prot · GL09120 · 1998-06-08 00:00:00 — Jag är gammal,jag orkar ej tala mer,jag är liknöjd hur dagarna vandra,och hur solen går upp och ner.Men gott är vid fattighusbordenfå ha som en orubblig tröst:här är närmare djupa jordenoch den fattiga skördens höst.Den tiden vill vi inte ha tillbaka, beroendet av enfamilj som kanske inte ställer upp. En pension somger en viss valfrihet är det vi vill ha.Som jag sade förut är de mest utsatta åldrarna i enmänniskas liv barndomen och ålderdomen. Vi ser attde som förlorat mest är barnfamiljer,även de med två samboende föräldrar. har kommit med en undersökning, men de harinte tagit upp dem med låga inkomster eller lågpen-sionärerna, som hör till samma förlorare. De som harvarit svagast har förlorat mest.En orsak till nedskärningarna var budgetunder-skottet. Men att det skulle drabba de svagaste grup-perna mest borde man ha kunnat förutse när det pla-nerades. I mitt utskott, socialförsäkringsutskottet, harvi upprepade gånger krävt att få konsekvensanalyserav vad olika reformer skulle innebära. Men försökenhar gjorts i full skala, med hela svenskafolket som försöksgrupp.340 förändringar i socialförsäkringssystemen un-der 90-talet har tangerat och förstärkt varandras på-verkan och ibland fått orimliga följder.Sänkning av basbeloppet, höjningar av avgifter ihemvården, sjukvård och mediciner har alla drabbatsamma grupper och förstärkt sänkningen av de drab-bades levnadsstandard.Sänkningen av barnbidrag och flerbarnsbidrag,bostadsbidrag, höjning av avgifter sammaledes, baraför att ta några exempel.Lågpensionärerna är fattiga och har inte en god-tagbar levnadsstandard. Vid sjukvård, tand-vårdsproblem och särskilt boende har de i vissa kom-muner knappt fickpengar kvar för personliga utgifter.Förslaget till en reformerad ålderspension är endålig politisk kompromiss, som inte uppfyller de målde deltagande partierna själva ställt upp för reformen.Det är dessutom tekniskt alltför komplicerat, medfören dyrbar administration och är svårförståeligt förmedborgarna. avvisar därför förslaget. Viföreslår i stället att ett nytt förslag utarbetas som byg-ger på principen om en grundtrygghet, lika för alla. Iandra hand, om det förslaget faller, vilket jag anar,föreslår vi att förslaget återförvisas till regeringen förkomplettering på flera punkter.Ett viktigt motiv för reformen har varit att stimule-ra arbetsviljan genom ett mer försäkringsmässigtsystem med "raka rör" mellan intjänande och pension.Samtidigt skall grundtryggheten förstärkas något. Vivisar i motionen att det finns en grundläggande kon-flikt mellan de målen, som svårligen kan förenas påett bra sätt i ett och samma system. En nyckelfrågahärvidlag gäller om det är realistiskt att, som förut-sätts i propositionen, räkna med att garantipensionenendast skall prisindexeras medan den inkomstgrunda-de pensionen skall följa inkomstutvecklingen. Allhistorisk erfarenhet visar att vad som betraktas som engrundstandard för pensionärer alltid har anpassats tillden allmänna inkomstnivån i samhället.Med den förutsättningen innebär det föreslagnasystemet mycket stora marginaleffekter, där den in-komstgrundade pensionen blir av mycket begränsatvärde för en stor del av de pensionsberättigade. Vivisar exempel där den som arbetat med en såpass hög lön som bara får1 mer att leva av som pensionär jämfört medden som inte tjänat in någon pensionsrätt alls. Vid eninkomst på ca blir utfallet somgarantipensionen med hyresbidrag. Det är en grund-läggande svaghet att dessa marginaleffekter belyses sådåligt eller - när det gäller bostadstilläggens inverkan- inte alls.Ett viktigt motiv till att göra pensionssystemet merförsäkringsmässigt har varit att det skall stimulera enökad arbetsvilja. Det skall vara "raka rör". När syste-met blir mer försäkringsmässigt kommer också avgif-terna till systemet, enligt de politiska avsiktsförkla-ringarna, att mer kunna ses som verkliga avgifter ochinte som skatter.Resultatet har i verkligheten blivit det rakt motsat-ta. Den som arbetat med en så pass hög lönsom får inte mer än mer i månadenän den som inte har tjänat in någon pensionsrätt alls.Den faktiska ersättningsnivån kan komma att vari-era kraftigt beroende på antalet intjänandeår, närpensionsuttaget startar och hur medellivslängdenutvecklar sig.Dessutom har vår minister i TV sagt att det är18,av livsinkomsten. Det stämmer ju inte. Det ärlitet av litet , och det blir enväldig skillnad i pensionsutfallet.Av den inkomstgrundade pensionen i exemplet får21 000-inkomsttagaren någon verklig glädje av bara12 %. Resten, , försvinner i avtrappad garanti-pension och bostadstillägg samt i skatt. Sannoliktkommer av pensionärerna i det nya pen-sionssystemet att få sin pension i huvudsak bestämdav nivån på garantipensionen och bostadstillägget.Det gäller i första hand de ensamstående pensionärer-na, för det är lättare att beräkna för dem.Millimeterrättvisa är en bra tanke men den funge-rar inte i praktiken. Konstruktörerna av den nya in-komstpensionen har lagt ned ett stort arbete för attgöra den så rättvis som möjligt. Förutom faktisktintjänade inkomster skall också s.k. pensionsbeloppberäknas för den tid man varit barnledig, studerat ellerdeltagit i plikttjänstgöring. Det är inte klart än.Bo Könberg, en av huvudaktörerna i det nya pen-sionssystemet har i ett herostratiskt yttrande i TV sagtatt systemet går att förklara , ellerkanske var det en minut. Om denna utsaga är repre-sentativ för Genomförandegruppens medlemmar blirman litet skrämd. För aldrig någonsin har ett såkomplicerat system lagts på bord. Skall viräkna med att kanske högst 1 000 personer i dettaland begriper det i alla dess vindlande och labyrintis-ka detaljer? Hur många av ledamöter kanmed gott samvete säga att de läst och förstått alla detusentals sidor som producerats?Det är inte bara så att komplexiteten i det nyasystemet har förringats. har där-till gjort sitt bästa att försköna de utfall kommandepensionärer kan räkna med i jämförelse med det nuva-rande systemet. Delvis har detta skett med hjälp avorealistiska exempel på livskarriärer och en viss ma-nipulering av reglerna för beräkningen av ATP. Dethar då varit välgörande att läsa den mera realistiskaanalys som bl.a. funnits i nr 15 av tidskriften skall nämna några grundläggande invändning-ar mot det nya systemet. Den fruktansvärda komplexi-teten medför dessutom en kanske ännu oanad admi-nistrativ byråkratisering. Det hade varit lätt att modi-fiera det nuvarande systemet dels genom att ändra15/30-regeln till exempelvis 20/40-regel, införa enföljsamhetsindexering samt lägga till det positivainslag i det nya systemet som pensionsrätt för vård avbarn innebär. Det är en tanke, inte vårt förslag.Systemet är orättvist mot femtiotalisterna mengynnar fyrtiotalisterna, bland vilka många av justsystemets tillskyndare finns. Jag tänker på den s.k.garantiregel som tillåter hänsyn till ATP-poäng t.o.m.år 1994. Det hade varit enkelt att förlänga dennatidsgräns ytterligare , kanske till år 2004eller däromkring. Som det nu är kan man med skältala om en retroaktiv lagstiftning till nackdel förmånga femtiotalister. Inte så få av dem har säkerligeninrättat sina liv i tron att gällande regler för ATP-poäng skulle hedras för deras del.Det nya systemet missgynnar vidare dem somlämnar sitt yrke . Ett exempel är balettens dansa-re och ministerns förslag om omskolning. Det kännsinte bra - jag hörde det i morse.Från början utlovades att inkomsttagarna skullekompenseras lönemässigt för avgiften till pensionssys-temet. Så har inte skett. Löntagarna är dessutom förlo-rare genom att den pensionsgrundande inkomstenberäknas minus pensionsavgiften, som jag nyssnämnde.Systemet med arvsvinster kan antas missgynnastora delar av LO-kollektivet. Premiereservssystemetgynnar dem som har kunskaper om kapitalmarknadeneller har råd att köpa sådana tjänster. Varför skall vispela på börsen? Det kan man göra själv. I så fallborde man sänka det med någon procent, och sedanfår man planera sina inkomster.Möjligheten att ta ut sin premiepension på femeller har slopats. Som mycketriktigt påpekar missgynnar detta arbetare eftersomdessa genomsnittligt dör tidigare än andra yrkesgrup-per.Det nya systemet binder människor med näsanmot kvarnstenen. Vad återstår av det utrymme detnuvarande systemet ger dem som vill ägna åtatt se sig om i världen, arbeta ideellt i tredje världeneller odla konstnärliga talanger?Så några ord om garantipensionen.Den oreducerade garantipensionen innebär att enny klasskillnad införs i . Skillnaden efter skattkan bli avsevärd. Den som bor i t.ex. får ca5 mer än den som bor i exempelvisGullspång. Man har räknat med i skatt, mendet stämmer inte. Åtminstone 36 kommuner har 34eller mer, och de missgynnas.De oreducerade pensionen kan vidare innebära enreal försämring i jämförelse med dagens system avfolkpension och pensionsstillskott. Med dagens kom-munala skattesatser skulle detta gälla i inte mindre än36 av landets kommuner. Om någon tvivlar på dettaär det bara att titta på den kommunala skattelistan.Man har räknat med en kommunalskatt på 33,50, mensom jag sade har 36 kommuner 34 eller mer. Social-demokraterna och de fyra andra partierna spär i san-ning på den sociala skiktningen i vårt land.Sammanfattningsvis: Möjligheten till pensionsrättför vård av barn är ett positivt inslag i det nya pen-sionssystemet. I övrigt ser vi inga avgörande vinster.En modifiering och följsamhetsindexering av detnuvarande systemet hade man också kunnat tänka sig.Dessutom kommer år av arbetslöshet att drabba hårt,och de som inte orkar arbeta fram till 64 drabbasockså. Som nämnde pågår nu nioutredningar. Ändå har man inte räknat med alla pro-blem. Frågan om förtidspensioner är också olöst.Samhället skall garantera en ekonomisk bastrygg-het när människor inte kan försörja sig själva. Där-emot är det inte samhällets uppgift att garantera attalla kan behålla den högre levnadsstandard de tidigareerhållit. Det här systemet har närmat sig vårt förslagom grundtrygghet eftersom största delen av männi-skor kommer att hamna där eller lägre än vår grund-trygghet på bara garantipensionen - vår grundtrygghetär högre. Det är så krångligt att nå dit. I stället för attalla har en gemensam grundtrygghet säger vi att manskall ha det man tjänat in. De människor som tjänar såbra att de kan få en högre pension har också möjlighetatt spara under sin livstid i fonder eller vad de vill, ipensionsförsäkring eller bank. Därför tycker vi att detskulle vara en solidarisk lösning att göra på det sättsom vi föreslår. kommer atttala om vårt förslag litet senare.Grundskyddet blir billigare . För ålder-spensionen medför vårt förslag om en grundtrygghetlika för alla betydande kostnadsbesparingar.En mycket grov överslagsberäkning visar att detotala årliga nettokostnaderna kommer att ligga om-kring 25 miljarder lägre än med det reformerade pen-sionssystemet då nuvarande ATP-system till största delen har fasats ut, dvs. om ca 25år. Fram till dess ökar kostnadsskillnaderna mellandet nya pensionssystemet och grund-skyddsmodell successivt.Jag är verkligen mycket besviken på att det härsystemet, som skulle vara så rättvist och ge krona förkrona, inte alls gör det. Dessutom är inte tanken såsolidarisk som ATP-systemet var. Dessutom har vifått en väldigt på oss att debattera ämnet. Jaghar försökt skära ned mitt anförande, och ser jagatt jag har tid över. Vi borde ha fått en mycket längredebattid för detta. Debatten avbryts för votering, ochfrågan blev inte prioriterad för att tas upp på förmid-dagen. Jag känner det som att man skall ta det härmed vänster hand. Fler och fler beslut tas i slutna rumi dag, för att inte tala om de som fattas nere i . Det ger ett odemokratiskt system. Jagtänker på den situation då socialdemokraterna ansökteom EU-medlemskap. Pang, och så gjorde vi det. Dethär gick intet till på det viset, det är längre förberett.Men allmänheten har inte fått veta någonting omdetta, ingen. Vi visste inte heller någonting. Vi fickmycket dålig information. Vi hade under dessa år femårs tid ingen aning om vad det här skulle innehålla!De egenavgifter som blivit allt högre de senasteåren har flera nackdelar. En av dem är att avdragenvid den kommunala taxeringen urgröper kommuner-nas skatteunderlag - t.ex. i min hemkommun Bor-länge som är en medelstor stad ca 49 miljoner - ochtvingar till ytterligare nedskärningar som i sin turleder till ökad arbetslöshet och nya kostnader förstaten. Avdragen gynnar också höginkomsttagare merän låginkomsttagare eftersom de har högre marginal-skatt.En annan effekt av den växling till egenavgiftersom nu föreslås permanentas i det nya pensionssyste-met är att de som har inkomster över taket på 7,5basbelopp i allt högre grad slipper betala avgift förden del av inkomsten som överstiger taket. Avgiftutgår nämligen inte över taket i egenavgifterna, vilketde gör i arbetsgivaravgifterna. Vi anser att alla skallvara med och betala solidariskt i proportion till helasin inkomst för de grundläggande trygghetssystemenpå samma sätt som man gör för t.ex. vård, omsorg ochutbildning.Genom de ökade egenavgifterna minskar det soli-dariska inslaget i finansieringen. Egenavgifterna börsuccessivt avvecklas. Det kan göras på flera sätt. Detkan delvis ske som ett led i en grön skatteväxling, därskatten på arbete sänks, medan skatterna på förbruk-ning av energi och naturresurser och på miljöutsläpphöjs kraftigt. Inom ramen för en sådan skatteväxlingbör också arbetsgivaravgifterna sänkas för att kom-pensera arbetsgivarna för ökade kostnader på naturre-surser.Miljöpartiet har också i annat sammanhang före-slagit att egenavgifterna sänks i samband med enallmän arbetstidsförkortning per veckade närmaste åren. Den sänkningen finansieras genomminskade kostnader för arbetslöshet när vi delar påjobben.Om det allmänna pensionssystemet begränsas tillett grundskydd enligt vårt förslag bortfaller ocksåbehovet av att bygga upp fonder till den s.k. premie-reservsdelen i det nya pensionssystemet. Det betyderatt de i avgifter som skulle gå tillden fonduppbyggnaden inte behöver tas ut. Det behö-ver inte betyda att det totala sparandet i samhälletminskar. I stället kommer troligen fler att vilja öka sittsparande i tilläggsförsäkringar. Om avgifterna tillpremiereservssystemet bortfaller skapas ökat utrymmeför alla att betala till olika tillägsförsäkringarom de så önskar.Gärna medalj, men först en rejäl pension!Anf. 89 ():Fru talman! med samma datummen med mellanrum är viktiga eller kanskerent av historiska dagar. Måndagen den 8 juni 1994beslöt om principerna för det reformeradepensionssystemet. , ,går vi vidare och beslutar om lagar och regler för detreformerade pensionssystemet här i kammaren. Det ärett beslut som innebär att vi kan säkra och tryggapensionerna för framtiden i ett allmänt och obligato-riskt system som omfattar alla.ATP-reformen var en milstolpe i kampen för densociala tryggheten, men vi vet sedan flera år tillbakaatt systemet inte klarar de påfrestningar som väntar.Det är fem partier - Socialdemokraterna, - som utifrån olika ideologiska ståndpunkterkunnat arbeta fram ett förslag som alla kan ställa sigbakom.Jag vill tala om, fru talman, att vi socialdemokra-ter har delat upp ärendet. Mitt anförande handlar omden inkomstgrundade ålderspensionen. LennartKlockare svarar för garantipensionen och för premiereserven.Fru talman! Våra pensioner har diskuterats, utrettsoch förbättrats praktiskt taget sedan den allmännaobligatoriska pensionsförsäkringen infördes 1913.ATP-systemet är en av våra viktigaste sociala refor-mer . Det är naturligtvis en känsligoch grannlaga uppgift att reformera ett system somATP-systemet. Det är därför inte så konstigt om detfinns de som uttrycker en oro över de förändringarsom kommer att göras och vilka effekter förändring-arna kan komma att innebära för egen del.I diskussionen kring pensionerna finns och harockså funnits de som hävdar att det nuvarande ATP-systemet fungerar och är hållbart även ,men det stämmer inte. När ATP-systemet konstruera-des ökade tillväxten i ekonomin i ge-nomsnitt med . För att vara på densäkra sidan skapade man då ett pensionssystem sombehöver tillväxt för att vara finansiellt stabilt.Verkligheten har, som vi alla vet, blivit en annan.Mycket annat har också förändrats sedan ATP in-fördes som påverkar systemet. Bl.a. har medellivs-längden ökat, och den fortsätter att öka. Det betyderatt pensionerna skall betalas ut under en allt längre tidmed ökade kostnader som följd. Pensionsåldern harsänkts från 67 till . Antalet pensionärer ökar. NärATP infördes var andelen pensionärer i 10 %.I dag är den . Om kommer andelen att vara32 %, och självklart måste vi planera för det.ATP-systemet är inte finansiellt stabilt, och detberor bl.a. på att de intjänade pensionsrätterna ochpensionerna inte följer den samhällsekonomiska ut-vecklingen. Om vi skulle behållit dagens ATP-systemhade vi antingen behövt höja avgifterna, sänka pen-sionsförmånerna eller successivt höja pensionsåldern.Under våra värsta krisår var vi tvungna att fatta besluti om att sänka pensionsnivån.Det viktigaste med pensionsreformen är att vi ock-så kommer att ha ett obligatoriskt ochallmänt system som omfattar alla. Pensionsreformenbygger på inkomstbortfallsprincipen. Det garanteraren standardtrygghet också för vanliga löntagare. Syf-tet är också att skapa ett system som är följsamt motden samhällsekonomiska och demografiska utveck-lingen.Eftersom det reformerade pensionssystemet byg-ger på livsinkomstprincipen innebär det att ålder-spensionerna i större utsträckning än i vårt nuvarandesystem är direkt relaterade till individernas inkomsterunder livet. Varje avgiftsinbetalning påverkar denslutliga pensionen.Det som också är betydelsefullt är att pensionsre-formen är ett fördelningssystem. Den pension som deyrkesverksamma tjänar in används föratt betala pensionerna för dem som redan är pensionä-rer. Vi får ett generationskontrakt. Vi måste lita på attde som jobbar är beredda att betala en viss del av sinlön till dem som är pensionärer. Det är viktigt att dendelen av lönesumman som går till pensioner inte blirvare sig för stor eller för liten. Om den blir för storkommer nästa generation att få mindre pengar till t.ex.vård och omsorg. Blir den för liten kommer dagenspensionärer att få det sämre ställt. Vi måste naturligt-vis se till att framtida generationer kommer att orkaoch vilja betala de pensioner vi bestämmer storlekenpå . Pensionsreformen har en styrka i att pensio-nerna skall följa de yrkesverksammasstandard.Det nya pensionssystemet bygger på två huvud-principer. Den ena är att den är avgiftsbaserad, vilketinnebär att pensionen helt beror på storleken av inbe-talda avgifter under hela livet och medellivslängdenvid pensioneringen. Den andra huvudprincipen är attpensionerna anpassas till resurserna i ekonomin ge-nom att de intjänade pensionsrätterna räknas om iförhållande till den allmänna inkomstutvecklingenoch genom att de utbetalda pensionerna följer löneut-vecklingen för de förvärvsarbetande.Pensionsrätten skall vara av inkomsterna.16 % skall tillgodoräknas inom fördelningsystemetoch inom premiepensionssystemet. Beräkning-en av inkomstgrundad ålderspension skall bygga pålivsinkomstprincipen, som betyder att alla inkomsterunder livet har betydelse för pensionsnivån och vägerlika tungt oberoende av när under livet de tjänas in.Inkomsten är pensionsgrundande upp till taket på 7,5förhöjda basbelopp och efter avdrag för egenavgifter.Pensionerna skall finansieras med en avgift på18,. Beslut kommer att fattas senare om hur denavgiften skall tas ut. Pensionen skall motsvara värdetav alla inbetalda pensionsavgifter. Det som man harbetalat in under sitt yrkesliv får man ut som pensio-när.De inkomster och sociala ersättningar som i dagger rätt till ATP ger också pensionsrätt i det reforme-rade systemet. Utöver verkliga inkomster ger ävenvissa fiktiva inkomster pensionsrätt. Sådana tänktainkomster kallas för pensionsgrundande belopp. Sta-ten betalar hela avgiften till pensionssystemet. Detgäller studier, barnår och plikttjänstgöring. En personsom arbetar deltid eller som helt avstår från förvärvs-arbete i livet för att ta hand om sinasmå barn kompenseras genom att pensionsrätt förbarnår tillgodoräknas. Barnårsrätten räknas fram påtre sätt, och det alternativ som är bäst för den enskildeanvänds vid beräkningen av pensionsrätten.Om inte barnårsrätten hade ingått i det reformera-de pensionssystemet hade pensionen för en personsom t.ex. fått två barn och stannat hemma på heltid varit lägre. Tilläggas bör kanske inte behöver vara hemma med barnet eller avståfrån förvärvsarbete för att få barnårsrätt.Eftersom ålderspensionsreformen innebär en ge-nomgripande förändring av vårt pensionssystem ställsdet stora krav på hur övergångsreglerna utformas.Därför föreslås att den som är född eller tidigarefår ATP enligt de gamla reglerna. Men från år 2001ersätter garantipensionen den nuvarande folkpensio-nen, pensionstillskottet och det särskilda grundavdra-get.De som är födda , den s.k. mellangene-rationen, skall omfattas av de reformerade intjänande-reglerna enligt den s.k. tjugondelsinfasningen. Ande-larna beror på när man är född. Är man född t.ex.1938 får man 4/20 av sin pension enligt de reformera-de reglerna. För personer i mellangenerationen skallalltså både ATP-poäng och pensionsrätt beräknas. Desom är födda och senare får pension enligt denya reglerna.I det nya systemet skall den inkomstgrundade ål-derspensionen kunna tas ut och ävenkunna tjänas in efter . Inkomstpensionenskall också kunna tas som hel, tre fjärdedels, halveller en fjärdedels pension.Sammanfattningsvis kan man säga att det reforme-rade pensionssystemet bygger på sju hörnstenar:1. Hela livsinkomsten skall ligga till grund för pen-sionen.2. Alla skall ha rätt till en grundtrygghet i form av engarantipension.3. Den reformerade pensionen skall vara kopplad tilllandets ekonomiska tillväxt.4. Pensionssystemet skall bli ett stabilt system somtål demografiska förändringar, dvs. växande ochminskande befolkningsgrupper.5. Pensionen kan tas ut från och uppåt.6. Tid med små barn, värnplikt och studier skall gepensionsrätt.7. Den nya ålderspensionen införs successivt från år1999 och de första utbetalningarna sker år 2001.Fru talman! Det finns några frågor kvar att lösa,t.ex. utformningen av hur avgiften på skall tasut. Frågorna om pensionsrätt för studier är inte lösta.De är föremål för utredning liksom bostadstilläggenför pensionärer, den övergångsvisa garantipensionenoch efterlevandepensionen.Kvar finns också att lösa utformningen av den s.k.bromsen, som skall utgöra det yttersta skyddet förpensionssystemets stabilitet. Utgångspunkten för detfortsatta arbetet är att det skall gå att införa regler omautomatisk balansering.Den tekniska konstruktionen av bromsen är viktig.Regeringen har för avsikt att kunna presentera endepartementspromemoria somsedan skall gå ut på remiss och därefter komma somproposition till . Om detinte går att utforma en broms får Riksförsäkringsver-ket i uppdrag att övervaka pensionssystemets finan-siella stabilitet. De här frågorna skall vara lösta innanpensionerna börjar betalas ut år 2001.Fru talman! Till betänkandet finns det 24 reserva-tioner, de flesta från . Jag tänker intekommentera alla, utan enbart de båda första, därVänstern och yrkar avslag på propositio-nerna. yrkar avslag och vill i stället attriksdagen skall ge regeringen i uppdrag att tillsätta enparlamentarisk utredning med uppdraget att kommamed förslag till en rättvis pensionsreform enligtVänsterns modell.Ulla valde själv att lämna den tidigarepensionsarbetsgruppen och därmed ställa sig utanför- också utanför möjligheterna att påverka. villUlla och ha en ny utredningdär förslag skall vara modell för ettnytt pensionssystem. Då blir det ju inte så mycket förövriga partier i utredningen att diskutera, eftersom detredan är bestämt att det är Vänsterns modell somgäller. Jag tror att jag nu börjar förstå varför UllaHoffmann lämnade pensionsarbetsgruppen.I reservation yrkar man också avslagpå propositionen.