prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — Det är bra att man t.ex. kan få koppla mil-jökrav till de normala stöden. Vi tycker heller inte attdet är helt fel att sätta ett tak för hur mycket bidragman skall kunna få ut för att därmed kunna ha rådmed en omfördelning till små och medelstora gårdar.Det finns en mängd detaljer i Agenda somjag inte kommer att gå in på. Jag hoppas att vi i denlilla gruppen kan diskutera dem vidare. Jag menar atten avreglering i sig inte har ett egenvärde. Man måstese på vilket lantbruk en sådan avreglering skapar förframtiden.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag har två korta frågor till GudrunLindvall. Hon gav en intressant uppgift om att enkonventionell bonde tjänar under detatt en ekologisk odlare tjänar . Efter-som den ekologiska odlingen har betydande stödutöver konventionell odling är min första fråga: Vadblir budgetmässiga slutsats av deuppgifterna?För det andra skulle jag vilja fråga: Vad är det förkonstigt i, när vi nu har ett system - som vi kan tyckaolika saker om - som innebär att vi ersätter odling avt.ex. spannmål och kompenserar den odlingens lågapris med en arealersättning, att den som har fler hek-tar än den som har färre får mer ersättning? En bondesom har med ett arealstöd på fårt.ex. under det att den som har 30 hektarfår . Vad är det för konstigt i det systemet?Vad blir följden för dessa odlare med ett system somsätter ett tak för stöden så att vi på det sättet tvingareller stimulerar en uppdelning av rationella enheter?Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Låt mig först säga att uppgiften om11 kr respektive kan jag inte på någotvis gå i god för. Det är en uppgift som de bönder jagsamtalade med på en träff som LRF anordnade togfram. Om det är siffror som på något sätt är generellaför hela landet kan jag inte alls bedöma. Jag vet inteens hur man har räknat fram de siffrorna. Men vimenar att det är helt riktigt att ge det stöd som i dagges till ekologisk odling.Såvitt jag förstår handlar det i det här speciellafallet om att de mjölkproducenter i mitt område sombedriver ekologiskt jordbruk har förhandlat sig till ettbetydligt högre mjölkpris av Arla än vad de konven-tionella producenterna har gjort. Det är en fråga omförhandling och förhandlingsduglighet. Här har deekologiska lantbrukarna satt en press på Arla och fåtttillbaka den 25-öring man talar om i konventionellmjölkproduktion på ett helt annat sätt. Man har visatatt det är tillgång och efterfrågan som gäller, och manhar krävt ett högre mjölkpris och fått det.Man blir litet förvånad i debatten . De sjun-kande priser som finns för t.ex. köttproducenter ärnågot mycket märkligt i ett land där producenternasäljer sina produkter till de egna organisationerna.Man tycker att de egna organisationerna i det lägetverkligen skall göra allt för att hålla priset uppe så attbönderna inte tvingas försöka få tillbaka pengar viadieselskatt, konstgödsel, bekämpningsmedel, osv.Jag tycker att de egna organisationerna beter sigmycket märkligt. Å ena sidan har man ägare som hardålig lönsamhet, och å andra sidan pressar man prisetför de egna ägarna genom att importera kött utifrån.Jag har mycket svårt att förstå det. Jag skulle önskaatt det fanns fler bönder som hade mycket svårt attförstå det och slog näven i bordet och sade: får detvara slut på det sättet som kooperationen behandlaross.När det gäller kompensation för arealstöden vet vialla som är här att den prissänkning som skulle varaen följd av att gick in i EU inte kom. Denprissänkningen hade vi innan, nämligen när vi avreg-lerade. Det är egentligen ingen kompensation för enprissänkning i . Det är en myt.Anf. 11 () replik:Fru talman! Det är tyvärr ganska vanligt här ikammaren att kastar ur sig uppgifterfrån talarstol, t.ex. dessa ekonomiskauppgifter eller uppgifter om fåglars utrotning, somhon sedan när hon blir mer pressad inte kan verifieravarifrån de kommer eller som hon inte vågar påstå attde är riktiga.Jag har stor respekt för såväl KRAV-odling somde konsumenter som efterfrågar . Gud-run sade här från talarstolen att efterfråganpå KRAV-odlade produkter är större än till-gången. Vi måste väl dra några slutsatser av det. Dåhar vi ett system som på något sätt inte fungerar. Vihar ett stödsystem som vi borde se över vad gällerekologisk odling och konventionell odling.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Jag sade mycket tydligt från talarsto-len att jag fått dessa uppgifter från bönder på ett möte.Jag har inte på något vis anfört något annat. Vadgäller de siffror som jag brukar anföra när det gällerbiologisk mångfald kan jag garantera att de är absoluthelt riktiga. De baserar sig på tre undersökningar - endansk, en engelsk och en svensk.När vi gick med i EU sade man att genom att mangav arealstöd för spannmål skulle priset sjunka påfoder för dem som hade mjölk- och köttdjur. Så harinte skett. Det är också ett av skälen till att man i daghar svårt med lönsamheten i de grenarna, dvs. mjölk-och köttdjursproduktionen.När det gäller tillgången på ekologiska produkterrespektive efterfrågan slaktas det inte alls i den om-fattning som det går att sälja. Det går t.ex. inte att fåtag på ekologiskt producerat fläsk i butiker. Detberor helt enkelt på att det inte finns något fläsk att fåtag på för butikerna. Det är för få som har ställt omsin fläskproduktion till ekologisk produktion. Detfinns också ett stort underskott på ekologiskt produce-rat kött. Butikerna kan sälja betydligt mer än det gåratt få fram.Det finns många ekologiska producenter sombörjat diskutera om de verkligen skall gå via de kon-ventionella organisationerna eller om de på nytt skallskapa sina egna organisationer. Det intressanta är omman har organisationer där man satsar. Det gäller t.ex.ett mejeri i , där man har anställt en person justför att bara jobba med den ekologiska mjölkproduk-tionen. Då finns det helt plötsligt många bönder somställer om. Där är det inget problem alls med avsätt-ning av produkterna, dvs. KRAV-mjölken.KRAV-mjölk exporteras till . Det expor-teras också ekologiskt producerat fläsk till ,av det lilla som finns. Det intressanta är att det finnsen stor marknad som efterfrågar ekologiska produk-ter. Tyvärr tycks de svenska bönderna inte inse det,utan man öppnar i stället för bönder i andra länder.Jag tror man missar ett tåg här.Anf. 13 ():Fru talman! Dagens betänkande behandlar ett re-geringsförslag som innebär att svensk politik i EUskall vara att EG:s marknadsordningar inom jord-brukspolitiken i rask takt skall tas bort. Detta är enfelaktig politik, och från sidaavvisar vi en sådan kategorisk inriktning av reformar-betet.Vi vill peka på en alternativ inriktning med mål-sättningen att åkermarken skall bevaras för ett aktivtbrukande i livsmedelsproduktionens tjänst och attsåväl som nation som EU som region skall haen hög självförsörjningsgrad av baslivsmedel. Ensådan politik innebär också att jordbrukssektorn skallfinnas kvar som den nödvändiga basnäringen i enlevande landsbygd. Det ger förutsättningar för syssel-sättning och boende i hela landet.Det är också en förutsättning för vår livsmedelsin-dustri och för att vi skall kunna upprätthålla den för-hållandevis höga sysselsättning som vi har inomjust livsmedelsindustrin. Detta är ett faktum som jagtycker glöms bort alltför mycket i debatten. Skall viha kvar den inhemska livsmedelsindustrin är det heltberoende av att vi också har en inhemsk jordbruks-produktion.Världens starka befolkningstillväxt innebär att od-lingsbar redan om några årtionden kan varaen bristvara. Därtill kan läggas effekterna av en tillta-gande växthuseffekt, problem med jordförstöring ochsinande vattentillgångar. Ur ett globalt perspektiv ärdet mot bakgrund av detta långsiktigt nödvändigt attåkermarken i och i finns tillgängligför livsmedelsproduktion. Därför är det också nöd-vändigt att miljöaspekter vägs in vid reformeringen avjordbrukspolitiken så att en övergång till miljövänligaoch mer ekologiskt riktiga brukningsmetoder främjas.Konsekvenserna av detta är att en minskad intensitet ijordbruksproduktionen kräver en bibehållen bruk-ningsareal.En central fråga för EU måste vara att aktivt bidratill fattigdomsbekämpning och ökad livsmedelssäker-het i tredje världen. EU:s gemensamma jordbrukspo-litik, CAP, kan vara ett instrument i det arbetet. EUmåste också inom övriga internationella forum såsomWTO, och , medverka till att tafram en övergripande strategi för hur de fattigasteländernas inflytande över livsmedelssäkerheten skallstärkas. En omställning av det europeiska jordbrukettill mer miljövänliga brukningsmetoder och ekologiskproduktion innebär ju ett minskat tärande på ändligaresurser. Det är nödvändigt också ur solidaritetssyn-punkt med tredje världen. EU skall enligt kristdemo-kraternas uppfattning också bistå med upp-byggnad och utveckling av ekologisk produktion därså är möjligt. De övergripande målen om fattigdoms-bekämpning och social utveckling skall stå i centrumockså i handelsrelationerna. Det är rätt så självklart.Det finns en teori om att sänkta livsmedelspriserkommer att gynna livsmedelsproduktion.Teorin kan till en del vara riktig. Den kan gälla i vissaländer. Men dessvärre kan sänkta livsmedelspriserockså leda till ökade bekymmer för de allra fattigastefolken. Sambanden är inte säkra och tydliga. Detkrävs en betydligt mer omfattande analys av meka-nismerna och en inriktning med försiktig förändringav den globala jordbrukspolitiken för att inte oönska-de, och för delar av världsbefolkningen förödande,effekter skall uppstå. Effekterna av en mer miljövän-lig och ekologiskt inriktad jordbruksproduktion iEuropa måste också vägas in i detta resonemang.Skulle en radikal reformering av CAP genomföras- något som regeringen har förespråkat och föresprå-kar - skulle hundratusentals lantbrukare inom helaEU-området tvingas upphöra med sin näringsverk-samhet. För kan det handla om att en tredje-del av svensk avvecklas och att 10 000helårsarbeten försvinner från sektorn - detta enligt enexpertgrupp som fanns i utredningen av reformering-en av den gemensamma jordbrukspolitiken. Dettaskulle i sin tur leda till en dramatisk avfolkning avlandsbygden och därmed vikande möjligheter förutkomster från en rad binäringar som är beroende avjordbruket som primärproduktion. Detta är en utveck-ling som går i direkt felaktig riktning i förhållande tillden devis som vi har slagit fast om att hela Sverigeskall leva.Jag skall rikta en fråga till både ochjordbruksministern. Ni har ju sett underlagen för ensådan här utveckling och att det kan bli på det härsättet. Tycker ni verkligen att vi skall ha det så här?Skall vi lägga ned en tredjedel av svensk åkermarkoch plocka bort ett antal tusen arbetstillfällen i pri-märproduktionen?Att EU har en gemensam jordbrukspolitik visar påett tydligt sätt betydelsen av livsmedelsproduktionen.Det är det synsätt man har haft och har inom EU -livsmedelsproduktionen är viktig. Men det är ocksåhelt nödvändigt att lika ekonomiska villkor gäller förjordbrukare inom EU-området. En harmonisering avavgifter och skatter på jordbruksområdet är nödvän-dig för att svenska jordbrukare skall kunna konkurreramed jordbrukare i andra EU-länder på lika villkor.Det handlar bl.a. om energibeskattningen, dieselskat-ten och avgifter på gödselmedel. Vi kristdemokratermenar att de förslag som presenterats på detta områdei den s.k. Björkska utredningen omgående måsteomsättas i politiska beslut.Vi kristdemokrater har för vår del i samband medvårbudgetpropositionen lagt fram ett förslag om enskattelättnad för jordbruket på sammanlagt en halvmiljard kronor. Detta ser vi som ett första steg mot attskapa rättvisare konkurrensvillkor.I betänkandet har motion följtsupp i en reservation, nämligen reservation 6. Dettainnebär också ett antagande av vår motion på områ-det. Det har redan yrkats bifall till reservationen, ochjag instämmer i det bifallsyrkandet. Jag ser ocksåstora möjligheter till samsyn med reservanterna,och , i reservation 7. Det är egent-ligen inte så mycket som skiljer oss åt. Men jag yrkaralltså bifall till reservation 6, som också Moderaternastår bakom.Fru talman! I det här sammanhanget vill jag sägaatt det känns tillfredsställande att jag inte behövergöra några egna motionsyrkanden den här gången. Jagkan konstatera att motion harföljts upp i utskottet i olika reservationer. Vi har juinte möjlighet att göra egna yrkanden i utskottet, ochdärför känns det roligt att bara kunna yrka bifalltill diverse reservationer från andra partier. De haralltså delvis tagit till sig politik,och det känns väldigt kul.Den gemensamma jordbrukspolitiken bör refor-meras med utgångspunkt reform av CAP. Ienlighet med vad som kommer att uppnås i komman-de förhandlingar och i WTO-rundor bör det europeis-ka jordbruket anpassas till internationella, mer mark-nadsmässiga förhållanden. Förändringar av stödnivåermåste ske i takt med andra WTO-länder och medhänsyn till den internationella konkurrenskraften. Detinnebär en stegvis anpassning i takt med andras an-passningar.Det är nödvändigt att de ersättningsformer ochregleringar som tillämpas inom det framtida CAP,inklusive , kan säkra livsmedelssäkerhetenoch ge rimliga inkomstnivåer hos lantbrukarna inomEuropa utan att inverka negativt på livs-medelssäkerhet. Konsekvensanalyser med avseendepå de här aspekterna kommer att behöva utarbetaskontinuerligt. Jag hyser i den här delen sympati ocksåmed reservation 16 i betänkandet.Inför kommande WTO-runda måste ochEU driva mer bestämda krav utifrån de miljö- ochdjurskyddskrav som ställs på svenskt och europeisktjordbruk. Det krävs en mer offensiv hållning. Detgäller att se till de svenska och europeiska intressenavad gäller jordbruksproduktionen och dess inriktningmot ett mer ekologiskt uthålligt jordbruk. Man måsteockså ta hänsyn till miljöaspekter och hållningen tillanimalieproduktion.I betänkandet har dessa tankar fått stöd av flerapartier, som står bakom reservation 22 vilken jagyrkar bifall till. Djurskyddsfrågorna behandlas också ien del andra reservationer. Jag hyser stark sympati idetta avseende också med reservation 4.Från sida menar vi att ut-gångspunkterna för EU:s gemensamma jordbrukspo-litik skall vara följande:För det första kan inte livsmedelsproduktion jäm-ställas med annan näringsverksamhet. Mot bakgrun-den av den nuvarande ordningen inom EU kommersäkerligen ett särskilt ersättnings- och regelsystem attfinnas inom överskådlig tid. Reformeringen av EU:sjordbrukspolitik måste ske på ett sådan sätt att likakonkurrensvillkor för jordbrukare i olika EU-länderupprätthålls. Likvärdiga regler och principer bör gällamed möjlighet till lokal variation beroende på bl.a.klimatförhållanden.För det andra menar vi kristdemokrater att den ge-nerella jordbruksersättningen bör ges ut i form avdirektersättningar som arealersättningar på all åker-mark inklusive vall. Miljöbetingade ersättningar föratt hålla landskapen öppna, främja den biologiskamångfalden och bevara kulturmiljöer skall finnas,liksom särskilda regionalpolitiska ersättningar som ärbetingade av olika regioners förutsättningar för livs-medelsproduktion.För det tredje skall jordbruken producera biolo-giskt fullvärdiga livsmedel. Målsättningen att svensktjordbruk skall ställas om till ekologisk odlingtill bör omsättas i tydliga mål för det gemen-samma europeiska jordbruket. Tydliga målsättningarför omställning av jordbruksproduktion till mer mil-jövänliga metoder och till ekologisk produktion börfastställas på europeisk nivå.För det fjärde skall man för att stimulera denekologiska odlingen ge kompensation för ett minskattärande på råvaruresurser, mindre miljöbelastningmed positiva effekter på bl.a. bevarande av biologiskmångfald i odlingslandskapet och ambitionen attproducera biologiskt fullvärdiga livsmedel.För det femte skall svenska miljö- och djur-skyddsnormer vara miniminorm för det europeiskajordbruket. bör i EU med kraft verka för enharmonisering av miljöavgifter på kemiska bekämp-ningsmedel och handelsgödsel samt för likvärdigavillkor för animalieproduktionen.För det sjätte är det en viktig konsumentupplys-ning var livsmedlen har producerats och under vilkaformer. Ett gemensamt märkningssystem avseendesåväl ursprung som produktionsmetod skall eftersträ-vas.Jag kan konstatera att det i betänkandet finns enreservation som följer upp denna inriktning. Det ärreservation 9, som står bakom och somjag yrkar bifall till.Jag tackar för att partiet på ett nog-grant sätt har följt upp förslag omreformeringen av EU.Central- och åkermarker skall inte sessom ett problem, utan som en tillgång att användas iden gemensamma livsmedelsproduktionen. Argumen-tet att den gemensamma jordbrukspolitiken är kost-sam måste ses i ljuset av att EU:s samlade kostnaderför jordbrukspolitiken uppgår till av ländernassamlade BNP. Det är alltså inte speciellt mycket. Attklara en integrering av de central- och östeuropeiskaländerna med deras jordbruk kan i denna belysninginte anses vara något oöverstigligt problem.Den europeiska gemenskapens utvidgning österutinnebär att den gemensamma jordbrukspolitikenkommer att omfattas av fler länder. För att omvälv-ningarna av jordbruket i de kommande EU-ländernainte skall bli för dramatiska bör särskilda övergångs-åtgärder tillskapas som möjliggör en försiktig in-slussning av denna jordbruksproduktion. Dessa över-gångsregler skall som utgångspunkt ha de principersom jag diskuterade tidigare.Det innebär att omställningen till ett ekologiskthållbart jordbruk betonas starkt. Särskilda stimulan-sersättningar i syfte att få en övergång till miljövänli-ga och ekologiska brukningsmetoder i nytillträdandeösteuropeiska länder bör övervägas. Också i dennadel har backat upp våra uppfattningarsom finns samlade i reservation 24.Den proposition som detta betänkande bygger påpresenterades strax före det att EU-kommissionenlade fram sitt förslag i Agenda om reformering-en av den gemensamma jordbrukspolitiken.Fru talman! Som väl är har kommissionen intelyssnat på de propåer som den svenska regeringentidigare skickat om en snabb reformering av CAP.Däremot innebär deras förslag att svenskt lantbrukskulle kunna tappa ett antal hundra miljoner i ersätt-ningar. Förslaget är så utformat att missgyn-nas i förhållande till andra länder. Det måste nu liggai regeringens intresse att se till att rättvisa skapas såatt inte svenska lantbrukare får sämre konkurrensför-hållanden gentemot andra länder i den gemensammajordbrukspolitik som skall gälla framöver.Också i denna del har i utskottet följtupp vårt motionskrav. Därför yrkar jag bifall till re-servation 12.Fru talman! Jag har en del positivt att komma medockså. Vi ser positivt på regeringens beslut att inrättaen särskild parlamentarisk referensgrupp som, vad jagförstår, skall kunna följa förhandlingsarbetet och gesynpunkter på detta under resans gång. Det tillgodoserdet krav på en parlamentarisk insyn i det fortsattaförhandlingsarbetet som vi ställde i motionen.Fru talman! Jag ryckte åt mig närjag gick till kammaren. Där hittade jag en intressantartikel med bäring på dagens debatt. Den handlar ombidragsbyråkratin i jordbruket. Det står så här:"Reglerna kring utbetalningarna av EU:s stöd till detsvenska jordbruket är onödigt krångliga. Det tyckerlandets bönder och får medhåll av Riksrevisionsver-ket. "Sedan står det: "RRV konstaterar 'att ivissa fall synes onödigt krångliga men att de störstaadministrativa problemen för ochlänsstyrelserna berodde på de av utformademiljöstöden'. "Fru talman! Det inte så att detta med jordbruksby-råkratin, blanketter och allt det som vi har hört Gud-run beskriva på ett bra sätt är EU:s fel i alladelar. Det är faktiskt hemmagjorda problem. Det ärregeringen som bär ansvaret för det. Det är regeringensom ger instruktioner om hur man skall utforma olikastöd för det svenska jordbruket. Det är Jordbruksver-ket som följer upp detta och utformar blanketterna.Jag skulle kunna fråga och rege-ringen vad ni avser att göra. har ju tydligt sagt att detta är ett hemmagjortproblem skapat av regeringen. Kommer ni mycketsnabbt och kraftfullt att rensa i byråkratin? Det är densignalen som är nödvändig att ge till Jordbruksverket.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Jag blir litet orolig när kd säger vill ha ett jordbruk på lika villkor. Jag tror inteatt , med de vintrar vi har, klarar av specielltlika villkor med . Det kommer alltid attkrävas kompensation för vintern här. Jag skulle viljahöra hur kd resonerar.Ni säger att ni vill ha gemensamma skatter påhandelsgödsel och bekämpningsmedel. Såvitt jag kanse skulle det innebära att man skulle minska de mil-jöskatter som finns i . Vilka effekter trorDan att det får i det svenska lantbruket?Menar att vi i skall införa enjordbruksmarksskatt liknande den som man har iDanmark? Den kostar det danska lantbruket ungefär700 miljoner. Är det också ett område där vill ha lika villkor?I den här debatten säger att man anser skall ha samma villkor som industrin när detgäller elskatten. Därför vill man ta bort perkilowattimme. Industrin har ju också dieselskatt.Innebär detta att anser att det skall varasamma förhållanden på elsidan och på dieselsidan förjordbruk och industri? I så fall undrar jag om kd i sinbudget har tagit bort de 4 ½ miljard som detta handlarom för hela industrin när det gäller dieselskatten.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är en självklarhet attvi skall harmonisera olika skatter och avgifter inomEU. Det är på det sättet vi kan skapa lika konkur-rensvillkor. Det är bara att konstatera att GunnarBjörk i sin utredning mycket tydligt redovisar denackdelar har i det avseendet. Det handlar omenergiskatten, elbeskattningen, dieselskatten ochgödselmedelavgiften. Vi menar att vi måste gå mot enharmonisering. Vad gäller elskatten har vi i flera årkrävt att vi skall jämställa lantbruksföretag med till-verkningsföretag. Det är alltså en skattelättnad där på360 miljoner.Det bästa är om vi kan få upp gödselmedelavgif-ten i övriga EU så att andra EU-länder faktiskt tar utavgifter. Vårt första krav är att den här miljöavgiftenskall gå tillbaka till jordbruket och komma jordbrukettill godo så att man kan arbeta målmedvetet med att fåett miljövänligare jordbruk. Det måste ju vara inrikt-ningen. Så gör man ju i . Det är mycketmärkligt att vi i inte har det som princip. Detär det kravet vi har drivit.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Jag förstår att jag inte får svar på minfrågor. jämför inte alls jordbruk ochjordbruk i alla lägen. jämför han industri ochjordbruk och ibland jordbruk och jordbruk. Jag skullevilja säga att det här är en beställningsutredning somdefinitivt inte tittar på detta i det stora hela. Jag måstetolka svaret så att kd vill införa en jordbruksmarks-skatt i för att harmonisera med . Detförvånar mig.Det förvånar mig också att kd säger att man skallharmonisera skatter och avgifter. Det måste betyda attkd anser att vi skall ha samma elpris i som iDanmark för att bönderna i inte skall gynnaspå bekostnad av bönderna i . Det är nämli-gen så att om man tittar på hela elpriset, vilket natur-ligtvis är det intressanta för dem som betalar el, är detdanska elpriset betydligt högre än det svenska. Ut-redningen petar ut en liten del av elpriset, men det ärju hela elpriset som är intressant. Svenska bönder haralltså ett betydligt billigare elpris än de danska bön-derna. Vi i är inte alls intresserade av atthöja elpriset för de svenska bönderna för att kunnaharmonisera med . Jag måste säga att detfinns oerhört mycket här som haltar.Det förvånar mig att inte fler partier tar upp detfaktum att det anslås 1,3 miljarder i den svenskastatsbudgeten som inte plockas ut av lantbru-ket. Det är faktiskt betydligt mer än de här andraskatterna. Hur kommer det sig att den delen inte ärintressant? Om man vill se till att det svenska lantbru-ket får en så god lönsamhet som möjligt, måste det juvara intressant att plocka hem pengar. Anser inte DanEricsson att det är intressant att det skiljer 1,3 miljar-der mellan vad man skulle kunna ta och vad manfaktiskt tar ut?Björks utredning kräver en betydligt längre debattän detta. Det är en utredning som jag skulle viljaklassa som rent dålig.Anf. 17 () replik:Fru talman!