prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Man måste som politikerkunna få diskutera sådana här brister och peka på attdet behövs en förändring.Det är precis så som sade i sitt an-förande, att det här också är vad de handelsanställdakräver. De ser dessa brister som den stora faran närdet gäller butiksrån, och det måste vi kunna beröraoch ta till oss som politiker.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Särskild utlänningskontrollFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU16Särskild utlänningskontroll (skr. 1997/98:53)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )18 § Immaterialrättsliga frågorFöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU16Immaterialrättsliga frågorAnf. 254 ():Herr talman! Immaterialrättsliga frågor handlarom villkoren för uppfinnare. Det handlar om småföre-tagsamhet. Det handlar om jobb. Det handlar omtillväxt och en del av näringspolitiken. Om villkorenär bra för uppfinnare och våra nytänkare och innova-törer skapar de idéer och uppfinningar. Nya företagkan starta. Fler jobb kommer till, och tillväxten ökar.Immaterialrättsliga frågor handlar också om rättentill och skyddet för uppfinningar. Villkoren för upp-finnare och innovatörer blir en del av en företagsvän-lig politik. Från sida tycker vi att vill-koren för uppfinnare inte är bra. De borde göras bätt-re. Det har gjorts en del, men vi tycker inte att det ärtillräckligt. Därför finns det också ganska mångareservationer från till detta betänkandemed krav på åtgärder som skulle förbättra villkorenoch stärka företagsamheten. Vi behöver det. Vi behö-ver fler jobb för att minska arbetslösheten.Med detta vill jag ha sagt att detta är viktiga frå-gor, och de har en bredare aspekt än vad som kanverka vara fallet vid en första anblick. Ämnet låter julitet torrt och tråkigt - jag medger gärna det.När det gäller patent finns det naturligtvis en kost-nadsaspekt i samband med en patentansökning. För enliten företagare kan en sådan summa kännas ganskatung. Kostnaderna är lika stora oavsett omfattningenav patentet. Vi menar att en differentiering av de olikapatentkostnaderna borde göras. Det tar vi upp i reser-vation nr 1. Reservationen är också undertecknad avutskottets moderater och miljöpartist.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Den tekniska utvecklingen inte minst på informa-tionsområdet reser en rad frågor om upphovsrättsligtskydd och reser helt nya krav på rättsskyddet. Det äringen lätt materia. Det visade inte minst de studiersom lagutskottet gjorde i . Detinnebär inte att man skall tveka att ge sig i kast meddessa frågor enbart därför att de är svåra. Här finnsbåde småföretagare och stora giganter på marknaden.Den nya tekniken medför att det är svårt för rättig-hetshavare och upphovsmän att behålla kontrollenöver sina rättigheter. finns det en risk för attinformationsteknikens långtgående kontrollmöjlighe-ter utnyttjas på ett sätt som äventyrar olika intressen iinformationsfriheten och som måste stämmas av motensamrättsanspråken. Det berör inte minst den natio-nella lagstiftningen. Men det har även ett brett inter-nationellt perspektiv.I reservation nr 7 från moderater, folkpartister ochcenterpartister tas just skyddet upp för de immateriel-la rättigheterna. Där pläderas för ett bättre skydd.Som en möjlig väg att gå har vi i par-timotion, som behandlas här, föreslagit att en natio-nell patentintrångsförsäkring införs i avvaktan på eneuropeisk försäkringslösning. Utskottet skriver ganskastarkt - jag medger gärna det. Bl.a. beklagar utskottetatt det inte varit möjligt att lösa de finansiella förut-sättningarna för en försäkringsmodell och vill attregeringen arbetar vidare, men man avstyrker motio-nen.Jag vill yrka bifall till motionen, och det gör jaggenom att yrka bifall till reservation nr 7.Herr talman! I reservationerna 4, 5 och 6 har vifrån fullföljt kraven i motionerna om ettbruksmönsterskydd, dvs. ett enklare skydd, och ettskydd för växtförädlarrätten och för s.k. programfor-mat. För att spara kammarens tid avstår jag från attyrka bifall till dessa reservationer, men jag vill fram-hålla att står bakom även dem.I reservation nr 3 från , och tar vi upp patent på biotekniskauppfinningar, som rubriken kanske något oskyldigtlyder. Vad det rör sig om är huruvida det skall varamöjligt att ta patent på livsformer. I en rad motionerfrån dessa tre partier och också från Kristdemokrater-na tas dessa frågeställningar upp. Det är frågor som viför övrigt har debatterat idenna kammare.Från är vi för att patenträtten skall haett bra skydd, att det skall vara enkelt och lätt att fåpatent, men vi menar också att patenträtten bör ha enklar avgränsning. diskuteras möjligheten att tapatent på olika livsformer. Det är en fråga som vi hardiskuterat tidigare, som jag sade. Från Centerpartietssida framhärdar vi i uppfattningen att det inte skallvara möjligt att ta patent på livsformer. Själva tankenär svindlande och berör en rad etiska och moraliskafrågeställningar långt utanför den normala patenträt-tens område. Det är inte minst en fråga om etik ochpraktiskt ansvar. Varje levande varelse är unik. Ingenskall kunna skapa sig intrång i den sfären. En rätt tillpatent på livsformer innebär ett hot mot viktiga delarav den biologiska mångfalden och mot kulturarvet.De nationella reglerna och de internationella överens-kommelserna på området bör ses över med inriktning-en att det skall vara omöjligt att ta patent på och ägalivsformer. bör internationellt också verkaaktivt för att skapa en konvention som förbjuder pa-tenträtt på livsformer.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall till reserva-tion nr 3.I fråga om de moment i övrigt som jag inte har be-rört här, som är sex till antalet, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. I ett av dessa moment tas upp-hovsrättsskyddet för vissa översättningar upp. Medanledning av en motion föreslår utskottet enhälligt iett tillkännagivande till regeringen att regeringen böröverväga behovet av ett upphovsrättsligt skydd för detöversättningsarbete som bedrivs i Bibelkommissio-nen. Jag tror att införandet av ett sådant temporärtskydd under arbetets gång inom Bibelkommissionenvore välbetänkt och skulle underlätta det viktiga arbe-te som just håller på med.Herr talman! Jag yrkar i detta fall bifall till mom.8 i utskottets hemställan.Anf. 255 (m):Herr talman! I lagutskottets betänkande nr 16, somvi nu behandlar, tas upp ett antal motioner från denallmänna motionstiden rörande s.k. immaterialrättsli-ga frågor, dvs. sådana som rör upphovsrätt och in-dustriellt rättsskydd, t.ex. patent, varumärken ochmönsterskydd.Vi har från den moderata gruppen i utskottet lagtfram förslag till ett antal åtgärder för att underlättaoch förbättra villkoren för uppfinnare och innovatörersom söker patent. Vidare menar vi att det finns behovav att höja patentets rättsliga skydd och status samt atti konsekvens med det verka för att ändringar ocksåkommer till stånd i internationella patenträttskonven-tioner som redan har tillträtt.Det är ju så, herr talman, att uppfinningar, innova-tioner, forskning och vidareutveckling av idéer harbidragit och bidrar i hög grad till grunden för vårtlands välstånd genom att de omsätts tillnya industriprodukter för export och/eller inhemskkonsumtion. Rätt utnyttjade skapar de alltså nya jobboch sysselsättning, vilket måste anses vara av synner-lig vikt , när rekordmånga människor plågasav längre eller kortare perioder av arbetslöshet. Upp-finnare och innovatörer bör betraktas och behandlassom en av tillväxtsamhällets viktigaste nyckelgrupper.Det är dock relativt lätt att stjäla patent, ochdet är förenat med ganska stora kostnader att anlitaombud för hjälp med ansökningshandlingar och ock-så, när så kan bli aktuellt, översättningsarbete vidförvärv av patentskydd i annat land. Som jämförelsekan nämnas att de sammantagna myndighetsavgifternaför ett patentskydd inom alla EU-länder är omkringfem gånger högre än motsvarande avgifter för ettskydd i . Särskilt för små och medelstora företagkan omkostnaderna kring patentansökningsprocesenutgöra ett hämmande hinder.Vi utvecklar dessa tankegångar närmare i vår re-servation nr 1, där vi alltså kräver att regeringen läg-ger fram något slags förslag om differentierade avgif-ter vid patentansökan.Det är också svårare att hitta riskvilligt kapital näruppfinningar relativt lätt kan stjälas. Också för skyddmot patentintrång har vi velat aktualisera någon formav patentintrångsförsäkring. Det sammanhänger medatt just patentskydd har blivit ett alltmer svårartatproblem att komma till rätta med. Det drabbar alltsåpatentsökaren ekonomiskt i hög grad när det skersådana intrång.Vi noterar dock, herr talman, att regeringen i vissmån har uppmärksammat dessa problemområden delsgenom direktiv till den s.k. småföretagardelegationen,dels genom vissa uppdrag till och även - . Det kan finnas skäl att t.ex. av-vakta de fortsatta ansträngningarna att försöka få framen täckande försäkringslösning när det gäller patentin-trångsförsäkring.På en punkt, herr talman, har utskottets majoritetdock inte velat följa våra förslag. Det gäller att för-länga det s.k. prioritetsåret från 12månader och tiden för offentliggöran-de av patent från till 24månader. Skälen, som vi ser dem, för att utsträckadessa båda tidsrymder sammanhänger just med svå-righeten för många patentsökande dels att på denrelativt korta tid som står till buds finna lämpligasamarbetspartner inom och/eller utomlands för lämp-liga produktions- och finansieringsformer, dels atthinna ta ställning till om patent skall sökas även iandra länder - inte minst mot bakgrund av de drygakostnader som ett sådant ansökningsförfarande med-för.Detta utvecklar vi närmare, herr talman, i reserva-tion nr 2, som handlar om prioritetsrätten.Enligt utskottsmajoritetens mening väger intressetav att det inom rimlig tid blir klarlagt i vilken om-fattning en ny uppfinning slutligen blir patentskyddadtyngre än den enskilde uppfinnarens intresse av ytter-ligare rådrum för att bedöma behovet av patentan-sökningar i andra länder. anser ut-skottsmajoriteten vara en lämplig avvägning mellande olika intressen som här gör sig gällande. Vi mode-rater delar alltså inte denna mening, då vi menar att enuppfinning är starkt knuten till en enskild personsprestation och ideella upphovsrätt samt att upphovs-mannen måste tillerkännas en skäligare och rimligaretid för frågan om att eventuellt utvidga patentansökantill andra länder.Slutligen, herr talman, utvecklar vi i reservation nr7 tillsammans med och när-mare grunderna för att vi nu trots att regeringen hargjort vissa ansatser tycker att tiden är mogen för attmera grundligt se över de allmänna villkoren för upp-finnare och innovatörer, just med tanke på deras storabetydelse för vårt lands tillväxt och för utvecklingenav företagsamhet i allmänhet men kanske småföretag-samheten i synnerhet.Herr talman! För att vinna tid vill jag på grundvalav vad jag nu här har anfört nöja mig med att avslut-ningsvis yrka bifall till vår reservation nr 1.Anf. 256 ():Herr talman! På grund av den sena timmen och avsolidaritet med kulturutskottet, som såvitt jag förstårstår i kö för att debattera, skall jag bara uppehålla migkring reservation nr 3.Skall man kunna ta patent på levande organismer?Ännu var svaret på den frågan ett själv-klart nej. De flesta europeiska länder anpassade då sinpatentlagstiftning till den nya ,som innehåller ett klart förbud mot patent på växtsor-ter och djurraser och på biologiskt förfarande förframställning av växter eller djur. De enda livsproces-ser som kan patenteras enligt den konventionen ärmikrobiologiska förfaranden. Det undantaget infördesi de flesta länder för att möjliggörapatent på framställning av antibiotika och andra jäs-ningsprocesser. För växtförädlingen fanns växtföräd-larrätten, som mer kan liknas vid copyright.I och med genteknikens framväxt under 80-taletbörjade man diskutera patent på levande organismer. IUSA patenterades först bakterier, sedan växter ochslutligen också djur. Varken eller harnågra uttryckliga hinder mot livspatent i sin lagstift-ning. Därför menar att regeringenmåste verka på det internationella planet för ett för-bud mot patent på olika livsformer.Herr talman! har försökt baxa igenom ett direktivförslagmed krav på harmonisering av medlemsländernaspatentlagstiftning. Syftet med EU-direktivet var attåstadkomma ett politiskt beslut om livspatent. argument var också att främst stöttabioteknikindustrin.Kommissionen hävdade att genteknikforskning ärså dyr och riskabel att den inte kan drivas utan patent-skydd. Men förslaget mötte ett oväntat motstånd frånsåväl medlemsländer som enskilda organisationer.EU-parlamentet krävde vid sin behandling flera änd-ringar. Efter många turer är det framlagda ändrings-förslaget trots allt bättre än det ursprungliga - detskall medges - men det är fortfarande inte bra.Alltfler forskare ser en risk med att livspatent kanfördröja snarare än gynna vetenskapliga framsteg,eftersom det fria utbytet inom forskarvärlden hindras.Många biopatent är dessutom mycket breda och om-fattar ännu icke upptäckta egenskaper hos den paten-terade genen eller organismen.Det mesta av genteknikforskningen kontrolleras avstorföretag i norr, och den inriktas också på att svaramot industriländernas marknad och behov. är däremot intressanta som försöksmarkna-der. är också intressanta därför att basenför all genteknik, eller i varje fall mycket av gentekni-ken, kommer från den rika biologiska mångfald somgår att hitta där. Majs, ris, socker och kakao ägnas ettväldigt stort intresse av genteknikforskningen, efter-som det är varor som har global konsumentspridning.Dessa grödor är utvecklade under århundraden avbönder i tredje världen.Gener från tredje världen kommer med störstasannolikhet att patentbeläggas av i-ländernas storföre-tag. Därmed tvingar man in u-landsbönderna i ettberoendeförhållande gentemot företaget som kommeratt kontrollera grödan. De lokala variationerna avgrödan kan komma att slås ut. Bonden blir då hänvi-sad till att köpa utsäde som bjuds ut på de villkor somsätts upp av företagen.Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg attkrafterna bakom gentekniken är transnationella,kommersiella krafter med enorma resurser, som ge-nom patenteringen naturligtvis vill ha tillbaka pengarpå insatt kapital. Det är inte konstigare än så. Menpatent på livsformer kan aldrig någonsin försvaras uretisk synpunkt. Därför yrkar jag bifall till reservationnr 3.Anf. 257 ():Herr talman! Jag ställer mig bakom alla reserva-tioner till detta betänkande som harskrivit under. Jag kommer dock att yrka bifallbara till reservation nr 6.Med tanke på dagens sena timme skall jag försökafatta mig någorlunda kort. Jag tänker ta upp två frågor- dels patent på biotekniska uppfinningar, dels pro-gramformat.Miljöpartiet anser att i EU:s ministerrådoch andra internationella sammanhang bör verka föratt man inte skall kunna ha patent på biotekniskauppfinningar. Vi vill även ha en lagändring som inne-bär att de patent på genmanipulerade produkter somredan beviljats kan avvecklas. bör också i FNverka för att varje folk garanteras rätten till de egnagenerna, såväl vad gäller växter som djur.Bioteknikindustrin argumenterar för paten-tering. Man säger att man på detta sätt kan få tillbakade dyra investeringar man gör i den kostbara gentek-niken. Att öppna för patentering av t.ex. växter inne-bär också att öppna för ett fåtal kapitalstarka organi-sationer. Det finns då en risk att de kan få hela kon-trollen över den genetiska bas som utgör grun-den för vår försörjning, t.ex. produktionen av mat.På växtförädlingsområdet är gentekniken inte dy-rare än andra traditionella tekniker. finns detdock mycket pengar i gentekniken.Vi anser att patentering av mänskliga gener ochderas användning är både skadlig och onödig.Att genmanipulera för att djur skall produceralivsmedel som t.ex. mjölk med en viss sammansätt-ning är både onödigt och farligt. Det är att mixtra meddet ekologiska systemet. Det är en form av rysk rou-lett.Jag tänker ta ett exempel på hur känsligt det eko-logiska systemet är. Det gäller det afrikanska biet, detsom kallas mördarbiet i och Amerika.Man trodde inte att det här biet skulle vara så farligtsom det var. Man släppte i och för sig löst det avmisstag, men detta bi har i och USAkostat och även hund-ratusentals liv. Det visar hur känsligt det ekologiskasystemet är. Det är ingenting som vi kan mixtra medpå det sätt som man gör med gentekniken.Jag går så över till programformat. Inom medier-na, t.ex. radio och TV, är programidéer någon-ting som är väldigt värdefullt och kostar väldigtmycket pengar. I dagens upphovsrätt är inte program-format helt skyddade. En sammansatt idé, med bilderoch text, kan ibland vara mer värdefull än det som går att skydda med upphovsrätten. Många av depersoner som jobbar med de här frågorna blir i dagutnyttjade av radio- och , både större ochmindre.Det här tycker vi inte är bra, varken för de härpersonerna eller för utvecklingen på området. Vianser att man skall se över upphovsrätten så att enviss form av programformat kan skyddas.Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 6.Anf. 258 ():Herr talman! Trots att det är sent har jag svårt attstryka mer än vad jag har gjort i mitt anförande, efter-som det är många frågeställningar och flera reserva-tioner. Jag skall dock göra så gott jag kan för att hållatiden.Herr talman! Utskottets betänkande Immaterial-rättsliga frågor behandlar 17 motioner från den all-männa motionstiden. Vidare redovisas en av utskottetinitierad utvärdering av reglerna om följerätt i upp-hovsrättslagen.I fem motioner föreslås åtgärder för att underlättaoch initiera ansökningar om patent. Sex motionerinnehåller yrkanden som riktar sig mot möjligheten attfå patent på livsformer. Övriga motioner rörbruksmönster, växtförädlarrätt och upphovsrätt.Med anledning av ett motionsyrkande förordar ut-skottet ett tillkännagivande om att regeringen böröverväga behovet av upphovsrättsligt skydd för detöversättningsarbete som bedrivs av Bibelkommissio-nen.Till betänkandet har fogats sju reservationer. Deimmaterialrättsliga frågorna är mycketkomplicerade. Jag vill därför nämna att jag är glad attdet i utskottet trots dessa reservationer finns en storsamsyn i de här frågorna.Jag börjar med att yrka bifall till hemställan i ut-skottets betänkande och avslag på samtliga reserva-tioner.I reservation nr 1 föreslår , att införa differentierade avgif-ter vid patentansökning. Motivet är att kostnadernaför att ansöka om patentskydd enligt motionärerna ärså höga att det innebär problem för enskilda uppfinna-re och småföretagare.När vi debatterade denna fråga häri kammaren ansåg utskottsmajoriteten, precis som vigör , att patentavgifterna endast tordeutgöra en mindre del av de totala kostnaderna i ettpatentärende. De stora kostnaderna är ombudsarvodenför upprättande av ansökningshandlingar samt över-sättningskostnader.Ansökningsavgiften till Patent- och registrerings-verket uppgår till plus för trycknings-avgiften. Att erhålla patentskydd i under tioår uppgår till i ett normalfall, enligtNUTEK:s rapport . Det kan jämföras medatt erhålla patentskydd i enlighet med den europeiskapatentkonventionen, vilket anges uppgå till omkring200 exklusive årsavgifter.Därmed vill jag inte ha sagt att det inte bör bli bil-ligare och enklare att söka patent. Mycket görs i frå-gan, både nationellt och inom EU, för att göra hand-läggningsförfarandet både snabbare och enklare ochdärmed också billigare.Patent- och registreringsverket har självt i en skri-velse till regeringen väckt förslag om vissaändringar i patentlagen som rör förenkling och förbil-ligande av handläggningsförfarandet. De frågor somverket tagit upp kommer att behandlas i en departe-mentspromemoria under 1998.EG-kommissionen har givit ut engrönbok om patentsystemet i med undertitelnFrämjande av innovationer genom patent. I grönbo-ken redogörs för ett arbete inom EPO för att sänkakostnaderna för Europapatent. Kommissionen tarockså upp om det är lämpligt att enligt amerikanskförebild införa differentierade avgifter för små ochmedelstora företag.Utskottsmajoriteten konstaterar att mycket pågårsom överensstämmer med motionärernas krav, ochjag yrkar därför avslag på reservationen.Reservation nr 2 från handlar om enförlängning av det s.k. prioritetsåret. Detta är också enupprepning från . Utskottsmajoriteten harinte ändrat uppfattning utan anser fortfarande att dets.k. prioritetsåret, som är 12 månader,bör vara 12 månader och inte 24 månader som Mode-raterna vill ändra det till. Det är viktigare att det inomrimlig tid blir klarlagt i vilken omfattning en ny upp-finning slutligen blir patentskyddad än att den enskil-de uppfinnarens intresse av ytterligare utsträckt tid föratt bedöma behovet av patentansökningar i andraländer tillgodoses.En viktig funktion av patentförfarandet är att in-formation om ny teknik på ett effektivt sätt snabbt blirtillgänglig för den som har behov av den i forskning, ikommersiell tillämpning eller på annat sätt. För attförhindra att de långa handläggningstiderna för paten-tansökningar leder till att ansökningar hålls hemligaunder har det införts en bestämmelse i 22 §patentlagen om obligatoriskt offentliggörande efter enviss tid.Den nuvarande prioritetsperioden på 12 månaderär resultatet av internationella överläggningar och fåranses som en lämplig avvägning mellan de olika in-tressen som gör sig gällande. Utskottsmajoriteten harinte ändrat uppfattning, eftersom inget nytt har fram-kommit.Reservation nr 3 från , Vänsterpartietoch handlar om patent på biotekniskauppfinningar. Även denna fråga diskuterades förraåret. Då väntade vi på ett direktiv från om rättsligt skydd för biotekniska upp-finningar. Innehållet i det kommande direktivet skallvara bestämmande för de svenska rättsreglerna påområdet. Det har fortfarande inte kommit något di-rektiv.EU-parlamentet avslutade sin första behandling avärendet med att anta 66 olika förslag tilländringar i kommissionens reviderade förslag.Kommissionen har därefter, , lagt framett ytterligare reviderat förslag till direktiv i vilketman gjort omarbetningar på samtliga punkter utomen, där parlamentet har begärt ändringar.Generellt kan sägas att harförordat en starkare betoning av de etiska aspekternaoch att kommissionen har beaktat detta. Ministerrådetantog i en gemensam ståndpunkt detnya direktivförslaget. Ärendet skall nu åter behandlasav Europaparlamentet.Varför behövs då direktivet?Biotekniken har under det senare decenniet ut-vecklats snabbt och kommer utan tvivel att även ifortsättningen spela en mycket stor roll inom modernforskning och utveckling. Möjligheterna att få patentpå en uppfinning har givetvis stor betydelse för denfortsatta utvecklingen inom området.Direktivförslaget innehåller bestämmelser förharmonisering av medlemsstaternas nationella patent-lagstiftning avseende biotekniska uppfinningar. Pa-tentlagstiftningen i EU:s medlemsstater är i hög gradharmoniserad, bl.a. som en följd av att alla länder äranslutna till den europeiska patentkonventionen. Menpatentlagstiftningen har tillkommit då demöjligheter som modern bioteknik öppnar inte kundeförutses. Viss osäkerhet uppkommer därför om hurnuvarande patentsystem skall tillämpas med avseendepå bioteknologiska uppfinningar.Svårigheter föreligger framför allt i att göra en av-gränsning mellan vad som är patenterbart och vadsom inte är det. Inte minst de etiska aspekterna gör kan befara att tolkningen av patentlagstiftningeni dessa fall kan komma att variera mellan medlems-länderna.I förhållande till det tidigare förslaget har i huvud-sak tre förändringar gjorts:1. Man har med avseende på delar av den mänskligakroppen klarare markerat skillnaden mellan enuppfinning, som alltså är patenterbar, och en upp-täckt, som inte är det.2. Den etiska regeln, dvs. bestämmelsen om att upp-finningar vilkas kommersiella utnyttjande skullestå i strid med allmän ordning eller goda seder äruteslutna från patenterbarhet, har utvidgats.