tyckteatt det här var mot alla regler. Det är en av demest spännande regionalpolitiska satsningarna. Dethandlar om 115 ungdomar i en synnerligen utsatt delav Bergslagen. Det är många ungdomar som forskaroch samverkar med livsmedelsindustrin i Bergslagen.På sikt kan det här bli något mycket stort.Herr talman! Omvandlingen och omflyttningen iSverige tillhör 2000-talets stora utmaningar. Detkrävs fantasi och mod för att stödja de krafter somfinns i Bergslagen, som finns i utsatta delar av Sveri-ge. Hela vårt arbete måste inriktas på att hela Sverigeskall leva. Unga människor skall ha möjlighet attverka i områden som Bergslagen.Då krävs det också att vi vågar pröva sådant somdet förslag om möjlighet till pension från somett antal kommunalråd kom med se-dan.Anf. 184 () re-plik:Herr talman! Ja, folk flyttar ut. Det finns inga jobbför dem. Det krävs mod för att tänka nytt ibland, sägerInger . Om vi nu skulle försöka se vilkamöjligheter det finns att just skapa de efterlängtadejobben?Jag vill göra samma försök som jag har gjort tidi-gare, men den här gången med , somjag väl ändå får se som en socialdemokratisk repre-sentant som är kvar här. Då vill jag fråga om IngerLundberg på något sätt tror att lättnader i skatte- ochavgiftspolitiken skapar bättre förutsättningar för nä-ringslivet att växa. Eller spelar det över huvud tagetingen roll? Kan man höja skatter och avgifter hurmycket som helst? Påverkar det inte näringslivet?Jag ställde den frågan till näringsministern, menjag fick inget svar. vänder jag mig till . 185 () replik:Herr talman! Det faktiska skattetrycket har mins-kat radikalt sedan socialdemokratin tog ansvar förSverige. Vi hade en utgiftskvot i som varförödande. Det har lett till skattehöjningar på mångaområden. Det finns områden där det finns anledningatt se över beskattningen. Så har socialdemokratinockså gjort. Ett exempel på det är de lättnader i ägar-beskattningen riktade mot de mindre och medelstoraföretagen som har skett. Ett annat exempel är densänkning av arbetsgivaravgiften som i förstahand kommer de små företagen till del.Men det som är farligt, och det är det viktigt attsäga till , är ofinansierade skattesänk-ningar. Ingenting skadar ekonomin och den svenskaindustrin mer än ett ekonomiskt moras och höga rän-tor som beror på att man ser lättjefullt på skatteut-vecklingen.Anf. 186 () re-plik:Herr talman! Jag talar inte om några ofinansieradeskattesänkningar. Man kan, som vi har föreslagit, t.ex.avveckla företagsstöden. Det ges ut tiotals miljarderkronor . Det här med arbetsgivaravgifterna somhar sänkts är bra för dem som får glädje avdet. Enskilda näringsidkare får inte det. De ses intesom direkta arbetsgivare. Det var dem jag talade om.Kan det vara rimligt att proportionerna är att den somutför jobbet, en enskild näringsidkare, får behålla ca25 % medan resten går bort i avgifter och skatter? Ärdet rimligt?Anf. 187 () replik:Herr talman! När man lyssnar på moderater ochfolkpartister så blir det mindre och mindre företagarnafår ha kvar för varje anförande. Visst, vi har högaskatter i . Men höga skatter innebär samtidigtatt vi har en offentlig, gemensam sektor som spelar enoerhört viktig roll för ekonomins produktionssätt. Detgäller insatser som utbildning och barnomsorg. Denefterfrågan som finns från den gemensamma sektornspelar också en oerhört viktig roll.Sedan finns det, som var inne på, vissaområden av ekonomin som kan vara skattekänsligareän andra. Det är också därför som regeringen nu dis-kuterar och har gjort - inte en ytlig och slarvig, utanen seriös analys av tjänstebeskattningen.Anf. 188 ():Herr talman! I mitt hemlän har ar-betslösheten minskat litet . Varslen harockså minskat, och det har anmälts fler lediga jobb änunder 1996. Men förändringarna är tyvärr relativtsmå, och var 18 533 personer utan-för den ordinarie arbetsmarknaden. Det motsvararnästan av befolkningen eller 15 ½ % av arbets-kraften.SAF har gjort en rundfråga till sina företag i länet.Resultatet visar att framtidstron i länet är sämre änden var . , , trodde23 % av företagen på en expansion och nyanställning.År 1994 var det som trodde att man skulle kun-na expandera och nyanställa.Under 1997 ökade också antalet personer i åtgär-der. Speciellt gjorde man en storansträngning och många hamnade i åtgärder. Främstökade arbetsplatsintroduktionen, men även arbets-marknadsutbildningen ökade på grund av den lillaminskning av volymmålen som kom. Det tycker jagvar mycket glädjande, eftersom den efterfrågan påarbetskraft som finns i länet och den kompetens somarbetskraften har inte motsvarat varandra särskilt bra.Hade vi sluppit regeringens volymkrav och billigaåtgärder som API, ALU, håll-i-gång-kurser och alltvad det är skulle betydligt fler människor även i mitthemlän ha haft jobb . Vi moderater har påtalatdet här ända sedan volymmålen infördes, men rege-ringen är och har varit mest intresserad av att visalåga siffror för den öppna arbetslösheten. Man bryrsig inte om de arbetslösa människorna eller alla de totalt nedkörda och frustrerade arbetsförmedlaresom inte har fått arbeta med sina verkliga arbetsupp-gifter utan tvingats administrera och genomföra me-ningslösa åtgärder.AMS personal har faktiskt yrkeskunnande för attförmedla lediga arbeten och tillsammans med dearbetssökande som saknar adekvat kompetens sy ihoputvecklingsprogram som leder till arbete. Därförskulle jag vilja vädja till de socialdemokrater somfinns här: Påverka ! Ta bort vo-lymmålen! Låt AMS-personalen och de arbetssökandefå möjligheter att tillsammans göra individuella pro-gram som leder fram till jobb för dem som saknarkompetens.Men vi behöver också många fler arbetstillfällen iVästernorrland. I , där det finns mångasmå företag i förhållande till befolkningen, ökadeantalet lediga platser mellan åren 1996 och1997. Det är 400 jobb, och det är bra. Men det skulleha varit många fler jobb om skatter och avgifter, ar-betsmarknadslagstiftning och det byråkratiska krång-let hade varit annorlunda.Vi har också i många stora indust-rier: MoDo, SCA, och Alumini-um - företag som agerar på en internationell marknadoch som svarar för att vi får ett stort exportnetto tillSverige. Samtliga dessa företag är expansiva, effekti-viserar och söker nya marknader. Ett stort krux är attde använder stora mängder elenergi och att elförsörj-ningsläget är minst sagt snurrigt. Detta drabbar dethär länet mycket hårt.SCA har t.ex. kämpat för att få byggaen fabrik för LWC-papperstillverkning på egen mark.Under dessa år har situationen för elpriset och el-marknaden ändrats. är det väldigt osäkert om mankommer att bygga. fick SCA under fjolåretpå klartecken för att bygga en fabrik icentrala . Just nu bygger man också en fabrik iÖsterrike.Akzo beslutade att investera i en fa-brik i i stället för i , på grund av elprisetoch läget i energifrågan.Gränges Aluminium överlever ytterligare ett årtack vare en gynnsam dollarkurs och terminssäkring.Man kommer dock att förhandla om ett nytt elavtalunder slutet av det här året, och fortsätter den härosäkra situationen är det mycket osäkert om produk-tionen kommer att fortsätta.Det finns kreativa människor i länet, mycket krea-tiva människor, både inom industri och inom offentligsektor. och SCA planerar t.ex. ettunikt projekt för att sammanföra den storskaligaenergiomvandling som sker i kraftvärmeanläggning-arna vid och kommunens fjärrvärmeverk ochta till vara energiöverskottet. Det skulle ge en hel delarbetstillfällen.Jag vädjar alltså till socialdemokraterna här i sa-len: Påverka er regering så att vi inte avvecklar kärn-kraften utan får stabila planeringsförutsättningar ochfler arbetstillfällen - även i Västernorrland.Anf. 189 () replik:Herr talman! Jag undrar om någongång har funderat på hur man skall göra om man skallavveckla alla kärnkraftsreaktorer på säg tre till fem år.Hur blir då situationen för de företag i talade om?Anf. 190 () replik:Herr talman! Vi vet att kärnkraftverken kan tuffaoch gå säkert i bra till. Vi menar också attde skall få göra det och producera billig el till dess attvi hittar ersättningsenergi som kan motsvara behovet idet här landet.Om man ser till miljöaspekterna, , innebär den senaste hopkopplingen mellan och att vi kommer att importera kärn-kraftsel från betydligt sämre kärnkraft än den vi har ilandet.Det är kapitalförstöring att lägga ned fulltfunktionsduglig kärnkraft. Och det är - ja, jag vet intevad jag skall hitta för ord - att utsätta företag förnedläggning, ta bort arbetstillfällen och försämralandets ekonomi.Anf. 191 () replik:Herr talman! visste inte vad hon skullehitta för ord. Jag förstår det. Det enda jag frågade var:Hur tror att industrier som behövermycket energi skall klara sig om vi oplanerat måsteavveckla kärnkraften eller om vi planerat skall göradet ? Det var min korta och enkla fråga.Anf. 192 () replik:Herr talman! Jag saknar ord för att beskriva denfullständigt vansinniga plan som ni har för energiför-sörjningen i det här landet: att helt plötsligt bara be-sluta att ta bort ett kärnkraftverk, dessutom ett somman inte äger utan skall expropriera - ta - från privatägande, och ställa till med ett sådant bedrövligt eländeför hela svenska folket. För det är vad det kommer attinnebära, både ekonomiskt och miljömässigt.Anf. 193 MARGARETAANDERSSON (c):Herr talman! Hur länge skall kvinnorna vänta in-nan de får samma behandling som männen i olikasammanhang? Att det har varit ännu värre tidigare imänsklighetens historia ursäktar inte att det går sålångsamt med förändringarna i dagens samhälle.På arbetsmarknaden har kvinnor lägre betalt föratt de är kvinnor - inte för att de gör ett sämre jobbutan bara på grund av kön, sägs det i Kvinnomaktsut-redningen. Detta har vi kvinnor vetat länge, men nuhar en statlig utredning satt orden i svart på vitt. Kanvi också hoppas att männen i den här församlingenliksom i kommuner, landsting, regering och näringslivläser detta och förstår att man inte kan fortsätta på dethär viset?Kvinnor har varit uppfinningsrika ochprestigelösa när det gällt att överleva. För att försörjasig och sina barn har de tagit de arbeten som harfunnits och så gör uppenbarligen även dagens kvin-nor. Antalet arbetslösa kvinnor är nämligen lägre änantalet män som går utan arbete. Kvinnor är ocksåmer intresserade av utbildning i olika former för attförbereda sig för ett nytt jobb. Denna ödmjuka in-ställning leder uppenbarligen till att kvinnor erbjudsbilliga och enkla åtgärder av arbetsförmedlingen. Mantar korta vikariat och ställer upp som springvikarier.Män ställer andra krav och måste kvinnorna göradetsamma. Det finns ingen anledning att kvinnor medgod utbildning tar ett jobb vilket som helst, när enman i motsvarande situation kräver sysselsättning sommotsvarar hans utbildning. Kvinnor måste höja huvu-det och ställa större krav på rättvis behandling.Arbetslivet måste också förändras för att ta till va-ra kvinnors kreativitet och förmåga att finna utkoms-ter. Detta inte minst för att få bl.a. unga kvinnor attinte i strid ström flytta till storstäder och andra till-växtcentrum, utan ge dem möjligheter till arbete ochutveckling i alla delar av landet. En ny form av ar-betsmarknad måste initieras där man förenklar för densom vill starta eget. Man kan kalla det självanställ-ning, och det innebär att man öppnar ett konto i enbank eller annat kontoförande företag. Sedan går allaersättningar in till detta konto och från det betalar detkontoförande företaget ut en generell och låg egenan-ställningsavgift. Den skall motsvara skatt, socialaavgifter och arbetsmarknadsförsäkringar. Avgiftenskall vara så låg att ingen avskräcks av den. Den skallockså gälla upp till ett visst intäktsbelopp om exem-pelvis . Vid högre intäkter skallpersonen i fråga få f-skattsedel och komma in i vanligtaxering och med vanliga möjligheter till avdrag förkostnader o.d.Ett annat område där kvinnor, särskilt på lands-bygden, ofta söker sin utkomst är turismen. Man harmöjligheter att erbjuda hantverk, övernattning, kul-turupplevelser/naturupplevelser eller annat till turis-ter. Här behöver samhället satsa mer på att samordnasmåskalig turism. För att locka tillräckligt mångaturister måste man gå samman och erbjuda hela paket.Tillsammans i en region kan man så skapa sysselsätt-ning för flera mindre företag i näringen. För att nåutanför landets gränser måste man också gå ihop fleramindre regioner så att man har ett tillräckligt varieratutbud och så att den som funderar på att resa till kan se flera olika ställen och uppleva olika saker.Samhället behöver stödja verksamhet av det här slagetoch ibland också ta initiativ till samordning. Avund-sjuka mellan regioner och att man inte kan samarbetakan annars hindra att människor får sysselsättning ibåde tätorter och landsbygd.För att minska arbetslösheten för både kvinnoroch män måste alla möjligheter till nyordning prövas.Även gamla idéer måste prövas på nytt. Kanske finnsen annan vinkling än . Kvin-nor kan ofta vara prestigelösa och är redo att prövanytt. Låt politiken på många sätt präglas av kvinnorssätt att tänka.Anf. 194 () replik:Herr talman! Jag kan dela uppfattningen ommycket av det sade i sitt anfö-rande, t.ex. att kvinnor ofta får nöja sig med väldigtlitet och att det är en ordning vi bör ändra på.Men sade också att kvinnorsarbetslöshet är lägre än mäns. Det stämmer ju, om viser till hur kvinnors arbetslöshet registreras, dvs. som deltidsarbetslös inte registreras som arbets-lös. Man är ju sysselsatt. Kvinnor i äger i daginte ens rätt att bli en pinne i arbetslöshetsstatistiken,utan skall nöja sig med deltidsarbete. Efter en periodhar man inte rätt till a-kassa. Då förs man ut ur syste-met. Hela regelverket är alltså uppbyggt kring mänoch mäns arbetslöshet.Är beredd att göra gemen-sam sak med när det gäller att också gåvidare och synliggöra kvinnors villkor och kvinnorsundersysselsättning.Anf. 195 ()replik:Herr talman! Jag är i det här fallet beredd att arbe-ta tillsammans med . Just de frågor somIngrid tar upp här är väldigt viktiga. Mångagånger har vi alltså inte klart för oss hur situationenser ut för många kvinnor på arbetsmarknaden.En av de saker som jag anser vara mycket viktig äratt man också kräver en annan behandling, att maninte accepterar korta vikariat, deltider och annat. Detgör inte männen och då behöver inte vi kvinnor göradet heller. Jag kan hålla med . 196 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är bra att vi nu blirtvå partier som tillsammans driver frågan att ävenkvinnor har rätt att få sin arbetslöshet, som i vissadelar ser annorlunda ut än mäns arbetslöshet, synligoch införd i statistiken och att vi gemensamt ocksåsträvar efter att ändra språkbruket. Kvinnors arbets-löshet är större än männens, men den ser annorlundaut. Jag tror att det är viktigt även med de små detal-jerna för att vi sedan gemensamt skall kunna få till depolitiska redskap som behövs. Jag delar MargaretaAnderssons uppfattning, och en rad av de förslag somhon har presenterat från talarstolen skall vi arbetagemensamt för.Anf. 197 ()replik:Herr talman! Jag är glad för att ochjag också kan vara överens om en del av de förslagsom jag har lagt fram. Det finns fler, och vi behöversöka efter många fler okonventionella lösningar förarbetsmarknadsfrågorna.Jag tycker också att det är viktigt att vi framför alltser till att småföretagandet och kvinnors företagandeunderlättas i så stor utsträckning som möjligt. Det ärinom det området, kanske inte minst inom en koope-rativ verksamhet, som kvinnor kommer attha en sysselsättning, och det skall ske i alla delar avvårt land.Anf. 198 ():Herr talman! Inte har sysselsättningenvarit så låg i vårt land. Det är ett gigantiskt misslyck-ande för den socialdemokratiska politiken. När manser så dåliga tendenser måste man ändra sig och slutaskydda sina politiska tragedier. Det är dags för en nykurs.Alltför ofta framställs arbetsmarknadsministernoch AMS-chefen som huvudpersonerna i kampen motarbetslösheten. Det är de inte. Kampen mot arbetslös-heten måste vara en kamp för de människor och deprocesser som skapar nya jobb.Ett väsentligt förändrat företagsklimat krävs, därhundratusentals enskilda människor känner det mödanvärt att starta nya företag eller att expandera redanbefintliga företag. För det krävs undanröjande avhinder av olika slag, men också att signaler ges - istort och i smått - om ett nytt företagarklimat. Detgäller synen på företagarna, människorna bakomföretagen. Och där finns mycket att förändra. Jag villta två exempel på detta som stått att läsa i pressen desenaste veckorna och som visar att samhället inteförstår eller vill ta hänsyn till företagandets villkor:I lördags tvingades företagaren, bagaren iForshaga att stänga sitt kafé. Det var kommunensALU-kafé som konkurrerat ut honom genom att hahalva priset på mackor och bullar, något som mankunde ha eftersom man inte hade några lönekostnaderför de anställda.Claes i vägrades uppskov medmilitärtjänsten. Hans expanderande dataföretagäventyras. Jag gör gärna lumpen - men inte , sägerhan. På överklagandenämnden säger man att detfrämst är de som söker uppskov för studier som har enchans att få det.En i ett företagsklimat där man törs in-vestera i sina drömmar och satsa framåt är en stabilomgivning. Att lita på att spelreglerna inte förändrasfrån dag till dag är nödvändigt för den som skall byg-ga upp en långsiktig verksamhet.Förutom stabila spelregler är det givetvis ocksåviktigt med goda ekonomiska incitament. För ävenom många inte främst startar eget för pengarnas skull,måste det finnas möjligheter att också tjäna på sittföretag. Skall man våga ta chanser och investera sinamödosamt ihopsparade slantar är det naturligtvis braom det finns något att vinna. Vill vi ha växande ochstarka företag, måste de givetvis få gå med vinst -utan att företagarna betraktas som spekulanter ochklippare.Den stora potentialen för en sysselsättningsupp-gång torde finnas i tjänstesektorn. Men det krävs attde hinder som står i vägen för nya riktiga jobbundanröjs. Företagsbeskattningen är i huvudsak kon-struerad för storföretagen. Många av företagen inomtjänstesektorn - och många av dem som vi vill skalltillkomma - är typiska småföretag. haregna företagare i s.k. fåmansbolag direkt diskrimine-rats jämfört med de börsnoterade företagen. Fåmans-bolagen har knappast betraktats som några "hjältar",snarare som presumtiva "skattesmitare och fifflare".De snåriga och oöverskådliga skattereglerna måsteändras och sänkas i syfte att förenkla för fåmansföre-tagen.En ständig källa till problem är framför allt de småföretagens kapitalförsörjning, i synnerhet riskkapitalför mindre tillväxtföretag. Förutom avskaffande avdubbelbeskattning på aktier måste det införas lättna-der i bolagsskatten. Möjligheter att använda egnavinstmedel måste införas för nya snabbväxande före-tag. Om det inte görs några utdelningar av vinsten,måste den kunna återinvesteras i företaget utan bo-lagsskatt.De personliga inkomstskatterna, socialavgifternaoch momsen bidrar till att de s.k. skattekilarna blir såorimligt höga. Skatter på arbete är viktiga för männi-skors beslut om hur de skall använda sin tid. , chef för ekonomiska avdelningen på Fi-nansdepartementet, har i ett exempel med en advokatoch en snickare visat på de destruktiva skattekilarna.Om advokaten, som är egenföretagare, skall betalasnickaren inklusive moms för en reparation ihemmet måste han först tjäna ihop netto,vilket kräver att han drar in brutto inklusivemoms. För att det skall löna sig att köpa tjänstenmåste alltså snickaren vara 3,8 gånger produktivare änadvokaten. Det är verkligen inte säkert att det är dehögavlönade som egentligen betalar priset för de högamarginalskatterna! Det är de som inte får göra jobbet.Folkpartiet vill sänka skatten på arbete, först ochfrämst i tjänstesektorn, så att de orimliga skattekilarnaminskar. Effekterna kan studeras i , därtusentals jobb tillkommit genom atthushållssektorn blivit en vit arbetsmarknad. Sverigebehöver fler skattebetalare.Herr talman! politik går ut på att desom inte har jobb skall få jobb för att de som inte fårvård skall få vård. Vi är optimistiska, för vi tror påmänniskorna!Anf. 199 () replik:Herr talman! Snacka går ju. Men frågan är vad detblir i fråga om konkret politik när det väl visar sig hurni bedriver politiken. Det låter som om om företagen. Men hur var det med företagenegentligen? Det var rekordmånga företag som gick ikonkurs . Det var då som arbetslöshetensköt i höjden.Anf. 200 () replik:Herr talman! Det är sant att det var dåliga tider.De började under den socialdemokratiska regeringen.Hösten 1991 försvann det 15 000 jobb i månadeneller 3 500 jobb . , efter det attden borgerliga regeringen hade genomfört en mängdförändringar, tillkom 9 000 jobb eller2 000 jobb . Vi kan faktiskt säga att vi harbevisat att vi kan vända utvecklingen - utan någonsom helst hjälp av Socialdemokraterna. Ni sade nejtill av de besparingar vi föreslog och drev ige-nom.Anf. 201 () replik:Herr talman! Visst vände ni. Men vad var det nivände? Förutom att arbetslösheten rusade i höjdenoch att konkurserna ökade , blev det ettgigantiskt budgetunderskott som vi har fått ta handom.Anf. 202 () replik:Herr talman! Budgetunderskottet hade sett betyd-ligt bättre ut om Socialdemokraterna i oppositionhade sagt ja till de minskade utgifterna. I stället före-slog Socialdemokraterna ofinansierade skattesänk-ningar.Monica satt inte i under den förraperioden och har alltså inte tryckt på alla nej-knappar.Men så var det.Anf. 203 ():Herr talman! Det finns ingenting som sorterarmänniskor så mycket som arbetslösheten. Det är omdu har en plats på arbetsmarknaden som avgör om dufinns med i välfärdssystem eller utanför, om du skallfå en rimlig pension att leva på eller om du skall blifattigpensionär, om du skall ha möjlighet att försörjadig själv eller förpassas till olika försörjningssystem.Jag tvingas konstatera att en i övrigt relativt aktivregering har visat en förvånansvärd passivitet när detgäller att åtgärda arbetslösheten.