prot · GL09120 · 1998-06-08 00:00:00 — Det är det konst-stycke som försöker sig på.För det andra gäller det det systembyte som ni än-då föreslår om man läser ganska noga. Det innebär attdet kommer att bli efterfrågan som styr. Vi vet ju attefterfrågan och behov inte alltid är samma sak. Dethär är ett område där detta blir alldeles särskilt tydligt.Med de förslag som lägger fram blirdet andra principer som kommer att fördela på ettannat sätt. Jag är rädd för att det tyvärr kan vara så attäldreboende för senildementa inte kommer att tillhöradet som är mest lönsamt att satsa på.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag vill bara påminna om att vi fick överta en ekonomi i fritt fall medbankkris och räntekris när den borgerliga regeringenstartade . Det var en följd av den ansvarslösapolitik som kulminerade och som har sinarötter i en socialdemokratisk politik i många decenni-er.Vad jag förstår är socialdemokraterna inriktade påatt med alla medel försvara de offentliga vårdmono-polen så lång det är möjligt. Vi har konstaterat attvi under innevarande period, efter att man avskaffadevårdgarantin och etableringsfriheten för läkare, har fårnya köer. Vården har blivit både sämre och dyrare.Jag förstår att gärna vill tonaned effekterna av det här när man nu sitter med ansva-ret i 22 av 23 landsting, när man har posten somkommunstyrelseordförande i 210 kommuner och närman själv sitter med regeringsmakten. Men ansvaretfinns där likväl.Nu är vi eniga inom de borgerliga partierna om attåterinföra vårdgarantin och ta bort köerna. Vi är enigaom att göra det så fort som möjligt. Vi vet att dettaleder till kostnader i ett övergångsskede. Men dessakostnader är långt mer begränsade än vad socialde-mokraterna har sagt i debatten.Vi är alltså beredda att betala vad detta kostar. Detbekräftade i den tidigare sjukvårdsdebatten.Men efter ett övergångsskede blir det både billigareoch bättre utan ständigt växande köer.Under den förra mandatperioden hade vi lägreskatt och kortare köer. Men under denna mandatperi-od har vi fått högre skatt och längre köer.Anf. 44 Socialminister ():Fru talman! Jag vill kalla det som Moderaternavill utföra för ett trolleritrick. De har inte gått med pådet tillskott till kommuner och landsting som rege-ringen har föreslagit och som det finns en majoritetför. Och de säger att de skall garantera varjemedborgare i detta land att all upptänklig vård ochbehandling skall ges i hela Sverige.Jag tror inte att människor går på det tricket eller troratt det är möjligt.Jag vill också påpeka att det som hände med Mo-deraternas förslag både vad gäller läkarmedverkanoch fri etablering var att det blev väldigt många nyaläkare på men i tittar man efterdem än.Den vårdgaranti som Socialdemokraterna faktisktslöt en överenskommelse med Landstingsförbundetom tillsköt man för. Den av-skaffade sig själv efter ett tag.Vi visar i handling att vi vill åstadkomma resultat.Det är klart att långa väntetider skall kortas. Det ärklart att köerna skall kortas. Därför skjuter vi till merpengar, eftersom det behövs. Vården är så hårt pres-sad att den behöver mer resurser. Det går inte att bådeta bort resurser och säga att uppgifternaskall bli större.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Många av våra äldre är ju i olika typerav beroendesituationer. De är beroende av kommu-nens eller någon annans hjälp, och de är alltså ganskautsatta.Det är många äldre och även anhöriga som varkenvågar eller vill ta strid för de rättigheter som de ändåhar . Vi vet också att anmälningar om missförhål-landen ofta kommer efter att den äldre har avlidit.Det är bl.a. därför som talar om olikatyper av garantier för de äldre, eftersom vi anser inte kan ta till vara sin rätt förrän man vet vilkarättigheter som man har.Jag skulle vilja fråga socialministern om hon ärberedd - vilket det finns förslag från bl.a. HSU 2000om - att stärka patientens rättigheter på olika sätt ochom hon är beredd att på olika sätt arbeta för att stärkade äldres rättigheter.Anf. 46 Socialminister ():Fru talman! Svaret på båda dessa frågor är ja. Viarbetar med en proposition som skall framläggas förriksdagen och som handlar just om hur viskall stärka patientens ställning.Jag kan hålla med om att dettaär något som är mycket allvarligt, att så många gamlamänniskor och deras anhöriga inte vågar påtala felak-tigheter och sådant som de känner att de lider av närdet gäller omsorgen och vården av de gamla. Det skallnaturligtvis finnas ett system där det är välkommetmed synpunkter och faktiskt också klagomål. Heladenna proposition syftar ju till att åstadkomma resur-ser nog så att man kan sköta uppdraget att ta hand omvåra gamla och våra sjuka. Den syftar också till att setill att stärka de gamlas position, ställning och villkor.I fråga om detta behöver man bli mycket bättre. Jaghoppas naturligtvis att allmänna råd och regler frånSocialstyrelsen skall hjälpa till och att kvalitetsupp-följningen skall hjälpa till. Men det behövs någotannat också, nämligen en attitydförändring till degamla.Jag tror däremot inte bara på tjusiga begrepp. Engaranti måste ju betyda något, att jag i så fall kanutkräva min rätt. Vad händer om motparten inte upp-fyller denna garanti? Vilka möjligheter har jag då?Innan man lovar och garanterar något skall man setill att man har gett möjligheter att leva upp till ensådan garanti.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Självklart är mycket av detta en atti-tydfråga. Och det finns attityder när det gäller äldre som skrämmer mig. Vi har alla ett stort ansvar attarbeta för att det blir förändringar. Jag är lika oroligsom socialministern i fråga om att beteckna de äldressituation som en tickande bomb. Det är snarare enutmaning för oss alla politiker att se till att det inte ären tickande bomb utan en möjlighet för oss att se tillatt de människor som har byggt upp också fåren bra och värdefull äldrevård när de behöver den ochatt de kan leva ett aktivt liv.Jag tycker också att det låter bra att socialminis-tern säger att man skall se över detta och stärka deäldres ställning. Jag tror att det är helt nödvändigt attdet ändå blir klara regler, så att man som äldre ochsom anhörig vet vad det är som gäller. Om man sedanvill kalla det för garanti, som vi gör, och där man klarttalar om vad den enskilde kan förvänta sig av kom-munen, eller om man vill kalla det för något annatkanske har mindre betydelse. Men jag tror att det äroerhört viktigt att man gör klart vad det är som sam-hället ställer upp med. Och om samhället brister, dåtycker jag att den äldre t.ex. skall få en avgiftsreduk-tion som ett erkännande för att kommunen tyvärr harmissat något en viss dag, t.ex. att intekunde komma. Men då skall den äldre inte hellerbehöva betala för denna tjänst.Anf. 48 Socialminister ():Fru talman! De nationella mål som föreslås i den-na proposition är ju tänkta att fungera på just detsättet, som en drivkraft så att man lokalt och regionaltställer upp den sortens rättighetsförklaringar ellergarantier, eller vad man vill kalla det, i en kommuneller i ett landsting. Jag har redan sett utmärkta exem-pel på kommuner som just har räknat upp vad deäldre får för sina avgifter, vilken vård och omsorgsom kommunen ställer upp med och vilka rättighetersom de äldre har och vilka skyldigheter som kommu-nen har. Då skall man kunna göra en avstämning motdetta.Jag är mer tveksam till de ekonomiska incitamen-ten och hur de kommer att slå. Men det är precis somKerstin säger som jag har tänkt mig skall jobba vidare lokalt och regionalt med dessamål. Det måste betyda något, och det skall vara ettbudskap till den enskilde gamle och hans eller hennesanhöriga vad de skall ha rätt att förvänta sig.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag vill också ta upp en framtidsfrågasom jag tror gäller sjukvårdens väl och ve. Jag villbörja med att ta upp den äldreboom som vi kan väntaoss framöver. Ministern sade att kommer attvara pensionärer omkring när vi 40-talistergår i pension och att det är en resurs som vi skallanvända oss av. Det tror jag är viktigt. Underförståtttänker jag att vi har framför oss en diskussion ompensionsåldern. skall vi ju ha en debattom pensionsreformen som till vissa delar även inne-bär en höjning av pensionsåldern. Men då kommermin fråga. Det gäller ju att människor är friska och hushållar med människor så att de orkar arbetafram till pensionsåldern och är pigga och . Därkommer min tanke om kortare arbetstid in. Man harhaft mängder av försök inom sjukvården med kortarearbetstid, i , , , m.m. Allaförsök visar entydigt att detta är mycket värdefullt.Människor återhämtar sig mycket snabbare när de harkortare arbetsdag, kvaliteten i vården blir mycketbättre, och de får bättre scheman. Detta är perfekt justinom vårdsektorn och framför allt för de deltidsarbe-tande. Det finns en miljon deltidsarbetande inom denoffentliga sektorn som helst av allt vill gå upp i ar-betstid.Jag vill därför veta om ministern har funderat pådessa frågor.Anf. 50 Socialminister ():Fru talman! Jo, det har vi gjort. Det förs ju en de-batt om arbetstiden. Jag tror att detta blir särskilttydligt i vård- och omsorgsyrkena därför att de är såslitsamma. De är både fysiskt och psykiskt påfrestan-de, vilket gör att väldigt många väljer att arbeta deltideftersom de känner att de inte orkar med mer. Föregen del skulle jag mycket väl kunna tänka mig litetkortare arbetstid. Denna fråga kommer att följa oss enlång tid framöver.Hur skall man åstadkomma detta? Skall vi gene-rellt korta arbetstiden, eller skall detta ske avtalsvä-gen? har ju linjen varit att man föredrar attavtalsvägen komma fram till kortare arbetstid. Menjag är inte alls främmande för att vi behöver kortaarbetstiden. Det är naturligtvis också en välfärdsfråga.Vidare är det så orättvist. De som har jobb jobbarsom galningar. De jobbar mer än heltid, medan mångagår utan jobb. Det är en paradox i sig.Anf. 51 () replik:Fru talman! Jag tackar för det! I går såg jag ettTV-program från . Tydligen har man där påmånga håll inom sjukvården infört sex timmars dag,just som ett rekryteringsargument. Det var svenskasjuksköterskor och tandläkare som intervjuades. Detyckte att det var ett fantastiskt bra system. Jag tror atten sådan sak ökar attraktiviteten vad gäller vården.I frågan om detta skall ske genom lagstiftning elleravtalsvägen kan jag bara säga att det i och med att dethandlar om den offentliga sektorn är en självklarhetatt det skall ske genom lagstiftning. Risken är annarsuppenbar att det blir orättvisor på arbetsmarknaden.Det gick ju väldigt bra tidigare då vi kortade ned tidenfrån 48 . Det skedde till övervägandedelen genom lagstiftning.Anf. 52 () replik:Fru talman! Som jag sade tidigare tycker jag attdet är bra att de nationella målen har kommit fram.Det finns mycket i skrivningarna här som jag tycker ärväldigt bra. Ännu bättre blev det när vi fick behandladet hela i utskottet och göra ytterligare några tillkän-nagivanden på punkter där det rådde oklarhet. Detfinns dock fortfarande en del saker som jag ansertillhör det litet ofullbordade i de här sammanhangen.Margot sade här att en idé med målenär att de på något sätt skall utgöra en drivkraft gente-mot kommuner och landsting. På en punkt är detemellertid synd att regeringen inte har velat gå längreän man har gjort. Det gäller då valfriheten, den en-skildes möjligheter och rätt att få välja vårdgivare,eller former för vården. Observera att jag inte talarom vården som sådan! Det måste ju ske en behovs-prövning. Behoven är alltså styrande. I stället handlardet om sättet på vilket vården skall utföras och omvem som skall utföra den. Här tycker jag inte att re-geringen fullt ut har velat gå till mötes de önskemåloch krav som har funnits. Jag har inte riktigt förståttdet. T.o.m. inom barnomsorgen är det ju tillåtet attfritt välja vårdgivare för sina barn men inom det härområdet skall det inte vara så.Sedan gäller det en sak som litet grand har berörtshär, nämligen vårdcheckar, servicecheckar o.d. som vihar tagit upp. Ytterst handlar det egentligen om attmöjliggöra att äldre människor klarar sig längre i sitteget boende innan de måste tas in för vård och om-sorg. Det är den utgångspunkten som måste finnashär. På den punkten skulle jag vilja rekommenderasocialministern att titta närmare på våra förslag omservicecheckar. Träffsäkerheten med utgångspunkt idet som socialministern säger att hon vill uppnå är därganska bra.Anf. 53 Socialminister ():Fru talman! Jag räknade med att utskottet skulleförbättra den här produkten. Det har ni i utskottetockså gjort. Det är klart att det inte är vi som sitterinne med alla goda idéer. Utskottet har på flera sättkommit med många goda exempel och idéer menockså med tillkännagivanden, som vi naturligtvismåste ta till oss och se till att vi rättar oss efter. Dennaprodukt har alltså blivit bättre i och med utskottsbe-handlingen.Systemet med servicetjänster finns ju redan på an-nat håll. Vad man har bedömt är väl att det är svårt attpassa in det hela i vårt skattesystem och att få det attfungera; om man nu skall ge sig in i en sakdebatt i justdet avseendet. I övrigt tycker jag att det faktiskt är ettganska sympatiskt förslag. Också när det gäller en delav vad i övrigt säger kan jag barahålla med. Jag tror att det är mycket viktigt att kom-munerna funderar över hur man skall öka valfriheten- att faktiskt se till att man kan komma fram till ettkooperativt äldreboende och att fler driftsformerhittas i äldreboendet så att valfriheten ökar. Detta ärotroligt viktigt. Det här kan man göra utan att behövabryta mot principen om att detta skall ske efter behov.Här har vi, inte minst i , sett många bra ex-empel på äldreboende i kooperativ form. Jag trormycket på ett sådant system. Det innebär nog en stör-re tillfredsställelse för dem som jobbar där men ocksåför de gamla själva. Frågan är således viktig.Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag noterar med glädje att socialminis-tern uppfattar processen genom som enförädlingsprocess. gläder det mig natur-ligtvis att det inte är moms på det, för då skulle detkanske också kosta pengar.Detta med rätten till valfrihet är många gångerförenat med problem ute i kommunerna. Många äldretycker kanske att anhörigvård är att föredra, dvs. attnågon anhörig sköter vården. Kanske tycker ocksåden anhörige det. Men här är det ofta så att regelsys-temen inte medger den möjligheten. I varje fall för-hindras den.Jag läste i en tidning om en mor och endotter. Dottern sköter mamman . be-hövs det till men plötsligt täcksdet hela inte av regelsystemet. Just den typen av valav vårdgivare och former för vården tycker jag måsteutgöra en viktig del av detta med självbestämmande,valfrihet och livskvalitet.Servicecheckar är alltså vår variant för att stimule-ra tjänstesektorn, i det här fallet till förmån för degamla. Vårt system är litet annorlunda jämfört medsystemet med avdragsrätt. I vårt fall handlar det omett rent och skärt checksystem så att säga. Man får viaförsäkringskassan eller posten köpa subventioneradecheckar som man sedan betalar med. Det är ett ganskarakt och enkelt system. Varken kommunerna ellerskattemyndigheterna, och inte eller någon annan,blandas in. Staten hanterar detta utan vidare via sinakanaler. Det är alltså fråga om ett till socialministernstankegångar mycket mera anpassat system, om jag fåruttrycka det så.Anf. 55 ()replik:Fru talman! Det här med kooperativa former föräldreboende är ganska intressant. Vi har ju föräldra-kooperativ när det gäller barnomsorgen. Jag haribland funderat på om det inte vore dags att startanågon form av barnkooperativ inom äldreomsorgen,just för att ha kvar ansvaret men kanske få en avlast-ning vid vård i hemmet, något som många inte får.Det var dock egentligen inte den saken som jag hadetänkt ta upp med socialministern. I stället gäller detmera detta med att vara äldre.Jag tycker att det är positivt att socialministernpekar på att vi är många som är äldre och som fortfa-rande är pigga och inte har behov av vård. Däremothar vi behov av att behövas i samhället. Dessutomgäller det vikten att få människor att vara med och attengagera sig. Till min glädje har jag upptäckt att vi ivårt parti har fått in flera pensionärer som efter att hagått i pension har börjat med kommunpolitik. De harinsett att de nu har tid. Jag tycker att det är väldigtpositivt när människor tar ansvar på det sättet. Fördetta behövs det som socialministern tog upp, nämli-gen forskning kring vilka behov vi har när vi bliräldre, vilka sjukdomar vi kanske får osv. Det är alltsåpositivt att detta också kommer med.Dessutom gäller det detta med att vi blir sämreoch behöver vård och omsorg samt att även persona-len skall kunna utvecklas och gå vidare i sitt arbete.Socialministern var inne på frågan om någon formav hushållstjänster. Men har inte socialministern fun-derat på vikten av skatteväxling - sänkt skatt på arbe-te och arbetsgivaravgifter samt höjd skatt till följd avmiljöbelastningen, dvs. På det viset blirdet ett betydligt större utrymme för kommunerna attha personal och god service för sina gamla.Anf. 56 Socialminister ():Fru talman! och alla andraär väl liksom jag väldigt glada över att jag inte ärskatteminister. Jag är inte bra på skattefrågor överhuvud taget. Däremot har jag verkligen noterat beho-vet av servicetjänster för gamla. Som jag sade i etttidigare inlägg utgår jag från att den här debatten gårvidare. Försöken med att hitta bra lösningar på dettaproblem måste fortgå.Redan i dag finns det äldrekooperativ, som kanske vet. Jag tror att man försökerhitta mellanformer och kombinationer som gör att detgår lättare att anpassa sig efter de anhörigas och degamlas behov. Det är viktigt att vara öppen för detoch att jobba smidigt med det.Vi skall väl försöka plocka fram så många godaexempel som möjligt och sprida dem, och vi skall haett gott samarbete med både landsting och kommunerför att öppna.Det blev en ganska infekterad debatt med anled-ning av alla vårdskandalerna. Var det privat verksam-het som var dålig, eller var det kommunalt drivenverksamhet som var dålig? Hur ligger det till? Går detöver huvud taget att jämföra på det sättet?Jag har en pragmatisk inställning. Om man kankontrollera kvaliteten och verkligen garantera attvården ges på ett bra sätt, om man kan följa kvaliteteni äldreomsorgen, tycker jag att det är okej också medandra entreprenörer, med privata entreprenörer, ko-operativ eller andra blandformer. Det är viktigt. Menom man inte tycker att man kan kontrollera kvaliteten,att det blir en god vård och omsorg, skall man behålladet i egen regi. Här skall vi naturligtvis ta hjälp avSocialstyrelsen för att se till att vi får en kvalitetshöj-ning i hela äldreomsorgen och ett sätt att mäta den.Anf. 57 ()replik:Fru talman! Jag håller med socialministern om attdet viktiga är att man kan kontrollera kvaliteten ävenom det är andra ägandeformer. Men man kan inte seatt det därför blir en mindre skattekostnad. Även omdet är någon annan som har driften av en boendeformmåste det finansieras, och det görs ändå via den of-fentliga budgeten, via kommunens budget. Om manskall minska kostnaderna i ett äldreboende skär manförmodligen ned på personalen, och då minskar ocksåkvaliteten. Det krävs ju händer för att man skall hinnamed. Ju mer vårdkrävande våra äldre blir, genom attde lever , desto mer resurser i form av personalbehövs det. Det är viktigt att vara medveten om det.Vi måste ju planera så att vi har de resurserna, för attkunna tillgodose de äldres behov - om vi nu skallklara de vackra mål som vi skall besluta om . Demålen är väldigt fina i sig när man läser om dem, mendet måste också till resurser för att vi skall leva upptill dem. Annars ger man ett dubbelt budskap; kom-munerna kanske förväntar sig att få resurser, mensedan finns de inte.Hans Karlsson sade att de 4 miljarderna räckte till12 000 anställda. Men då skall man också veta att detförutsätter att man inte gör någonting annat för depengarna än anställer ny personal. Dessutom skall dedelas mellan barnomsorg, skola, sjukvård och äldre-omsorg. En fjärdedel av det är 3 000, och då blir detkanske 8 personer per kommun. I en liten kommunkan 8 personer räcka till för att ge ett bra tillskott,men i en stor kommun kanske det är ganska litet.Anf. 58 Socialminister ():Fru talman! Vad vi har kunnat se av statistik ochuppgifter från både och kommun- ochlandstingsförbunden är att det är väldigt stora skillna-der mellan kommunerna. I somliga kommuner harman haft en mycket stark prioritering av den här frå-gan, och det innebär att man inte har skurit ned sär-skilt mycket på personalen eller lyckats följa med iutvecklingen av antalet äldre, medan man på andrahåll haft en ganska jobbig ökning av behoven och enminskning av antalet anställda.Det går inte att generalisera, och det går inte helleratt detaljstyra pengarna, därför att det måste också fåvara kommunen som ser till hur resurserna skall an-vändas på bästa sätt just där. Det hänger ihop medresurstilldelningen, särskilt i när vi vet att ef-fektivisering och pressen har varit så hård på kommu-ner och landsting och de har haft stora ekonomiskasaneringsplaner också där. Då kan man inte påstå attdet finns mer luft att pressa ur systemet, utan härbehövs det ett resurstillskott om vi skall kunna levaupp till nya, djärvare mål.Det är därför vi skjuter till pengar till kommuneroch landsting. Det är därför vi gör en beställning ochen tydlig prioritering. Vi säger att det är omsorgen omde gamla och sjuka och barnen som skall komma iförsta hand. Det är där vi förväntar oss att insatsernaskall riktas till de områdena.Det är också det som bekymrar mig med alternati-ven, dvs. att man vill gå till andra system, som jag ärrädd för skapar större klyftor och större ojämlikhet.Det vill jag inte vara med om.Anf. 59 ():Fru talman! Det finns knappast någotämne i svensk politik som har intresserat och engage-rat så många människor som just äldrevården. Vi harfått belägg för detta i dagens kammardebatt men fram-för allt i otaliga artiklar i pressen och de många ut-redningar och rapporter som producerats under desenaste åren. har kontinuerligt följtupp ädelreformen, och statliga utredningar har gjortanalyser och kommit med förslag för att avhjälpabristerna i dagens vård och omsorg.Som ett resultat av detta har regeringen lagt frampropositionen om en nationell handlingsplan för äld-repolitiken. Denna bok på 135 sidor innehåller enmängd vackra ord och allmänt välvilliga skrivningarämnade att förbättra vården och omsorgen för deäldre, men väldigt litet av konkreta förslag för attåstadkomma detta. Somliga frågor hänskjuts försik-tigtvis till ytterligare utredningar, vilket innebär attproblemen skjuts på framtiden.Jag är väl medveten om att äldrevården måsteföljas upp kontinuerligt och att en noggrann tillsyn ärnödvändig, lika väl som att vissa frågor måste utredasytterligare.Det går dock att verkställa merpartenav de förslag som vi moderater framför i våra motio-ner. Lika väl kunde propositionen ha utmynnat i di-rekta förslag för omedelbara åtgärder. Uttrycket"medan gräset gror dör kon" kommer osökt i tankar-na. De äldre som är i behov av förbättringarinom vård och omsorg kan av naturliga skäl inte vän-ta. Deras behov finns just . Det finns inget skäl attvänta, eftersom det finns tillräckligt med faktaunder-lag i befintliga utredningar.I dagens betänkande behandlas nära 200 yrkan-den. Glädjande nog har det varit möjligt att enas omnågra, vilket har resulterat i fem tillkännagivanden tillregeringen. Vi är alla, såvitt jag har förstått, mycketglada i dagens kammardebatt att så har skett, att vi harkommit några steg ytterligare på vägen. läkare i det särskilda boendet, slopandet av 65-årsgränsen för personlig assistans och rätten till an-hörigstöd. Ansvarig läkare och rätt till anhörigstöd ärnågot som vi moderater har pläderat för sedan lång tidtillbaka. Dessa tillkännagivanden är av stor betydelseför vårdtagarna och deras anhöriga. Men mycket merskulle ha varit möjligt att besluta om.Fru talman! har mer än 1 ½ miljonmänniskor som är . Det är en stor andelav befolkningen. Det är självklart så att deras behovoch förutsättningar är mycket olika.