prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — Jag har undrat en hel del över vad det ärför poäng, om vi nu vill att alla skall få en bättre ut-bildning - och där tror jag att vi är överens - att sättaribban så högt att antalet avhopp och misslyckandenökar. Inte ens den mest elitistiske politiker skullekomma på ett mer omänskligt utslagningssystem ändet som just nu är i farten. Varför vill inte ni social-demokrater göra något åt problemet? Varför skall såmånga slås ut och få sitt självförtroende knäckt redaninledningsvis? Vi vet ju att ett livslångt lärande ärnödvändigt.Anf. 209 () replik:Fru talman! Jag tycker att argumen-tation haltar litet grand. Å ena sidan kallar hon gym-nasieskolan för dagis och uttalar sig förklenande omden verksamheten. I nästa andetag säger : Det är förskräckligt vad högt ni har satt ribban.Ni har satt upp alldeles för höga kvalitetsmål förgymnasieskolan.Jag tycker att det vore bra om kundebestämma sig för vad som är hållningen här. Ännubättre vore det om hon tog tillbaka sitt uttalande omgymnasieskolan som dagis.I tidigare inlägg tyckte jag att hontalade om kunskap och kompetens liksom om de nyakrav som ställs. Det är intressant att se hur det hängerihop med resonemanget om att sänka kunskapskraveni gymnasieskolan och att göra ett slags light gymnasi-um, liksom vilka jobb den gymnasieskolan leder till.Vi är inte överens när det gäller högskolan och demindre högskolorna, ! Jag var med idenna kammare när vi röstade om utbyggnaden avhögskolan. När det gäller rätten att få inrätta egnaprofessurer vid de mindre högskolorna konstaterar jagatt , precis som hennes partivänner iövrigt, har röstat nej. När det gäller utbyggnaden avgrundutbildningen har varnat för denstora kvalitetsrisken med att bygga ut högskolansgrundutbildning på det sättet. När det gäller forsk-ningen har ni aktivt motarbetat utbyggnaden avforskningsverksamheten och detta med fasta forsk-ningsresurser till de mindre högskolorna. När detgäller högskolan i min valkrets har ni, som jag tidiga-re nämnt, sagt nej till forskarskolan i teleinformatik.Jag tycker att det finns alla skäl i världen att kon-statera att vi inte är överens. Ni har ju aktivt motarbe-tat varje steg i utbyggnaden av de mindre och medel-stora högskolorna.Anf. 210 (m) replik:Fru talman! Vi kan träta hur länge som helst om viär överens eller inte när det gäller högskolan. Det ärklart att vi inte är överens i alla delar. Poängen är attvi har samma utbyggnadstakt. Vi är överens om attden högre utbildningen måste byggas ut. Men förut-sättningen för att det skall vara en lyckad satsning,oavsett vilken konstruktion som väljs på utbyggnaden,är en solid grund - att fler får bra kunskaper att byggavidare på. Det är i det avseendet som jag inte begriperhur och andra socialdemokrater kanförsvara en grundskola som misslyckas i den ut-sträckning som är fallet, och framför allt engymnasieskola som har blivit så fyrkantig att eleverslås ut redan från början.Hur skall man kunna reparera skadorna vad gällerde här eleverna? Vad kommer någonsin att få dem attkänna tilltro till den egna förmågan att lära vidare? Ärdet meningen att gymnasieskolan skall skicka ungdo-mar direkt till komvux?Jag menar att det är betydligt vettigare att lägga ensolid grund och att kanske kunna gå litet saktare framoch göra det litet enklare från början för att sedankunna bygga på; detta i stället för att slå utmånga elever.Vad gäller det citat som nämndeskall jag i ärlighetens namn säga att jag inte har enaning om när uttalandet i fråga kan ha gjorts. Därförkan jag inte förklara andemeningen med det men detverkar våldsamt lösryckt ur sitt sammanhang. Dockfinns det anledning att fundera över om vi inte med debesparingar som har skett i socialdemokratisk regiinom skolan, med bl.a. lärarlösa lektioner och mycketannat elände som vi kan läsa om som följd, imånga stycken har fått en skola som mera är förvaringoch inte den aktiva utbildningsverksamhet som jagtror att vi båda vill se. Om detta kan betecknas somnågot vet jag inte. Det är i alla fall något som manbehöver fundera över, eller hur, ?Anf. 211 () replik:Fru talman! När det gäller uttalandet om dagis ochgymnasieskolan kan jag hjälpa på tra-ven. I riksdagsprotokollet från står det:"Vi kan inte ha eleverna i något slags dagis upp till16-, 17- eller 18-årsåldern för att sedan skicka demtill komvux - - -. "Det är intressant att höra så målandebeskriva bristerna i både och gymnasie-skolan och tala om besparingar och lärarlösa lektio-ner. Ändå funderar hon inte över kopp-lingen till resurserna. När vi i riksdagsmajoriteten harutökat resurserna till kommunerna har ju Moderaternasagt nej. Så var det 1997. Man sade nej 1998. Och idet betänkande som vi nu hanterar säger man nejbeträffande och år 2000.Om på allvar vill ta itu med de härbristerna och göra något åt dem skulle väl BeatriceAsk säga: Vad bra att vi kan tillföra litet nya resurser.Det gör hon dock inte. I stället väljer hon att stå hand-fallen inför de brister som skolan tampas medoch som vi , dessbättre, genom riksdagsmajorite-tens beslut kan tillföra nya resurser så att man kanjobba ytterligare med kvalitetsutvecklingen.Om de här bristerna är så tydliga, varför vill mandå i kommun efter kommun sänka skatten? Det skulleju ytterligare rycka undan grunden för möjligheternaatt få en bra kvalitet i skolan . Jag tycker attmoderaterna är svaret skyldiga på den fråga som jaghär har ställt. Man bör använda sommaruppehållet tillatt hemma fundera över om man inte skall skaffa sigett alternativ till det tiopunktsprogram och de sats-ningar som den socialdemokratiska regeringen nukommer med för att stärka skolan och utbildningen iframtiden. Då kanske man inte kommer tillbaka likatomhänt som man är i den här debat-ten.Anf. 212 PER ():Fru talman! Debatten kring finansutskottets betän-kanden 27 och 20 handlar ytterst om förutsättningarnaför att skapa fler arbetstillfällen och ökad tillväxt iekonomin. Tyvärr måste jag säga att kommunika-tionspolitiken inte i någotavseende har bidragit till att skapa de förutsättningar-na.Kommunikationspolitiken har lett till att manfrångått kommunikationspolitiska beslut. Dethandlar inte längre om att varje trafikslag skall bärasina kostnader. Det handlar inte längre om att delönsammaste investeringsprojekten skall genomförasförst. I stället har man överdrivit principerna för enform av politisk kohandel, vad som skall byggas ochvad som skall investeras i, något som knappast ärekonomiskt rationellt.Vidare har man infört ett miljökrav i transportpo-litiken som innebär att man skall försöka minskatransporterna för att förbättra miljön; detta samtidigtsom man skall avveckla Barsebäck.Jag noterar att bara avvecklingen av Barsebäckmotsvarar nästan lika stora koldioxidutsläpp som helabilismen. Att då försöka minska transporterna för attklara miljön är fel metod, detta i synnerhet som vi vetatt globaliseringen av näringslivets utveckling ochindustrins försörjning innebär ökade transporter föratt ge arbetstillfällen i och därmed ökadeskatteintäkter och ökat välstånd i landet. I ställetmåste vi möta miljöproblemen i transportnäringenmed ökad teknisk utveckling och kravställning. Det ärinte minskade transporter som är målet utan i ställetgod miljö, ökad tillväxt och ökad sysselsättning.Den metod som man dessutom vill använda för attminska transporterna är höjda skatter på diesel ochbensin. För att använda miljöminister skall man inte höja skatten före valet.Därför är det lagt på utredning så att resultatet skallkomma . De tilltänkta koali-tionsparterna kapptävlar dessutom om ännu högrekrav på höjda skatter på diesel och bensin och därmeden orättfärdig fördelningspolitik i och med att vi vet,precis som en lång rad internationella undersökningarvisat, att höjd skatt på diesel och bensin i praktikeninnebär att man träffar glesbygden, barnfamiljernaoch de grupper i samhället som har minst möjlighetatt möta ökade kostnader.Ovanpå detta får vi ett s.k. fritt ca-botage i , något som vi står tämligen handfall-na inför i i och med att fritt cabotage innebäratt utländska åkare kan konkurrera med svenska åkarei med utländsk personal och utländska for-donsskatter och utländska fordonspriser. Det innebärredan betydande risker och även genomförande avutflaggning, inte nu längre bara av sjöfartyg, utanäven av lastbils- och bussflottor till angränsande län-der med lägre fordonsskatter, lägre bränsleskatter ochibland även lägre personalskatter. Det innebär att viförlorar arbetstillfällen. Vi förlorar kompetens i trans-portnäringen, som också gör att vi försämrar vårtnäringslivs konkurrenskraft. Vi förlorar skatteintäkterutan att egentligen uppnå någonting annat än attmånga gånger sämre renade bilar med värre avgasut-släpp skall transportera svenska varor i svensk inri-kestrafik.Höjd skatt är ingen lösning. Det är barafrågan när den kommer, i vilken storleksordning denär och vad det kommer att kosta i sysselsättning ochvälfärd för stora och breda grupper i det svenskasamhället.Vi talar om utflaggning av lastbilar och bussar tillutlandet, inte hela företagsgrupper som Stora ochliknande, och vi börjar se det även i sjöfartsnäringen,där man försöker möta det med skattesubventioner istället för att ändra arbetslagar, införa internationellaregister och ge samma möjlighet till likvärdig konkur-rens som övrigt näringsliv har i . Det blir ennågot bisarr transportpolitik när varje näring skall subventioner om man har tillräckligt starkt fack.När man däremot skulle flagga ut hela till-verkning från till gick man intein med några om helst subventioner för att klara densysselsättningen. Uppenbarligen var facket inte till-räckligt starkt.Transportpolitiken och kommunikationspolitikenhar heller inte drivit på konkurrensutsättningen ochavregleringen tillräckligt. Det har gått långsamt medavregleringarna för långväga busstrafik. Vi har note-rat att bussar från som åker till måste åka norrut till för att ta upp passa-gerare för att sedan kunna åka vidare. Man har tving-ats öka skatterna på buss för att kunna släppa regle-ringarna på busstrafiken. Fullkomligt självklart är attde som har lägre inkomster och sämre möjligheter harstörre nytta av bussar. Det är samma sak med tåg ochflyg. Där finns det starka skäl för konkurrensfrämjan-de inslag för att försöka få mer av folktåg och folkflygoch inte bara affärståg och affärsflyg. Men det hargått långsamt, och man har släpat fötterna efter sig.Vi ser inga ingripanden mot posten, som slårsvenskt rekord i antalet olika brott mot konkurrensla-gen. Närmare 100 ärenden ligger för avgörande ikonflikt med konkurrenslagstiftning. Det är skanda-löst att statens egna företag är de som bryter motlagen mest när det gäller konkurrenslagstiftning.Vi ser också hur , en av de mest kvalificeradeoperatörerna, inte kan få komma ut på marknaden ochkonkurrera fullt ut, som fack och företagsledningenkräver. Precis som de flesta säger tappar man både ivärde och i konkurrenskraft i och med att man inte fårkomma ut och konkurrera på lika villkor. Då behöverman ställa krav på att få nyttja den öppna riskkapital-marknaden.Facit av av socialdemokratisk kommunika-tionspolitik, som borde ha varit att stödja sysselsätt-ningen och tillväxten i ekonomin, är att den har blivittransportfientlig. Politiseringen av beslutsfattande harökat. Det har gått trögt, och man har släpat benenefter sig när det gäller avreglering och konkurrensut-sättning och därmed effektivisering. Man har förloratmöjligheter att utveckla och ge ny sysselsättningoch att skapa ytterligare ett påteleområdet i . Man har svikit sina vallöftenom kraftigt ökade satsningar på infrasstrukturen och istället gjort kraftiga nedskärningar av densamma.Fru talman! Jag vill inte med detta säga att allt hargått fel, men det mesta har inte blivit gjort. Svenskafolket får plikta för detta med färre jobb, sämre väl-färd och därmed sämre utveckling, som mandöljer fortsatta skattehöjningar som träffar svagagrupper när det gäller diesel, bensin och fordon.Fru talman! Med det anförda ber jag att få in-stämma med de moderata reservationerna i finansut-skottets betänkande.Anf. 213 ():Fru talman! Statsminister föresprå-kade i en Ekointervju en s.k. sol-nedgångsparagraf. menade i intervjunatt regler för företagen som inte använts skall upphöraatt gälla efter en viss tid.I samband med behandlingen av näringsutskottetsbetänkande nr 10 röstade de socialdemo-kratiska ledamöterna i kammaren mot införandet aven solnedgångsparagraf, samma förslag som statsmi-nister själv offentligt uttalat sig för.Göran blev för ovanlighetens skull överkördav sina egna.Fru talman! Under hela , i fy-ra år, har regeringen hindrat och bromsat förslag tillbättre och enklare regler för företagen. harolika företrädare för regeringen, likt vår statsminister,vid upprepade tillfällen talat vackert om småföreta-gens betydelse och vackert om vikten av att lätta påden särskilt för de mindre företagen så betunganderegelbördan.Det har vuxit en djup avgrund mel-lan de fagra orden och det som regeringen gjort ihandling. Regeringens trovärdighet har minskat isamma takt som regelförenklingar ersatts med nyabetungande försämringar för företagen. Jag behöverbara nämna momseländet och förlängningen av sjuk-vårdsperioden för att alla skall förstå vad jag menar.Fru talman! När vi nu om voterar här kommer det att handla om regeringens och so-cialdemokraternas trovärdighet.I en TV-intervju återupprepade stats-minister sin önskan om en solned-gångsregel.I reservation nr 42 i betänkandet FiU20 föreslårModerata samlingspartiet, och Kristdemo-kraterna återigen åtgärder som syftar till att göra detenklare att starta och driva företag, något som rege-ringsföreträdare ofta har talat sig varma för. Bl.a.föreslår vi återigen att en s.k. solnedgångsprincipinförs, en princip som innebär att regler som inteanvänts skall ses över och avvecklas.Detta är samma förslag om en solnedgångspara-graf som statsminister så sent som fören drygt vecka sedan upprepade i en TV-intervju.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 42 iFiU:s betänkande nr 20, den reservation som innehål-ler det solnedgångsförslag som självpresenterat i massmedierna. ledamöter harnu chansen att med kraft ställa sig bakom statsminis-ter uttalade önske-mål om en solnedgångsparagraf.Anf. 214 () replik:Fru talman! Solnedgångsparagraf låter väldigttrevligt. I dagligt tal kallas det för krångel. Det harsagts från flera av statsråden och från flera av desocialdemokratiska representanterna att det skallvi naturligtvis försöka att undvika. Småföretagardele-gationen har lagt fram sitt betänkande , och re-geringen kommer naturligtvis att ta detta under över-vägande.Jag vet inte om det är riktigt som , att statsministern presenterade förslaget. Jagsåg själv inte inslaget, men jag vill minnas att det varsom svar på en fråga som han sade att han inte hadenågonting emot att införa någon form av solned-gångsparagraf under förutsättning att det inte blirproblem med rättssäkerheten, brottsbekämpningenoch sådana saker. Vi har ingenting emot intentionenoch andemeningen i det som säger,men därtill att rösta på den moderata reservationen , tror jag inte att vi socialdemokrater kommer attgöra.Anf. 215 () replik:Fru talman! Det som gör mig så upprörd är justskillnaden mellan vad socialdemokratiska företrädaresäger här i kammaren och vad regeringsföreträdaresäger när de är ute och talar i intervjuer eller på gatoroch torg när det gäller de mindre företagen.Nu säger att flera företrädare i daghar framhållit viken av att göra det enklare för företa-gen. Småföretagardelegationen lade fram 26 förslag idecember 1997. Företrädare i denna kammare harförespeglat att det skulle komma många förslag isamband med vårpropositionen. Besvikelsen hoslandets småföretagare blev mycket stor när det visadesig att det i vårpropositionen saknades 22 av Småföre-tagardelegationens förslag. Observera att det rör sigom förslag som inte innebär några kostnader utan somtämligen enkelt skulle kunna realiseras!Solnedgångsparagrafen har statsminister i massmedierna framhållitsom önskvärd. har den socialdemo-kratiska riksdagsgruppen i denna kammare röstatemot statsministerns önskemål. har ni möjlig-het att stödja er egen partiledare och också att visasvenska folket att det ligger någonting bakom alla defagra ord som socialdemokratiska företrädare använ-der ute i samhällsdebatten.Visa att ni menar någonting med det som ni säger!Rösta med reservation nr 42!Anf. 216 ():Fru talman! Då vi skall ta ställning till fi-nansutskottets betänkande FiU20 gör vi det utifrån ettmycket ljust perspektiv i allmänhet. Det var mycketlänge sedan framtidens såg så ljus ut som den gör justnu. Man kan med tillförsikt se fram emot ett nyttårtusende.Dock finns det en liten del som jag skulle viljauppta kammarens sena timme med. Det handlar omregeringens förslag om sänkt skatt på cigaretter. Skä-let till detta anges vara att man på det viset vill försö-ka att stoppa den ökade illegala införseln och försälj-ningen samt därigenom säkerställa den skattebas somtobaksskatten utgör. Frågan är dock om detta är rättsätt och om vi är beredda att betala det pris som ensänkt skatt har genom ökad rökning och sämre folk-hälsa.Det förvånar mig vidare att regeringen i proposi-tionen anför att vårt EU-medlemskap har inneburitförsämrade möjligheter att upprätthålla en effektivkontroll vid gränserna. Vi har fattat enrad beslut som har givit oss större möjligheter attbekämpa gränsöverskridande brottslighet inom ramenför just den europeiska unionen. Dessutom är det välinte främst från annat EU-land som smugglingen ägerrum. Jag vill nog hävda att EU-medlemskapet snarareutökat våra möjligheter att bekämpa denna typ avbrottslighet.Vad gäller huvudfrågan om man genom att sänkapriset kan minska den illegala införseln och försälj-ningen visar väl andra exempel att det sambandet inteär särskilt starkt.Som exempel på detta kan anföras att i södra där priserna på tobak är de lägsta inom EU är ca15 % smugglade cigaretter. Vidare har även Dan-mark, som har ett tobakspris som anges som ett målav regeringen, lika stora problem med smugglingensom har. Dessutom märkte tullen av en ökadillegal införsel av bl.a. tobak redan innan höjningenav tobaksskatten. Sammantaget leder detta mig till attvi måste ha andra metoder att bekämpa ciga-rettsmugglingen på än att sänka skatten.Det är därför välkommet att tullen får ytterligareresurser och ökade möjligheter till kontroll av bl.a.punktskatter på tobak. Det är bra. Det är också bra attregeringen har beslutat att tilldela Folkhälsoinstitutet10 till alkohol- och drogförebyggan-de insatser bland barn och ungdom. Jag utgår självfal-let ifrån att tobak i detta sammanhang betraktas somen drog.Fru talman! Men vi riskerar ju att sända dubblabudskap, främst till ungdomar, när vi ena gångeninför en åldersgräns för inköp av tobak och anslårmedel till information om dess skadeverkningar baraför att nästa gång tala om att det nu blir billigare attröka. En grov uppskattning ger vid handen att densänkning av priset som regeringen föreslår leder tillatt ytterligare 5 000, främst unga personer, börjar attröka. börjar 25 000 personer röka , och dettycker jag räcker gott.Vi har i länge haft en hög beskattning påbl.a. tobak - detta för att markera vår höga ambitionpå folkhälsoområdet. Att priset har en stor betydelsevisar den undersökning som låtitutföra. Den visar att efter höjningen av skatten förraåret har andelen rökare i minskat från till 16 % 1998. Man ser också att priset varitden avgörande faktorn för att drygt 200 000 färreröker dagligen.Fru talman! Jag ser ingen anledning att upptakammarens tid med att yrka bifall till den motion somjag och har skrivit, utan vi nöjer ossmed att uttrycka vår tveksamhet till åtgärden av deskäl som jag har anfört, och därför kommer vi attavstå i omröstningen om sänkningen av tobaksskatten.Anf. 217 ():Fru talman! ekonomiska problem är intetillfälliga utan strukturella.En viktig orsak till att vi under har halkatefter i den ekonomiska utvecklingen heter Landsor-ganisationen i . formuleradeden uppgiften för mäkti-gaste intresseorganisation på följande sätt: "Vi sägernej till allt tal om flexibilitet. Vi står i vägen. "Dagens debatt har ju mycket handlat om skillna-den mellan olika politiska partier. Jag tänker i mittanförande tala om den institution som mycket sätterramarna för regeringens politik och som till storadelar finansierar regeringspartiets valrörelse.I årets valrörelse bidrar LO med över 100 miljonerkronor till Socialdemokraterna. Därtill kommer insat-ser av hundratusentals funktionärer. LO:s valinsatserär större än de resurser som alla andra partier förfogaröver tillsammans.Socialdemokraternas beroende av LO:s ekono-miska stöd sätter gränser för partiets politik. Underden mandatperiod som går mot sitt slut har vi settrader av exempel på hur LO ställt sig i vägen förangelägna ekonomiska reformer. Låt mig ge någraexempel:Det första exemplet är arbetslöshetsförsäkringen,som är mandatperiodens verkliga rysare med beslut,uppskjutanden och upphävanden. blirdet till slut som LO vill och sä-ger: "Vi har fattat en överenskommelse mellan social-demokraterna och LO som stärker den facklig-politiska samverkan. Det är vi väldigt glada över. "Och förklarar att regeringen med denöverenskommelsen köpte LO:s stöd i kärnkraftsfrå-gan. Han säger: "Det är viktigare att skapa en a-kassaenligt LO:s önskemål än att fortsätta bråka om kärn-kraften. Folk vet ju ändå att LO egentligen vill ha denkvar. "Det andra exemplet är arbetsrätten, som startarmed en återställare. Så vill LO nämligen ha det. Se-dan kommer en utredning som LO saboterar. Sedankommer en medling som LO inte accepterar. Sedankommer några mycket blygsamma justeringar, som påviktiga punkter ändå ger det centrala facket vetorätt.Den 1 april - av - säger : "Med tanke på ideologiskabindning till LO har jag mycket svårt se att vi skullekunna göra några nya förändringar av arbetsrätten. "Det tredje exemplet är arbetstiderna, där någraförslag aldrig läggs fram därför att LO inte accepterardet. skriver :"LO har uppenbarligen fått ett slags vetorätt. LO ochsocialdemokratiska partiet är överens om ett fackligt-politiskt samarbete i valrörelsen. Det får inte störas aven proposition om ny arbetstidslag som retar upp LO-medlemmarna. "Det fjärde exemplet är lönebildningen, där utred-ningsdirektiven helt utformas efter LO:s önskan, trotsprotester från alla andra parter på arbetsmarknaden.Det femte exemplet är skatterna, där mandatperio-den startar med en återställare i LO:s anda.Det sjätte exemplet är hushållstjänsterna, där nå-got förslag aldrig läggs fram därför att LO inte accep-terar det.Fru talman! Det är så det viktigaste maktblocket isvensk politik arbetar. Pengar, privilegier och perso-ner flödar mellan partiets och LO:s ledningar. Sveri-ges mäktigaste politiska parti är i händerna på denmäktigaste intresseorganisationen, vars credo är attsäga nej till allt tal om flexibilitet, att stå i vägen, attstå kvar.Därmed står också svensk ekonomi kvar ochstampar. Den höga arbetslösheten finns kvar, därföratt LO står i vägen. Vi halkar ned i välståndsligan,därför att LO vill att skall stå kvar.I sina beryktade memoarer säger en socialdemokratisk politiker blir oerhört svag omhan kommer i konflikt med LO. Därför har Perssonsom statsminister strömlinjeformat partiets politikefter LO:s krav.En som vet vad det handlar om är uppenbarligenSocialdemokraternas informationschef och valstrategKarl-Petter Thorwaldson, som i sade att LO:s makt beror på Socialdemokra-terna och Socialdemokraternas makt beror på LO.Han sade vidare: "Låt oss se sanningen i vitögat.Facklig-politisk samverkan är, när högtidstalen hartystnat, ytterst en fråga om makt och maktutövning. "Fru talman! Om det åter skall bli fart på Sverigemåste väljarna lyfta ut Socialdemokraterna urkanslihuset. Vi måste få en regering som vågar ge sigpå det hårda arbetet att systematiskt bryta ned detstora maktblocket. LO skall inte längre få stå i vägen.Till sist, fru talman, får inte en sådan här kväll ba-ra vara med klagomål och kritik. Det måsteockså vara för glädje.