prot · GL0999 · 1998-04-29 00:00:00 — är det så att här iriksdagen verkar tycka att man skall ta ytterligare stegi stället och fortsätta att överlåta beslutanderätten.Regeringen har valt att vara följsam mot EU:sstormakter och representera minoriteten här hemma.Det har varit viktigare att vara en duktig representant,deltagare i det gemensamma samarbetet, och följastormakternas, framför allt och ,strävanden så gott det går än att representera detsvenska folket. Därför har det blivit så att regeringensvärsta och största motståndare är svenska folket. Detär ju en tragisk utveckling att vi har fått det så, attregeringens fiender är svenska folket. Det är det sommåste anses ligga bakom situationen att det till varjepris gäller att i fatta de här besluten innansvenska folket har val till i höst.Man kunde faktiskt ha valt att göra den här änd-ringen i beslutsöverlåtelsen genom att fatta beslut påsamma sätt som man gör när man ändrar grundlagen.Då hade vi, som det står i grundlag, fått fattaett beslut före valet och ett beslut efter valet. Svenskafolket hade fått vara med i beslutsprocessen, manhade kunnat ta ställning till detta den 20 september.Man kunde också, som vi har föreslagit, ha beslu-tat att hålla en folkomröstning, som man gör i Dan-mark, och . Då hade man också låtitsvenska folket vara med. Man kunde också ha beslutatatt skjuta på hela beslutsprocessen till . Det finnsflera andra länder som kommer att besluta om ratifi-ceringen . Det är inte nödvändigt att anta dettanu. Det är inte så bråttom reellt sätt.Men regeringen har bråttom, för man vill till varjepris undvika att svenska folket skall kunna vara med iden här processen.Om vi går tillbaka till själva sakinnehållet vill jagerinra om att när vi fick en redovisning här i riksda-gen efter det att förhandlingarna var färdiga var reak-tionen från regeringen att detta var bingo för Sverige.Det var toppen. Stora framsteg för svensk förhand-lingskonst hade nåtts genom Amsterdamfördraget ochförhandlingarna i som skedde på somma-ren. Man sade att miljögarantin skärpts, att miljöfrå-gorna tagit stora kliv framåt, som här . Man sade att man löst många problemmed arbetslösheten. Man sade också att man fått in ensvensk offentlighetsprincip. Det var ett stort stegframåt.Om man tittar litet mer noggrant på en och en avde här frågorna får man inte längre samma bild. Följerman vad hela miljörörelsen enigt har sagt efteråt fin-ner man att det inte blev någon skärpning av miljöga-rantin. Det var ett bra säljargument för Amsterdam-fördraget då. Men efteråt bleknar den bilden.Det visade sig i stället att man tillsatt ytterligarevillkor för att ett enskilt land skall kunna gå före påmiljöområdet. Det blir svårare att gå före på miljöom-rådet. Själva miljögarantin har vidgats, men det blirsvårare genom att man tillsätter ytterligare villkor,t.ex. om den inre marknadens funktion, som inte fannstidigare.När det gäller nya regler måste miljöproblemet va-ra speciellt för just det landet. Hur många mil-jöproblem är speciella för just det landet? Och demåste ha uppkommit efter det att EU har fattat beslutom den nya regeln. I de flesta fall är det bara så kanske råkar upptäcka problemen efteråt. De harinte uppkommit då. Så var det med det bingoutropet.Problemet med arbetslösheten har inte heller lösts.Jag tror inte att man kan säga att det finns någon fack-förening som ropat heureka och sagt: grejar detsig i alla fall. Våra medlemmar här i ellerMetall får jobb. Det är inte så det funkar.EU har satt frågan om att klara av arbetslöshetenhögst på dagordningen . Än sålänge har det inte lett några steg vidare. Men det ärprecis det som man nu har formulerat i Amsterdam-fördraget. var inte medlem iunionen, såvitt jag minns.När det gäller öppenheten är det på ungefär sam-ma sätt. Där har vi en praxis som formuleras iAmsterdamfördraget. Det är ett steg framåt, det tyckerjag att man kan hålla med om. Det är ingen stor för-ändring. Vi vet inte hur det hela kommer att sluta. Detär institutionerna själva som bestämmer om det skallbli någon öppenhet och i vilken grad handlingar skallsläppas ut eller hemligstämplas.Jag kan gå in på många fler frågor. En stor för-ändring är en stor svensk framgång. Det gäller detmilitära området. drev på tillsammans medFinland att EU skall få möjligheten att sätta in militärmakt i internationella krishärdar.Danmark, som är med i Nato, har fått ett undan-tag. Landet deltar inte i det försvarspolitiska samarbe-tet. Men driver på att göra EU till en militärmaktfaktor. Jag tycker att det är uppseendeväckandeatt det har blivit så.Annika kommer att gå vidare inom dethär området. Det har hänt mycket på de utrikespoli-tiska och militära områdena. kommeratt tala om det. Det har också hänt mycket på rättsom-rådet. kommer senare under debattenatt ta upp viktiga EU-frågor.Jag vill säga några ord till sade att flexibel integration ger möjlighet förnågra länder att gå vidare mot ett alleuropeiskt sam-arbete. Jag skulle vilja veta hur det ger möjlighet tillett alleuropeiskt samarbete. Är det inte så att någraländer kan ta nya steg mot en federal stat?Folkpartiets säger att det är viktigtmed fred och demokrati i ett enat . Är EU vägen till demokrati i ? måste utveckla den saken närmare.Jag vill reservera mig på några punkter. Jag yrkarbifall till reservationerna 2, 3, 4 och 5, som handlarom beslutsformerna, men också 9, som handlar omasylrätten. Det är mycket graverande att bi-drar till att urholka asylrätten och Genèvekonventio-nen. Sedan är det också reservation 15.I detta anförande instämde Per , , , , , , , och (alla mp).Anf. 12 () replik:Herr talman! När jag har blivit tillfrågad av PeterEriksson skall jag också svara. Jag skall börja medPeter kommentar angående miljön.Herr talman! Miljöfrågorna har stärkts. Det är ettbevis på att regeringen har varit lyhörd. Regeringenpåbörjade sitt arbete med miljöfrågorna i en bisats.Men efter att ha lyssnat på debatterna blev regeringenkonstruktiv och drev på arbetet i regeringsförhand-lingarna. Regeringen skall ha en eloge för det. Detfaktiska utfallet av regeringsförhandlingarna innebärenligt uppfattning en förstärkning avmiljöfrågorna - inte minst den s.k. miljögarantin.Till den konkreta frågan om den flexibla integra-tionen. Det är en möjlighet i samband med Amster-damfördraget som står till buds med den karaktär somunionen har. Några länder kan gå före i samarbetetutan att ändra den grundläggande unionskaraktären.Det är den frågan vi har att ta ställning till , ochmajoriteten anser att den inte på något område går imer federalistisk inriktning.Vi i bedömer att den flexibla integ-rationen kan leda till ett alleuropeiskt samarbete utanatt det blir ett mer federalistiskt samarbete. Det är mittsvar på fråga.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag har litet svårt att förstå HelenaNilssons argumentation. Den flexibla integrationeninnebär att några länder går före i riktning mot majori-tetsbeslut inom nya områden. Det blir i riktning moten federal stat. Precis samma har skett inom Schengenoch sker nu inom EMU. Nya områden tas in, ochandra följer efter. Med ordet alleuropeiskt låter detsom om hela är med. Det är precis motsatsen.Det är några få som går före. Det är det intryck jagfår.Sedan var det frågan om miljögarantin, HelenaNilsson. Inför förhandlingarna sade både ochKristdemokraterna att man ville ha en villkorslösmiljögaranti. säger att det blirbättre, fastän det har blivit ytterligare villkor, ytterli-gare försvåranden för att något land skall kunna gåföre. Hela miljörörelsen är enig om att detta är be-drövligt. Ändå har mage att säga attdet har blivit bättre. Jag tycker att det är magstarkt.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag vidhåller vad jag harsagt. Miljöarbetet har förstärkts. Det får stå för PeterErikssons dåliga omdöme att uttala huruvida det ärmagstarkt eller inte som ett argument i riks-dag.Peter bör läsa utrikesutskottets betän-kande på s. 26, där utrikesutskottet refererar till vadsom har sagts i det utskott själv ärledamot i när det gäller synen på den flexibla integra-tionen. Den skall ske inom de samarbetsramar Ams-terdamfördraget ger, dvs. att det inte leder till en ökadfederalistisk inriktning av samarbetet. Med detta harjag svarat på frågan. Jag ställer mig, till skillnad frånPeter , bakom Amsterdamfördraget.Anf. 15 () replik:Herr talman! Det är intressant att driverdenna inställning. T.o.m. regeringen beklagar i pro-positionen att det blev så med frågan om flexibelintegration.Centern säger utåt att man inte är för och argu-menterar ofta för en federalistisk riktning inom EU.Nu säger man att detta är bra, fast det är tydliga steg iden riktningen.Det är skönt att säga att inte väg-rar erkänna att hon ställde krav på en villkorslös mil-jögaranti. Det hedrar henne. Jag håller med om att detvar riktigt.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag är inte för ett förentastater. Men om det skall bli kraft bakom EU:s ageran-de krävs det att vetorätten tas bort i vissa fall. EU ochmedlemsländerna är demokratier. Man förbinder sigatt respektera allmänna principer om frihet, demokratioch mänskliga rättigheter.Peter frågade vart vi är på väg. Det vissteMiljöpartiet redan vid folkomröstningen. I debatterförde ni fram att svenska flaggan skulle försvinna.Sverige skulle inte få delta i under svensk natio-nalitet. Påven skulle bestämma över jämställdheten.Har gjort någon uppföljning av farhå-gorna? I så fall skulle ni veta att vi fortfarande harsvenska flaggan. Vi har deltagit i , och viskall snart delta i . I fördraget står det att jäm-ställdheten skall bli en grundprincip för EU som skallgälla alla samarbetsområden.Anf. 17 () replik:Herr talman! Man kan naturligtvis använda vilkaargument som helst. Jag var medlem i vidfolkomröstningen. Jag har inte sett något dokumentsom har antagit där det framgår att densvenska flaggan kommer att förbjudas. Det är inte denavgörande frågan. Det finns andra saker som är vikti-gare. Där har det visat sig att vi i stor utsträckning harfått rätt.Debatten i samband med folkomröstningen varinte det sista steget. kommer det nya steg medytterligare överlåtelse av beslutsrätten. Det hållerriksdagen med om. Därför måste vi i flera fallfatta beslut med tre fjärdedels majoritet. Ännu meramakt skall överföras. säger att Folk-partiet vill gå ännu längre. Men vilket är slutmålet -om det inte är ett ? Jag tyckerinte att det finns någon logik i resonemanget när mansäger att man vill gå betydligt längre, och ändå intevill gå ända fram. Finns det någon slutstation, och varligger den i så fall?Anf. 18 () replik:Herr talman! Slutstationen är att vi i Folkpartietinte vill ha ett . Vi vill ha vårnation kvar, och det kommer vi också i fortsättningenatt vilja. Vi tycker att EU-samarbetet har varit tillövervägande del positivt.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag tror att det är ungefär som medkräftorna jag pratade om . att vi måste ha kvar den svenska flaggan, men iövrigt finns det nog inte så många viktiga saker. Jaghar aldrig sett någon riktig lista från . Jagvet att har talat om att vimåste ha kvar sjukvårdsfrågorna nationellt. Han var jusjukvårdsminister, vad jag minns. Men något annathar jag inte hört.Anf. 20 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet om Amsterdam-fördraget. Jag vill också i sammanhanget yrka bifalltill vår reservation nr 13. Vi står naturligtvis bakomvåra övriga reservationer också, men för tids vinnandenöjer vi oss med att yrka bifall till denna.Herr talman! Så har kammaren återigen av radar-paret fått uppleva en makalössvartskrivning och svartmålning av ett steg framåt iEU-sammanhang. Det är förvånande, och svårt attriktigt förstå, var de får alla negativa argument ifrånoch hur svart man kan läsa olika resultat, även omman har den allra största ambition.Vi vet naturligtvis att resurserna som dessa partierhar i har valt att i stället för att försöka ut-veckla unionen använda sina medel för att skicka svart färg att måla den svenska opinionen med.Men jag är ändå förvånad över att man kan vara sådyster som man här har redovisat.Herr talman! Vi som sätter vår tillit till, och bär påen övertygelse om, att ökat samarbete och ökad öp-penhet mellan folk främjar fred och frihet,och att det skapar förutsättningar för en rättvisareekonomisk fördelning mellan människor i vår region,i , har anledning att se Amsterdamfördragetsom en framgång för folk.Regeringskonferensen som föregick Amsterdam-fördraget avslutades på ett sätt som de flesta förhand-lingar gör, dvs. både med glädjeämnen och med be-svikelser.Vi kan konstatera tre grundläggande målsättningari regeringskonferensen:att förnya unionenatt skapa ett medborgarnas Europaatt förbereda utvidgningen mot östHerr talman! har konsekventunderstrukit att EU:s främsta uppgift är att främja fredoch solidaritet. Det innebär att utrikes- och säkerhets-politiken tillsammans med den förestående utvidg-ningen av unionen måste prioriteras framför allt annatarbete.Beslutsreglerna har ändrats i Amsterdamfördraget.Ett medlemsland som inte kan acceptera att omfattasav ett beslut kan välja att lägga ned sin röst och på såvis undvika att hindra övriga länder att gå vidare.Detta ger ett effektivare beslutsfattande, och det inne-bär en vinst, inte bara för de länder som vill fattabeslut, utan även för det land som väljer att stå utan-för. Vetorätten finns faktiskt kvar.Det har sagts tidigare att en analysenhet skall ska-pas, och så skall det också bli. Enheten skall utarbetaen långsiktig strategi för att skapa analysunderlag förbeslut som skall ge en tidig förvarning för potentiellakonflikter som finns i och i dess närhet.Petersbergsuppgifterna finns med, och de har ock-så skrivits in i fördraget. Uppgifterna gäller humanitä-ra insatser, räddningsinsatser, fredsbevarande uppdragoch insatser av stridskrafter vid krishantering, inklusi-ve fredsskapande. De här uppgifterna ger ochövriga alliansfria länder en möjlig och en viktig platt-form för deltagande i fredsarbetet.Herr talman! När det gäller mänskliga rättigheterhar en viss framgång uppnåtts i det nya fördragetbeträffande ickediskriminering. En ny artikel, nr 6 a,ger rådet möjlighet att vidta åtgärder mot diskrimine-ring på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religionoch de andra kända faktorerna. Det är ett viktigt stegpå vägen för att göra EU mer medvetet på detta om-råde. Vi kristdemokrater skulle gärna ha velat se attett förbud mot diskriminering hade skrivits in i för-draget. Det hade varit ännu bättre.Enligt vår uppfattning är det en besvikelse att inteEuroparådets konvention om mänskliga rättigheter harinförlivats i fördraget.Det är bra att man nu anger ett tidsperspektiv föratt besluta om åtgärder som rör asyl, skydd av flyk-tingar, ansvarsfördelning, invandring, olaglig invand-ring samt rättigheter för tredjelandsmedborgare somlegalt vistas i EU.När det gäller unionens demokratiska utvecklingfinns det en vanligt förekommande kritik mot EU,som har gällt det demokratiska underskottet. Därförhar medlemsländerna nu enats om att öka öppenhetenoch insynen i unionens arbete. Rådets omröstningarskall vara offentliga framöver.Vi kristdemokrater ser ökadeinflytande som en demokratisk framgång. Det europe-iska folkets direktvalda parlament har naturligtvis enökande roll, och det tycker vi är viktigt.När det gäller medborgarnas är det enviktig signal till ca 20 miljoner arbetslösa attEU-politiken kommer att fokusera på åtgärder somfrämjar sysselsättning och en bättre social standard.Den fria inre marknaden i kompletteras på dethär sättet med ett socialt ansvarstagande. Det välkom-nar vi.Flexibiliteten innebär att ett antal länder kan gåvidare till ett fördjupat samarbete utan att alla med-lemsländer måste vara med. Den formen av samarbeteär begränsad genom en rad olika villkor. Villkorenlegitimerar flexibiliteten, som måste ses som en nöd-vändighet inför kommande utvidgningar. Jag tror inteatt man skall underskatta att vissa länder av egen viljavill gå vidare. Då måste också demokratin hitta vägarför detta.Herr talman! Jag skall säga något beträffande ut-vidgningen mot öst. Som så ofta har påpekats äröstutvidgningen en historisk uppgift för EU. Av soli-daritetsskäl, för freden och för vår egen säkerhet ärdet nödvändigt att bereda en väg för medlemskap förde nya demokratierna i Öst- och . Attvärna freden genom gemenskap och solidaritet harvarit, och måste fortsätta att vara, EU:s främsta upp-gift. Det fortsatta och utvidgade samarbetet gynnarinte bara folk, utan i förlängningen ävensäkerheten i omvärlden.Ingenting får därför komma i vägen för den ut-veckling mot medlemskap som har påbörjats i kandi-datländerna.Det är därför oroväckande att man i Amsterdaminte kunde lösa några av de institutionella frågor somtidigare angivits som nyckelområden för utvidgning-en. Det beklagar vi.Det är framför allt tre frågor som kvarstår och sommåste se sin lösning, nämligen kommissionens fram-tida sammansättning, ökad användning av kvalificeradmajoritet för beslut i rådet samt en ny röstviktning irådet.När det gäller miljöfrågor vill jag säga att detslutliga resultatet måste anses alldeles otillräckligt förvår del, trots vissa framgångar inom miljöområdet.Visserligen bekräftas miljöfrågornas vikt av att enhållbar utveckling anges som ett mål, men de konkre-ta åtgärderna har inte givits ett ökat utrymme i fördra-get, som vi skulle vilja ha sett.En annan besvikelse på miljöområdet gäller mil-jöskatter. anser att ett beslut ommiljöskatter skall kunna fattas med kvalificerad ma-joritet i rådet.När det gäller kriminaliteten vill jag säga att det ioch med utvidgningen blir ännu viktigare att långtgå-ende samarbete mot gränsöverskridande kriminalitetfinns på plats och fungerar effektivt. Dels blir unio-nens yttre gränser betydligt längre, dels är det ettfaktum att illegal handel i stor utsträckningtransiterar från Öst- och . Medborgar-nas trygghet är direkt beroende av den gemensammakampen mot kriminalitet.När det gäller asyl vill jag säga att den nya asyl-politiken innebär ett allvarligt bakslag. Att Spanienlyckades få igenom ett protokoll som begränsar möj-ligheterna för en medborgare i ett EU-land att sökaasyl i ett annat land står i strid med flyktingkonven-tionen, som skall garantera obegränsad tillgång tillasylansökan. Detta beklagar vi kristdemokrater, ochvi kommer att arbeta för en förändring på det områ-det.Anf. 21 () replik:Herr talman! menade att visvartmålar den europeiska unionen och använderparlamentets resurser för att skicka hem våra negativarapporter.Vi står för en strategi i båda dessa avseenden. Detvi är kritiska mot i den europeiska unionen försöker vinaturligtvis att förändra genom arbete i Europaparla-mentet. Vi deltar i rapportskrivande och lägger framförslag i de utskott där vi får möjlighet att medverka.En av våra ledamöter har skrivit en viktig rapportför att medlemsstaterna skall ta itu med våldet motkvinnor i . 1998 har blivit mot kvinno-våldet i just därför att en vänsterpartist harskrivit en rapport och jobbat tillsammans med deneuropeiska kvinnorörelsen omkring just dessa frågor.Det måste väl ändå vara positivt, . 22 () re-plik:Herr talman! Jag är den första att glädjas omVänsterpartiet åstadkommer positiva framsteg inomEU-parlamentet. Det är mycket värdefullt. Men det visom parlamentariker i denna kammare och svenskafolket upplever både från Vänstern och ärdenna ständiga svartmålning av allt som har med EUatt göra. Jag skulle vilja späda på det hela litet grandgenom att säga att det ofta är väldigt onyanserat.Vi hörde från talarstolen tidigare beskrivningen attnästan alla politiska beslut nu är majoritetsbeslut.Sedan lade man till att det gällde alla beslut som är avbetydelse. Där fick man utrymme att vara sannings-enlig. Man ger opinionen ett intryck av att det gällernästan allt. På samma sätt säger man att parlamentetsnart inte har någon makt kvar.Vi som sitter i vet ändå att det poli-tiska område där EU kommer oss till mötes utgör enliten del av samhället. Jag kan inte säga någon siffra.Låt oss säga att EU har ett engagemang i ett par treprocent av de hundra. Då kan man inte säga att detsvenska parlamentet saknar betydelse i lagstiftningen.Anf. 23 () replik:Herr talman! Är det något område där parlamentetsaknar betydelse så är det på område.Vi utgör ett bollplank. Regeringen informerar oss omvilka beslut man tänker fatta när man far ned på mi-nisterrådsmötena. Däremot sker det ingen beredning iutskottet av dessa ärenden, så att vi kan vara en jäm-bördig part i dialogen.Även många forskare uppfattar riksdagenssätt att medverka i besluten i som enskenverksamhet när det gäller parlamentariskt infly-tande. Den frågan kommer vi att debattera i betydan-de utsträckning framöver.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Det är min erfarenhet - jag har suttitmed i sedan den kom till - att vi tillhuvuddelen blir ganska eniga om de ärenden somregeringen har berett och som vi behandlar där. Re-geringen kommer till mötes, och vi harmöjlighet att ge synpunkter på ärendena. Enligt minerfarenhet har EU-frågorna fortfarande karaktär avutrikespolitiska frågor. Vi söker en ganska stor enig-het. Vi har möjlighet att diskutera i EU-nämnden.Vi kan naturligtvis välja en annan form där riks-dagen kan binda . Det kan man diskuterai framtiden. Men till syvende och sist har man möjlig-het att avsätta regeringen om den inte lever upp till deförväntningar som har. Demokratin finnsändå där i slutändan.Anf. 25 () replik:Herr talman! Det som tar uppnu är väldigt intressant. Han säger att bara ett parprocent av lagstiftningsbesluten fattas inom EU. Detvisar verkligen att vi har helt olika bild av situationen.Jag menar att det fattas betydligt fler beslut - ock-så lagstiftande beslut - inom EU än vad det gör iSveriges riksdag. Väldigt många stora områden harhelt och hållet överlåtits till EU. Det gäller hela jord-bruksområdet, som EU helt och hållet har mandat på.Svenska beslut är bara en uppföljning av beslut. Degäller i stort sett om vi skall använda oss av de bidragvi får. Det finns också andra områden med delat be-slutsfattande.EU är inte ett par procent. Det är en direkt felaktigbild av verkligheten. Det kanske är bakgrunden till attkristdemokraterna inte verkar se någon fara med vadsom är på gång. Jag tycker att det förklarar ganskamycket.Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Jag har inte talat om . Jag använ-de det som ett exempel, och jag vill ta tillbaka siffran.Vi har inget underlag för det, utan det var ett exemp-lifierande.Vad jag står för - vad jag är övertygad om - är attEU de facto huvudsakligen engagerar sig i de gräns-överskridande frågorna. Andra områden i svenskpolitik är oerhört mycket större. Det gäller från gräs-rotsnivån och uppåt för svenska medborgare.Det finns naturligtvis ett politiskt intresse förVänstern och att låta detta område växaut som om det vore helheten för svenska folket. På detsättet vill man använda den negativa EU-opinionenför att själv vinna valet i . Så låtsas man attEU hanterar huvuddelen av svensk politik. Det är juren lögn.Anf. 27 () replik:Herr talman! Är jordbruket ett gränsöverskridandeområde? Jag trodde att det var fullt möjligt att sejordbruksfrågan som en fråga som inte är så väldigtgränsöverskridande. Det är någonting som man hållerpå med på sin egen plats här i världen. Om jordbruketnu är gränsöverskridande kan jag hålla med om attpraktiskt taget alla områden är gränsöverskridande.Nu går EU in på rättsområdet. Man säger att manvill harmonisera civilrätt och straffrätt. Man tar stegmot att också möjliggöra en harmonisering inomviktiga områden i rättssystemet. Är det ett gränsöver-skridande problem? Ja, det kan man säga, eftersomdet finns brottslingar i världen som rör sig över grän-serna. Då är all juridik gränsöverskridande. Med dentypen av definition blir allting gränsöverskridande.Men det är inte ett bra sätt. Ett bra sätt, som följeren demokratisk tanke och där folk kan vara med ochpåverka, är att försöka trycka ned besluten så långtsom möjligt. I detta system blir allting överstatligt ochgränsöverskridande i tanken, och därför måste vi helatiden ta nya steg mot en federal stat.Anf.