prot · GL0971 · 1998-02-20 00:00:00 — Läs vad våra utländska ekonomer säger! LäsOECD:s rapporter och deras rekommendationer omvad som behöver göras för att återställa tillväxtkrafteni svensk ekonomi! Det har man inte gjort.Problemet, herr talman, är att det inom regeringenfinns statsråd som fortfarande ser på hemtjänsterungefär som de gestaltades av de hembiträden vi kanse i mellankrigstidens pilsnerfilmer, där man kommerin i stärkta förkläden och niger för herrskapet. Vaknaupp, och regeringen! Vi lever snart i2000-talet, där moderna människor, moderna barn-familjer och pensionärer inte får den hemtjänst debehöver och som de skulle vara betjänta av. Detskulle inte kosta staten särskilt mycket netto att klaraut detta.Anf. 26 ():Herr talman! Man får någon sorts underlig asso-ciation till att det pågår ett omvänt Jeopardy. Vi stäl-ler frågor, men skatteministern ger inga svar. Det vorebra om vi kunde få några svar. Jag kunde inte uppfattaett enda svar på någon av de frågor jag ställt.I stället kommer det vanliga försöket att dribblabort debatten genom att använda statistik ochbackspeglar litet efter eget gottfinnande. Jag tycker attdet här är en fråga som är alldeles för allvarlig för skall hålla på och dribbla med statistik.Nu pratar om 40 000 nya privatajobb. Enligt vilken statistik då, var finns de? Varför ärdet färre som har jobb än det var se-dan? säger att det är 23 000 nyajobb. Ni kan inte ens komma överens om vilken sta-tistik ni skall försöka lura folk med.Varför förnekar ni själva grundproblemet? Sålänge ni förnekar själva grundproblemet kommer nialdrig att hitta lösningar som kommer ens i närhetenav att gå åt rätt håll.Jag är fruktansvärt oroad över framtid.Vem skall betala de skatter som skall betala vårdenoch skolan? Ni löser arbetslöshetsproblemet genomatt fösa bort människor från arbetsmarknaden. Yngreoch yngre skall ut i en ända, och äldre och äldre skallin från starten. Vilka däremellan skall betala alla deskatter som behövs för att försörja resten och denökade sysselsättningen inom den offentliga sektorn?Den offentliga sektorns verksamhet inom vård,skola och omsorg är inte till för att sysselsätta folk.Den är till för att ge folk vård, utbildning och barn-omsorg osv. Den är inte till för att lösa sysselsätt-ningsproblemen. Vi behöver fler skattebetalare i detprivata näringslivet.Vi har lagt fram förslag på förslag. Vi lade framen rapport kallad Handla . Den innehålleröver 20 olika förslag. Jag har sett på propositionslis-tan att ni äntligen erkänner att det finns problem närdet gäller regelverk och krångel. Det skall kommaförslag till förenklingar.Vi har själva tagit fram ett extremt konkret förslagi form av ett startpaket. Jag har tidigare överlämnatdet till . finns det något på propo-sitionslistan. Vi får väl se vad som händer.Vi har drivit på att det skall vara möjligt att få enF-skattsedel så att man kan betala skatt som tjänstefö-retagare. menade ni att det intefanns några problem. erkänns att problemet finnsoch att något skall göras. Vi får väl se om det räcker.Ni resonerar i termer av att den privata tjänstesek-torn skulle kunna utökas fast i offentlig regi. Jag harfortfarande inte fått något besked från regeringen egentligen tycker, som har ansvaret iregeringen för att svara på dessa frågor. Tycker manatt tjänstesektorn kan utvecklas i offentlig regi - somMargareta tycker?Jag hörde en debatt i programmet Studio 1 i morsemed statssekreteraren i . Hantycker uppenbarligen inte att det är något som helstproblem när kommunala bolag med hjälp av skatte-pengar konkurrerar ut privata företag inom olika sek-torer. Det var ett ganska halsbrytande resonemangmot bakgrund av vad har sagt omsnedvridning, fördelningsprofiler och hur skattepeng-ar används. Det är helt okej att från den kommunalasidan konkurrera ut privata bolag i tjänstesektorn.Men det är tydligen ett jättestort problem att användaskattereduktioner för att få i gång privata företag, såatt det skapas skattepengar som kan användas inom deegentliga verksamheterna.Jag återkommer till mina frågor. Det skulle varajätteintressant att höra hur regeringen egentligen serpå det faktum att färre och färre har jobb och att detbehöver vidtas åtgärder som gör att fler människorblir skattebetalare.Anf. 27 BO ():Herr talman! Debatten gäller inte den kommunalasektorn. Låt mig påminna skatteministern om att densektorn förfogar innevarande år över ungefär 430miljarder kronor. Av det används ungefär 315 miljar-der - dvs. ungefär 100 miljarder mindre än vad somfinns - till verksamheter som sjukvård, äldreomsorg,barnomsorg osv.Det stora problemet inom den kommunala sektornär att ni socialdemokratiska politiker inte förmår gemänniskor valuta för skattepengarna. Det är under erperiod som vi har sett hur vårdköerna har blivit läng-re, hur åldringsvården ifrågasätts, att skolan klararinte sin uppgift att förmedla kunskaper. Det ansvaretfår ni ta själva.Vi vill ge människor en chans att kunna få valutaför pengarna. Det innebär att använda de stora resur-ser som finns på ett effektivt sätt.Thomas väljer, som så ,att försöka gå tillbaka i tiden. Det måste kännas bittertför socialdemokratin att vara ansvarig för 80-talsproblemen. Det måste vara bittert att inse att 1991års valrörelse präglades av fallande sysselsättning ochexploderande arbetslöshet. när ni tillträddevar sysselsättningen på väg uppåt och fler och flerfick jobb. Sedan bröts utvecklingen. Det var för att niinte insåg vad som krävdes för att det skulle bli flerjobb. Sedan har sysselsättningen minskat ,och den minskade . Trots en i och för sigalltför låg tillväxt, men ändå tillväxt, har sysselsätt-ningen inte vänt - precis som och påpekat. Där ligger ert stora misslyckande.Vad gör ni i ett läge där den generella förbättring-en inte räcker till? På väg in i en hyfsad konjunkturskapar ni inte förutsättningar för jobben. Vi ser dethär. Det finns en möjlighet till tiotusentals nya jobb,och ni gör ingenting. Ni avvisar allting. Det är dettragiska med socialdemokratin. Ni är inte längre par-tiet som kan ge full sysselsättning.Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! är van att hantera siff-ror, men väljer att dribbla med dem. Det är otvetydigtså att den privata sektorn i har vuxit de senas-te fyra åren. Det som har minskat är den offentligasektorn. Det är viktig information att känna till närman funderar på hur resurser skall användas i ett lägedär saker och ting måste vägas mot varandra.Både och är beredda attföra ett sådant resonemang, dvs. att väga åtgärder motvarandra. Vi vet av erfarenhet att - detär viktigt att ha den erfarenheten, eftersom jag tror attBo Lundgren eftersträvar att få chansen igen - integör den avvägningen. Skattesänkningar skall genom-drivas till varje pris.Jag tror att och egentligen hållermed om att det inte finns något generellt sambandmellan skatteuttaget och sysselsättningsnivåerna. Detär bara att titta ut över världen. Vi har vitt skildaskatte- och sysselsättningsnivåer. har underlånga perioder varit exempel på ett land med högsysselsättningsnivå och hög skattenivå. Ett land som pekas ut som ett föredöme är det land som MatsOdell tar upp i ett visst sammanhang, nämligen Dan-mark, som generellt sett har ett högt skatteuttag.Jag tror att vi tre kan vara överens. Bo Lundgrenhar vitt skild uppfattning. Jag hoppas att det kommeratt visa sig under valrörelsen att ni får allt svårare attresonera med varandra.Skatteuttaget i sig påverkar inte sysselsättningen.Men det skall diskuteras om skattestrukturen i sig kanha en effekt. Det är det som har gjorts i . Det är en intressant och viktigfråga. Det samlade resultatet från expertisen är enbegränsad effekt. har varit om detfinns en stor grupp människor som inte har en chansatt ta sig in på arbetsmarknaden med rådande löner.Regeringens huvudstrategi - och det är ett viktigtvägval - är att satsa på kunskap och kompetens för attge människor chansen att efterfråga de nya jobb somnu kommer. Det råder en sysselsättningsökning iekonomin. Hösten har sett bra ut för . Detinnebär ökad kompetens och en efterfrågan på jobbsom man kan försörja sig på. Det måste vara hu-vudstrategin.Det är värt att föra ett resonemang om man medskattefrämjande kan stimulera en del av den privataarbetsmarknaden som inte skulle få den kraft denannars behöver.Det går att titta på de exempel som finns. MatsOdell tar upp den danska modellen. Jag har godakontakter med den danska skatteministern, och jag harresonerat med honom om detta. säger att med den modellen har 3 000heltidstjänster skapats. Det är gott. Men det är ingetstort slag mot arbetslösheten. Den har också fört medsig en del fördelningspolitiska aspekter som det ärvärt att resonera om.Jag känner ingen absolut låsning angående denmodellen. Men det är lätt att se att den inte är etteffektivt inslag i sysselsättningsökningen - som MatsOdell hävdar.I kan vi se i takt med en kulturell föränd-ring där inte minst kvinnor får en allt starkare ställ-ning på arbetsmarknaden, att det blir en förändring isynen på tjänster i hemmet. Det kan bära sig på denvanliga marknaden utan subventioner.Hemfrid är ett företag som visar att det går attskapa ett mycket stort intresse kring tjänster i hemmetpå den marknad och med de spelregler vi har. Detpågår en diskussion om förmånsvärdet. Men det ärinte rimligt att säga att det skall vara särskilda för-månsvärden på vissa typer av förmåner men ha nor-mala förmånsvärden på alla andra typer av förmåner.Det är viktigt att komma till skott i skattepolitiken.Det får inte vara så att man skjuter på allt som rör sig.Då blir det en hel del självmål. Den insikten bordeOdell och ha. Därför borde ni vara försiktigamed att resonera med i skattefrågor. Detmåste finnas ett ansvarsfullt finansieringsperspektiv idet hela. Skall en fast skattesänkning finansieras,måste man räkna in vad besparingen i andra ändankostar. Drar man ned på a-kassan, minskar syssel-sättningen någonstans - och då minskar efterfrågan.Anf. 29 ():Herr talman! Jag tycker att för ettalltmer intressant och intelligent resonemang i frågan.Men det stannar vid det. Vi kan hålla på att resoneratills tungorna faller ur oss. Men om inget görs blir detganska patetiskt för de människor som är arbets-lösa.Låt mig ta det danska exemplet. Det är riktigt attdet rör sig om ca 3 500 heltidstjänster, men det är10 000 människor som har sysselsättning inomdenna sektor i Danmark.Det är en helt ny bransch. Det handlar om att för-ändra attityder och vanor. Det handlar om att upp-täcka att det går att köpa denna typ av tjänster. Det äralldeles uppenbart att det finns en enorm potential.Man menar i att de begränsningar mangjorde i den ursprungliga kompromissen är otidsenli-ga. Man bör öppna för fler tjänster. Därmed skullevolymen öka, och därmed skulle också effekten öka.Det skulle i slutändan vara hälsosamt även för statsfi-nanserna.Vad gäller förmånsvärdet kan vi titta på ett närlig-gande exempel. Jag läste en artikel i därmiljöminister intervjuades om sitt arran-gemang. Hon har en person anställd på deltid - 75 %.Om man lägger ihop vad den personen kostar - omAnna Lindhs uppgifter i stämmer - skulleman hamna på ett förmånsvärde på i timmen.Det är vad det kostar för en medlem i regeringen.Jag tycker att skall utreda detta. Ärdet då rimligt att ta ut 187,50 som för-månsvärde? Om man däremot skulle lägga förmåns-värdet på säger och andrabolag som jobbar med dessa uppgifter att volymenskulle bli mycket stor. Då skulle det bli ökad tillgäng-lighet inom de sektorer där vi har flaskhalsproblem.Då skulle fler människor få en bättre livskvalitet. Dåskulle det hända någonting. resoneras det, mendet händer ingenting.Anf. 30 ():Herr talman! Jag börjar undra om det inte är så attstatsrådet precis som många av hans kollegersnurrar runt i statistiken för att undvika själva pro-blemställningen.Jag visar här en bild på hur kurvan ser ut. Det ärbevisligen så att färre jobbar än när regeringentillträdde. Detta måste vara ett problem. Att kurvangick upp ett tag efter det att ni hade tillträtt och sedanbörjade tippa nedåt är väl ingenting att vara lyckligöver . Man har i princip lyckats få bort alla denya jobb som tillkom på grund av den borgerligaregeringens politik. Det är så ointressant att försökafeppla med gammal statistik för att komma bort frånproblemet. Grundfrågan är hur vi skall få fler jobb.Om ni inte tycker att det är ett problem att detfinns för få jobb kan ni väl säga det öppet. Då blir viklara över att vi har helt olika linjer. Vi vill ha flerjobb så att fler människor kan få en egen lön att levapå och så att fler kan bli skattebetalare, så att vi kanbetala för vård, omsorg och utbildning.Om det finns väldigt många skatter som är hind-rande blir summan av de skatterna också hindrande.Det finns inget rakt samband mellan skattetrycketsnivå och sysselsättningsnivån, men skattetryckets nivåär inte ointressant. Vi tror att en av strategierna är attgöra förändringar nedåt.Er huvudstrategi - - räcker inte.Arbetsmarknaden förbättras egentligen inte trots attden öppna arbetslösheten sjunker. Vad hjälper det får en bra grundutbildning om det fortfarandeinte sker några förändringar på arbetsmarknaden?Varje enskild åtgärd är i sig självfallet inte till-räcklig. Det är några tusen jobb här och tiotusen jobbdär. Det är viktigt att vidta olika åtgärder som till-sammans kan leda till en förbättring.Det är bra att statsrådet inte känner någon absolutlåsning, men jag tycker verkligen inte att det räcker -speciellt inte i en sådan här fråga.Jag skulle också gärna vilja ta upp en diskussionom vilken jämställdhetssyn regeringen har när sådantsom män håller på med och är intresserade av gåralldeles utmärkt, medan det kvinnor håller på medinte går alls.Det vi har hört här är ett cirkelresonemang utansvar. Vi kommer att fortsätta jobba för att vi skall fåfler jobb och för att arbetsmarknaden skall fungerabättre både för kvinnor och män.Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! Tack vare regeringens politik har vien livskraftig privat sektor i som faktisktväxer och börjar frodas. Privat tjänstesektor och pri-vat industri - hela den privata sektorn på arbetsmark-naden - är beroende av människors efterfrågan ochinvesteringsvilja och företagarnas expansionsvilja.Det är sådant som avgör sysselsättningsutvecklingen.Jag delar uppfattning när han resone-rar om attityder och säger att de i sig kan vara enbegränsning. Jag tror att det finns två huvudsakligabegränsningar för tillväxt av hushållsnära tjänstereller tjänster i hushållet. Den ena är att människorhåller hårt i pengarna när ekonomin rasar samman ochde är rädda för framtiden. De sparar och köper intetjänster. Den andra är just attityddiskussionen.Därför sker det nog en förändring i takt med gene-rationsväxlingar och ökad jämställdhet. Vi ser ocksåatt det verkar gå ganska bra för företag som Hemfridnär de konkurrerar på marknaden utan subventioner.Den viktiga frågan i denna diskussion är om detskall subventioneras och i så fall varför. Man skall tahänsyn - det gör vi alltför sällan i - till atten subvention på ett håll naturligtvis ger en effekt,men att finansieringen av den subventionen ger eneffekt på något annat håll. Det måste man göra ensamlad bedömning av.Det är klart att vi via skatteförändringar kan fåmänniskor att köpa mer tjänster i hushållet, men givetde resurser människor har så kommer de att köpamindre av någonting annat. De resonemangen måsteföras.Det är inte så enkelt att skattesänkningen är denenda delen av verkligheten. Det var problemet ocksåunder er regeringsperiod.Jag tycker att det är väldigt bra - och det bådargott inför valrörelsen - att säger att detinte finns något rakt samband mellan skattetrycketsnivå och sysselsättningsnivån. Här är ett område därvi som partier kan resonera med varandra. Det finnsingen låsning som gör att vi hävdar att det enda sättetatt nå full sysselsättning är att kraftigt sänka skatterna.Det tror inte regeringen, och det tror nog inte Folk-partiet och heller. Men ni harproblem med samarbetspartnern.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1997/98:79 till socialutskottetRedogörelse1997/98:RJ1 till utbildningsutskottetMotioner1997/98:Ju19-Ju22 till justitieutskottet1997/98:Sk30-Sk32 till skatteutskottet1997/98:Fi9-Fi11 till finansutskottet6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 februari1997/98:199 av () till justitiemi-nisternMiljöbrott1997/98:200 av () till miljömi-nisternBromerade flamskyddsmedel1997/98:201 av () till kommuni-kationsministernBromma Flygplats1997/98:202 av () till näringsmi-nisternMötesplatser för svensk design och formgivningInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 3 mars.7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 19 februari1997/98:471 av () till statsministernChile1997/98:472 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallAnsvar för invaliditet förorsakad av björn1997/98:473 av () till näringsmi-nisternMätning av elkraft1997/98:474 av () till arbetsmark-nadsministernKvinnor som arbetsskadas1997/98:475 av () till kommunika-tionsministernFlygsäkerhetden 20 februari1997/98:476 av () till statsrådetPierre SchoriOm strukturval vid bistånd1997/98:477 av () till miljöminis-ternSäker elenergi i f.d. Sovjetunionen1997/98:478 av () till miljöminis-ternMarknadsföring av kött1997/98:479 av () till kommunika-tionsministernUpprustning av Ådalsbanan1997/98:480 av () till arbetsmark-nadsministernStrejkrätten och varors fira rörlighet i EU1997/98:481 av () till för-svarsministernFörstörda arkiv1997/98:482 av () till statsrådet av svårt cancersjuka kvinnor1997/98:483 av () till inrikesministernKöregler för bostadssökandeFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 3 mars.8 § Kammaren åtskildes kl. 10.46.Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen.