prot · GL0983 · 1998-03-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:83Torsdagen den 19 marsKl. 12.00 - 15.58Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 mars.2 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Förslag till rådets direktiv om harmonisering av hu-vudbestämmelserna för kreditförsäkringar för me-dellånga och långa exportaffärer KOM (97) 2643 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1997/98:112 till socialutskottetMotioner1997/98:A9 och A10 till arbetsmarknadsutskottet1997/98:T12-T19 trafikutskottet1997/98:L12-L15 till lagutskottet1997/98:U22-U24 till utrikesutskottet1997/98:K27 till konstitutionsutskottet4 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 18 marsUbU15 Jämställdhetsfrågor inom utbildningsvä-sendetMom. 3 (jämställdhetsarbetet inom )1. utskottet2. 4 i motsvarande del (kd)Votering:235 för utskottet11 för res. 415 avstod88 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 63 m, 19 c, 1 fp, 17 v, 11 mpFör res. 4: 11 kdAvstod: 1 c, 14 fpFrånvarande: 37 s, 17 m, 7 c, 11 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdLena Klevenås (s) anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 5 (redovisning av jämställdhet i skolan)1. utskottet2. 6 (m)Votering:201 för utskottet64 för res. 61 avstod83 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 20 c, 15 fp, 18 v, 11 mp, 11 kdFör res. 6: 63 m, 1 fpAvstod: 1 fpFrånvarande: 35 s, 17 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 4 kdMom. 6 (yrkeslärares funktion att stödja val av förkönet otypisk yrkesutbildning)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 7 och 8 (jämställdhet som delämne inom sexu-alundervisningen, m.m.)1. utskottet2. 7 i motsvarande del (mp)Votering:254 för utskottet11 för res. 71 avstod83 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 63 m, 19 c, 17 fp, 18 v, 11 kdFör res. 7: 11 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 35 s, 17 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 4 kdMom. 11 (begränsningen i meriteringstid för ansökantill forskarassistenttjänst)1. utskottet2. 8 (mp, kd)Votering:242 för utskottet23 för res. 81 avstod83 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 63 m, 20 c, 15 fp, 18 vFör res. 8: 1 fp, 11 mp, 11 kdAvstod: 1 fpFrånvarande: 35 s, 17 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 4 kdMom. 13 (jämställdhetsrevisioner vid forskningsrå-den)1. utskottet2. 9 (c, fp)Votering:230 för utskottet37 för res. 982 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 64 m, 17 v, 11 mp, 11 kdFör res. 9: 20 c, 17 fpFrånvarande: 34 s, 16 m, 7 c, 9 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU15 SkogsbrukMom. 4 (ägarstrukturen)1. utskottet2. 2 (m)Votering:204 för utskottet64 för res. 281 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 20 c, 17 fp, 18 v, 11 mp, 11 kdFör res. 2: 64 mFrånvarande: 34 s, 16 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 4 kdMom. 7 (slutavverkningsålder m.m.)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:216 för utskottet11 för res. 737 avstod85 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 62 m, 2 c, 17 fp, 8 v, 1 kdFör res. 7: 11 mpAvstod: 1 s, 17 c, 9 v, 10 kdFrånvarande: 34 s, 18 m, 8 c, 9 fp, 5 v, 7 mp, 4 kdMom. 8 (säkerhet för återplantering)1. utskottet2. 8 (m)Votering:185 för utskottet73 för res. 89 avstod82 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 2 m, 20 c, 17 fp, 9 v, 10 kdFör res. 8: 62 m, 11 mpAvstod: 9 vFrånvarande: 34 s, 16 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 5 kdMom. 9 (skydd av skogsmark för naturvård)1. utskottet2. 9 (c)3. res. 10 (mp)Förberedande votering:28 för res. 912 för res. 10228 avstod81 frånvarandeKammaren biträdde res. 9.Huvudvotering:222 för utskottet20 för res. 926 avstod81 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 64 m, 17 fp, 4 v, 11 kdFör res. 9: 20 cAvstod: 1 s, 14 v, 11 mpFrånvarande: 34 s, 16 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 4 kdMom. 17 (rotsnurr)1. utskottet2. 13 (v, mp)Votering:237 för utskottet31 för res. 1381 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 64 m, 20 c, 17 fp, 11 kdFör res. 13: 2 s, 18 v, 11 mpFrånvarande: 34 s, 16 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU8 Trafiksäkerhet m.m.Mom. 2 (skatten på motorfordon)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:175 för utskottet82 för res. 111 avstod81 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 20 c, 18 v, 10 mpFör res. 1: 64 m, 17 fp, 1 kdAvstod: 1 mp, 10 kdFrånvarande: 34 s, 16 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 4 kdMom. 7 (användning av motorvärmare och katalysa-torvärmare)1. utskottet2. 2 (c, mp)Votering:236 för utskottet32 för res. 281 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 63 m, 17 fp, 18 v, 11 kdFör res. 2: 1 m, 20 c, 11 mpFrånvarande: 34 s, 16 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 4 kdMom. 12 (AB ensamrätt attutföra kontrollbesiktningar)1. utskottet2. res.4 (m, c, fp)Votering:157 för utskottet111 för res. 481 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 1 c, 18 v, 11 mpFör res. 4: 64 m, 19 c, 17 fp, 11 kdFrånvarande: 34 s, 16 m, 7 c, 9 fp, 4 v, 7 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att näringsutskottets betän-kande NU7 samt kulturutskottets betänkanden KrU7,KrU8 och KrU9 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.5 § Ändring i minerallagenFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1997/98:NU7Ändring i minerallagen (prop. 1997/98:47)Anf. 1 ():Fru talman! har regionalpoliti-ken debatterats flitigt. Vi har från vår sida menat attinga regionalpolitiska åtgärder i världen kan kompen-sera ett bristfälligt näringsklimat. Framför allt de småföretagens förutsättningar är eftersatta. Att förbättraför dem är en högprioriterad fråga.Höjning av bensin- och dieselskatterna, höjning avgränsen för reseavdraget, chockbantningen av för-svarsindustrin och den förtida avvecklingen av kärn-kraften är åtgärder som försvårar för glesbygden ochpåskyndar avfolkningen. Den här flyttlasspolitikenmåste stoppas.För många delar av landet och inte minst för gles-bygden är mineralfrågorna viktiga. I slutet av 1997fanns det i Bergslagen, och Skellefteåfäl-ten 16 gruvor. Gruvindustrin omsätter 6-7 miljarderkronor . Årsproduktionen är 29 miljoner tonmalm, varav hälften järnmalm.Sedan den borgerliga regeringen avreglerade mi-nerallagen och avskaffade den statliga prospektering-en har prospekteringen ökat ordentligt, inte minstbland utländska företag. Det beror på att den tidigarediskrimineringen avskaffats. prospekteradesdet för i , vilket var enbetydande ökning mot tidigare. ökade pro-spekteringen ytterligare till 181 miljoner för att 1996stanna på 180 miljoner. Hälften av prospekteringengjordes av företag med utländskt ägande.Antalet nya undersökningstillstånd har vuxit från83 stycken 1993 till 218 stycken 1997. Om man utgårfrån siffror kan man konstatera att avde samlade investeringarna i prospektering görs föratt finna basmetaller, för att söka guld och någraenstaka procent för att finna industrimineral. Värt attnotera är också att ungefär en tredjedel av den samla-de prospekteringen görs i nära anslutning till redanexisterande gruvor. Malmbasen utvecklas också posi-tivt. Malmbasens medianvärde har legat kring 229miljoner ton, och var det 213miljoner. Den dominerande delen finns förstås i Ai-tikgruvan. menar för sin del att ut-vecklingen av prospekteringen varit klart positiv.Den nya minerallagen har alltså väsentligen funge-rat bra - det är värt att slå fast. Utvecklingen i bran-schen har varit positiv.Fru talman! måste den som utfört en under-sökning redovisa vilka undersökningar som gjorts ochvem som förvarar undersökningsresultaten. Dettaskall redovisas inom efter att undersök-ningstillståndet upphört att gälla utan att en bearbet-ningskoncession har erhållits. Däremot skall man intelämna in själva resultaten. Det gör att dessa kan efter-frågas och eventuellt köpas från innehavaren av andraintresserade företag. Det är en kunskapsmarknad.Regeringen och majoriteten vill nu att de till-ståndshavare som bedriver undersökningar som inteleder fram till bearbetningskoncession skall tvingasatt lämna in undersökningsresultat i form av rådata tillstaten. Detta skall ske efter utgångettillstånd.Men att prospektera är att investera i en immate-riell tillgång. Det är en kunskapsinvestering, inte allsolik ett tillverkningsföretags investering i framtidaprodukter. Det är prospekteringsföretaget som ägerkunskapen, och det går inte att hävda att värdet avkunskapen, alltså resultatet av prospekteringen, ärförsumbart. Tvärtom är det substansen i ett prospek-teringsföretag.För ett företag som investerar i undersöknings-verksamhet innebär förslaget en försämring jämförtmed nuvarande regler, som ger företag exklusiv rätttill de egna undersökningsresultaten. Vi kan frånmoderat sida inte utesluta att det blir färre prospekte-ringar till följd av regeringens förslag.Nuvarande regler och rapporteringsskyldigheter ärtillräckliga och har knappast orsakat problem. Densom vill förändra regelverket borde rimligen kunnapåvisa nyttan med förändringen, men det har integjorts här.Dessutom får kombinationen av sekretessreglernaoch kravet på inlämning av resultaten ganska underli-ga effekter. Efter en karenstid skall statengöra undersökningsresultaten offentliga. Karenstidenslängd gör att resultaten likväl kan komma att behövaköpas av ett företag som fått undersökningstillstånd iett redan tidigare undersökt område - detta för attundvika dubbelarbete.Om å andra sidan det tillkommande företaget pas-sivt väntar ut resultaten innebär det att resultaten blirtillgängliga som undersökningstillståndetgår ut. Men om ett tillkommande företag ändå måsteköpa resultaten, varför skall man då tvinga det förstaföretaget att lämna in dem? Förvånande nog skrivermajoriteten dock att grundtillståndet kan förlängasmed om tillståndshavaren har gjorten ändamålsenlig undersökning eller om tillståndsha-varen har godtagbara skäl till att undersökningen intehar skett och gör sannolikt att området kommer attundersökas.Innebär den här markeringen att majoriteten finnerdet acceptabelt att företag med nya undersöknings-tillstånd passivt väntar ut att sekretessen skall hävasför tidigare undersökningsresultat? På vilket sätt bi-drar det till en ökad prospektering och ökad effektivi-tet i prospekteringen, som majoriteten säger sig viljavärna om? Det här exemplet visar att majoritetensförslag behöver tänkas igenom på nytt.Fru talman! Ett allvarligt hinder för prospekte-ringsföretagen är den stora ärendebalansen hosbergmästaren. fanns det 260 obe-handlade ansökningar, vissa så gamla att de inkomredan under år 1994. Handläggningstiderna har varitalldeles för långa, . Det är viktigt attvi vårdar det goda klimatet för prospekteringsföretagoch prospektering i . Därför måste behand-lingen av ansökningar effektiviseras.Det finns visserligen tecken som tyder på att dennya bergmästaren har uppmärksammat problemen,men det växande intresset för prospekteringsaktivitetsom branschen visar understryker hur viktigt det är atteffektiviteten i handläggningen verkligen ökas. Vimenar att regeringen bör utreda vilka faktorer sombromsar tillståndsgivningen och vidta lämpliga åtgär-der, inte minst vad gäller ökad IT-användning.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till den mo-derata reservationen 2, även om vi självklart stårbakom även övriga reservationer.Anf. 2 ():Fru talman! Vi har alla anledning att glädja oss åtden utveckling som skett inom svensk mineralhante-ring , sedan den gamla minerallagenförändrades radikalt . Ett av syftenamed förändringarna var att prospekteringsverksamhe-ten och därmed också gruvbrytningenskulle öka. Den nya minerallagen har i själva verketvarit så lyckad i det avseendet att det starkt ökadeintresset för prospektering skapat så långa kötider föratt få undersökningstillstånd att detta framstårsom det största problemet i den svenska mineralhan-teringen.Utskottets majoritet anser att IT-utvecklingen ochpåbörjade arbeten inom Bergsstaten är tillräckliga föratt lösa detta köproblem. Vi i är av enannan uppfattning och anser att frågan är så viktig attregeringen bör låta utreda vilka faktorer som bromsartillståndsgivningen och sedan vidta snabba motåtgär-der.Bergsstatens distriktsindelning är troligen en av debromsande faktorerna, och vi tillstyrker därför rege-ringens förslag att en bergmästare får ansvaret förtillståndsgivningen och tillsynen i hela landet. När detsedan gäller lokaliseringen av bergmästaren så föror-dar vi i framför utskottsmajoritetensförslag om lokalisering till Luleå.Förutom de uppenbara lokaliseringspolitiska skä-len för anser vi att en samlokalisering av berg-mästaren och de i befintliga mineralrelateradeverksamheterna, t.ex. SGU:s mineralinformationskon-tor och det nationella borrkärnearkivet med fleraverksamheter, skulle skapa synergieffekter och ytter-ligare stimulanser till utveckling av den svenska mine-ralnäringen.Fru talman! De övriga frågor som propositionentar upp anser vi i inte är av den karaktärenatt det brådskar med förändringar av den nu gällandeminerallagen. Lagen har ju i stort sett fungerat bra ochgett avsett resultat, bland annat i form av starkt ökatintresse för prospektering i Sverige.I alla näringspolitiska sammanhang betonas värdetav stabila spelregler. Mineralprospektering är ettextremt långsiktigt risktagande. Villigheten att talångsiktiga risker minskar givetvis om spelreglerna iett land ändras för ofta. Det är därför av största viktatt de ändringar av minerallagen som görs kan varastabila över mycket . Vi anser att man måste tade signaler som nått utskottet på allvar. De går ut påatt större hänsyn måste tas till förhållandena i vårakonkurrentländer, t.ex. och . Detvore olyckligt om vi fattar beslut som försämrarSveriges konkurrenskraft i tävlingen om det interna-tionella prospekteringskapitalet - beslut som inom ennära framtid återigen måste ändras.Det behövs enligt vår uppfattning en mer grundliganalys av motsvarande lagstiftning i andra länderinnan beslut fattas om förändringar i den svenskalagstiftningen. I utskottet har vi fått redovisat en deljämförelser som visar likheter och olikheter i konkur-rentländernas minerallagstiftning, men enligt våruppfattning behövs mer analyser och överväganden.Vi yrkar alltså avslag på propositionen i dessadelar, och jag yrkar därför bifall till vår reservation nr3. Eftersom vi i vill avslå stora delar avpropositionen så kommer vi heller inte att delta iomröstningarna om dessa delar.Anf. 3 ():Fru talman! De ändringar som regeringen föreslåri minerallagen syftar till att underlätta och effektivise-ra verksamheten för prospektörer och gruvföretag.Ändringarna skall alltså innebära en ökning avgruvverksamheten i Sverige.De ändringar som föreslås är i huvudsak bra ocksåenligt . En mycket viktig ändring är attdet nu införs skyldighet att redovisa resultatet avjordundersökningar. En prospektör som inte har föravsikt att starta bearbetning skall till bergmästareninlämna uppgifter om vilka undersökningar som hargjorts, vem som har utfört dem och dessutom en kartaöver det undersökta området. Till detta skall fogasresultatet av undersökningen i form av rådata. Uppgif-terna skall inlämnas efter det atttillståndet upphört. Denna regelförändring är bra. Denkommer att påverka prospektering och gruvverksam-het positivt.Regeringen och utskottet är emellertid något non-chalanta på ett antal andra punkter. Man föreslår attsekretesstiden för undersökningsresultaten skall . Enligt förmenande borde detvara fullt tillräckligt med sekretess. Riksdagenborde bara intresserad av att få den geologiska infor-mationen spridd så snabbt som möjligt.Vänsterpartiet föreslår tillsammans med Miljöpar-tiet att regeringen utreder möjligheten till royalty igruvnäringen. Visserligen kan man säga att bortta-gandet av den s.k. kronandelen ligger i linje med enpolitik som vill minska statens och samhällets roll inäringspolitiken. Motivet för att inte införa royaltyigen sägs vara att detta skulle minska företagens eko-nomiska utrymme och därmed hämma prospekteringoch en livskraftig mineralindustri i . Motionä-rerna tycker emellertid att det finns många fördelarför ett gruvföretag med att investera i . Sveri-ge har låg bolagsskatt och en god infrastruktur m.m.Man kan också se på frågan om royalty eller kro-nandel på litet olika sätt. Ett land som vill locka ut-ländska investerare bör visa på goda möjligheter atthitta olika . Att det i landet används ett systemmed royalty kan i sådana fall vara till fördel. Ländersom inte använder royalty kan däremot komma attframstå som mindre intressanta.Fru talman! Det är antagligen en allmän uppfatt-ning att mineralprospektering och gruvdrift endastförekommer i landets nordliga landskap. Men detpågår faktiskt prospektering också i de södra landska-pen. I och kommuner har gruvbo-laget två stycken undersökningstillståndför guld. Gruvbolagets tillstånd att leta efter guld påsammanlagt oroar dock lokalbefolkning-en ganska ordentligt. Den anser sig helt utlämnad ochser framtida gruvbrytning som ett hot, inte som enmöjlighet. Berörda markägare anser inte att den mine-rallag vi nu diskuterar tar hänsyn till deras intressen.Med anledning av den uppkomna situationen igränstrakterna mellan och , och attdet förvisso kan skilja mycket i förutsättningarnamellan södra och norra vad gäller möjlighe-terna till gruvdrift vore det naturligtvis bra om majori-teten och kunde redogöra för de boendesoch markägarnas lagliga möjligheter. Kan exempelvisett gruvbolag utan de boendes och markägarnas till-stånd anlägga vägar, bygga fabriksanläggningar ellerskapa stora sår i naturen?Det vore bra om denna debatt kunde lugna alla demänniskor som oroar sig för vad som kan händamed deras hembygd.Jag har tidigare tagit upp det rimliga i att gruvbo-lag får betala en royalty till staten. I reservationensägs också att man bör undersöka möjligheten attåterföra vissa medel till den bygd där gruvhanteringpågår. I detta fall, med gruvhantering i en relativttätbefolkad bygd, blir det än mer uppenbart att enroyalty eller kronandel skulle vara befogad.Fru talman! I betänkandet tar utskottet ocksåställning till förändring och placering av Bergsstaten.Vänsterpartiet ställer sig bakom den distriktsindel-ningen men anser att man borde ta chansentill ny placeringsort. Utskottets majoritet anser attBergsstaten skall ligga kvar i . Man hänvisar tillbranschens egna önskemål, närheten och kopplingentill samt till de goda kom-munikationerna.Vänsterpartiet m.fl. anser att det borde vara intres-sant att utreda möjligheterna att placera Bergsstaten iMalå. Där finns redan som sagt SGU:s mineralinfor-mationskontor, det s.k. borrkärnearkivet och ävenandra georelaterade verksamheter. Ur ren prospekte-ringssynvinkel finns det fördelar med . Men mankan inte undgå, precis som sade, att idetta sammanhang också se de regionalpolitiska möj-ligheterna. En flyttning av Bergsstaten till är enovanligt god regionalpolitisk åtgärd. Det är mycketsällan man får chansen till så här goda utlokalisering-ar. I nästan alla andra fall ställs man inför ganskastora problem när man skall försöka vidta liknandeåtgärder. I detta fall skulle det hela klart och tydligtstärka inland ganska väsentligt. Samtidigtmåste man säga att skulle klara detta utan någrastörre problem.Med anledning av det här anförda yrkar jag bifalltill reservationerna 1 och 10.Anf. 4 ():Fru talman! anser att ett land eller enregion behöver kontroll över sina naturresurser för attkunna påverka utvecklingen. Vi förespråkar lokal,regional och nationell kontroll över jord, skog, malmoch annan infrastruktur. Jordförvärvslagarna måsteutformas så att det därmed är möjligt att upprätthållakontroll över dessa viktiga resurser.Tillväxtförespråkarnas tes att tillväxt är nödvändigför att skapa resurser till miljövård fungerar inte efter-som miljön blir underordnad ekonomin. All mänskligproduktion har sitt pris i form av energi- och råvaru-förbrukning. Mycket av det som vi kallar pro-duktion är i själva verket konsumtion - konsumtionav naturresurser.Fru talman! Vi i vill inte bara starktbetona naturskydds- och miljöintressen i sambandmed undersökning och utvinning av mineralfyndighe-ter. Vi lägger stor vikt vid att man beaktar att minera-lerna är begränsade. De är inte förnybara. Det finnsbara dessa på den här planeten och för den härmänskligheten. De skall räcka för dagens och förkommande generationer.Minerallagstiftningen aktualiserar solidaritet medmänniskor i vårt land, med natur och med det ekolo-giska systemet, med världens folk och inte minst medkommande generationer. Detta är de solidariteter somvi gröna inleder vårt partiprogram med.Det handlar om hushållning och naturresurser, vil-ket borde avspeglas i dagens politik och lagstiftning.Men så är inte fallet. I stället främjas en snabbareexploatering av mineraler. Betänkandet genomsyrasav föreställningen att mineraltillgångarna i princip ärobegränsade och att en snabb och effektiv exploate-ring är önskvärd, legitim och bör underlättas. Kvanti-tet går för kvalitet. Penningen går före bevarandein-tressena.Miljöpartiet har kämpat för att mark-ägare, kommun och stat skall ha vetorätt gentemotexploatörer. Vi har drivit frågan om och om igen föratt begränsa den areal som exploatören vill muta in. Iett fall har det handlat om av landet. Vi harockså krävt att ansökningsavgifterna skall höjas radi-kalt. Vi anser att bevarandesynpunkterna alltid skallha företräde framför exploateringsintressena. Därförmenar vi att försiktighetsprincipen skall gå före kom-mersiella intressen. Hänsyn till miljön skall styra.Det heter ju att skall ställas om till ettekologiskt hållbart samhälle. Med andra ord torde detinnebära att vi bygger ett kretsloppssamhälle där manåteranvänder råvaror i mycket högre grad än i dag.Lösningen är alltså inte att öka uttaget av naturresur-ser utan att återvinna dem.Fru talman! skall vi ändra på minerallag-stiftningen. har fem reservationer angå-ende ändring av giltighetstid för undersökningstill-stånd, skärpning av kraven på förlängt undersök-ningstillstånd, utvidgat miljöskydd för områden medriksintresse, förläggning av Bergsstaten till ochutredning om royalty som skulle innebära att pengaråterförs till bygden där gruvbrytningen pågår.Lennart Beijer har tagit upp detta med ochroyalty. Därför tänkte jag bara kort nämna att vi anseratt undersökningstillståndet definitivt inte skall för-längas. har man tillstånd . förlänga det till . Vi anser att det gottoch väl räcker med . Det är nog länge att manmutar in och undersöker ett område i tio år.När det gäller riksintressen tycker vi att natur- ochkulturvärden skall utvidgas till att gälla flera områden.Förutom fjällen gäller det kustremsor och mångaområden som är skyddade. Vi menar att de skall ha ettstörre och kraftigare miljöskydd. Egentligen skullejag önska att det gällde överallt. Men det återkommerjag till.I kommande lagstiftning skall minerallagen gällaparallellt med . Då är det särskilt viktigtatt miljökvalitetsnormer, miljökonsekvensbeskriv-ningar och naturligtvis försiktighetsprincipen tilläm-pas. Vi anser också att miljöbalksprövning skall an-vändas trots bearbetningskoncession, dvs. att manskall kunna gå in i ett senare skede och ställa högremiljökrav vid behov.