prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — Jag vill till lämna ettbesked om de som en följd av pensionsuppgörelsenminskade skatteintäkterna till kommunerna samt omegenavgifterna och avtalsrätten för dem.Jag sitter med i den s.k. genomförandegruppen.Där sitter med den s.k. stora genomförandegruppen,vilken sysslar med infasning, finansiella frågor o.d.Vårt besked är fullständigt entydigt: Kommun- ochlandstingssektorn skall kompenseras fullt ut för deskatteminskningar som den sektorn får som en följdav egenavgiftsavdragen.Anf. 265 () replik:Herr talman! Jag tackar för denupplysningen. Både jag och har nogsamma ambitioner när det gäller att värna vården,omsorgen och skolan. Naturligtvis vill vi inte attkommunsektorn skall undandras några resurser.Men, , var tar ni de pengar somnu skall gå till kommuner och landsting som en er-sättning för det höjda grundavdraget?Anf. 266 () replik:Herr talman! vet naturligtvis attvi inte har specialdestinerade inkomster och utgifter, ivarje fall inte i huvudsak inom den statliga sektorn. Vikommer att ta pengarna från precis samma ställe somnär det gäller att ta pengar till alla andra utgifter,nämligen från statsbudgeten. Vi kommer att se till attpengarna finns där.Anf. 267 () replik:Herr talman! Jag tackar för be-skedet om att pengarna tas inom statsbudgetens ram.Det betyder att - det ärvad det handlar om och som hartalat om - måste tas någonstans. Då måste man juminska inom något annat område. Vilket område ärdet som får mindre pengar?Anf. 268 DAG ():Herr talman! Under den allmänpolitiska debattenvill vi riksdagsledamöter helst tala om saker somintresserar oss eller som vi tycker att det är viktigt attunderstryka eller förändra. Jag för min del vill gärnatala om småföretagens betydelse för sysselsättningen.Just i det här fallet gäller det storstadsregionerna.Med egen erfarenhet som småföretagare sedan 30 årtillbaka vet jag hur flexibel och allsidig denna gruppav företag är.Arbetslösheten, både den öppna och den totala,har gått ned. Med den utveck-ling som vi ser kommer målet om att halveraden öppna arbetslösheten att kunna uppnås ,och därefter kommer den att sjunka ytterligare. Vi ser,och vet, att de stora företagen inte kommer att ökaantalet anställda. Snarare blir det tvärtom. Inom denoffentliga sektorn kommer en mindre ökning av anta-let arbetstillfällen att ske. Hoppet står därför till att desmå och medelstora företagen skapar de nya arbets-tillfällena.Vi vet också att det inte minst i storstadsregioner-na skapas produkter och tjänster av mycket hög stan-dard. Dessutom vet vi att dessa områden utgör ett navi utvecklingen av andra delar av landet. Därför är detviktigt att företagen, inte minst de små företagen, fårså bra arbetsmöjligheter som möjligt. Hela landet harglädje av att storstadsregionerna fungerar på ett brasätt. Storstadsregionerna konkurrerar inte med övrigalandet utan med storstäder i andra länder, t.ex. Hel-singfors, och . För att storstads-regionerna med sina funktioner som nav skall kunnafungera fordras det att de bidragsformer som användsär neutrala så att inte konkurrensfördelar uppstårmellan olika delar av landet.Jag är mycket medveten om att kostnaderna förexempelvis transporter kan variera över stora delar avlandet. Där kan det finnas ett behov av en viss utjäm-ning. Däremot tycker jag inte att det finns skäl attflytta ut befintliga väl fungerande arbetsplatser frånstorstadsregionerna om inte den flyttade verksamhe-ten efter en flyttning av olika anledningar kan fungerabättre och själv stabilisera sig och växa.Anledningen till att jag tycker att det är så viktigtatt även storstadsregionerna får så goda förutsättning-ar som möjligt för de små och medelstora företagen äralltså att en kraftig utveckling med fler arbetstillfällengagnar hela landet. Jag tycker att förutsättningarna ärgoda.För tillfället finns det gott om lokaler. Det finnsockså tillgång till mark, även om det i vissa lägenbörjar bli knappt. Vidare finns det ett stort behovframför allt av tjänster till företag och organisationer.Det finns även goda nätverk mellan olika delar avnäringslivet liksom stora företag med internationellakontakter och verksamheter. Slutligen finns det möj-ligheter till utbildning inom många områden samt ettbra boende med en mångfald av boendeformer. I deflesta fall finns det också en god samhällsservice tillinvånarna.Herr talman! Med dessa exempel på behovet menockså möjligheterna till ett bra företagsklimat för desmå och medelstora företagen i storstadsregionernaönskar jag att en stor förståelse finns för dessa frågor.En väl fungerande arbetsmarknad i storstadsregio-nerna gynnar hela Sverige.Anf. 269 ():Herr talman! Jag skall mycket kort peka på någraområden som negativt påverkat och delvis orsakatbefolkningsminskningen i glesbygden. I Norrbottenhar vi liksom i stora delar av landet en mycket högarbetslöshet. Det har diskuterats här . Det finnskommuner där man har , och en kommunupp till arbetslöshet i . -1995, 1996 och 1997 - har förlorat nästan6 000 invånare. Det finns givetvis många orsaker tilldetta, men en rad politiska beslut påverkar människorpå olika sätt. En statlig regionalpolitisk utredning harpekat på de regionala skillnader som finns och konsta-terat att de regionala skillnaderna genom statliganedskärningar och besparingar ökat mellan 1985 och1995. Dessutom har tillkommit ytterligare punktskat-tehöjningar som av klimatiska och andra skäl gör attkostnaderna ökat mer i de nordliga delarna.Jag träffade en man som berättade attfamiljen skulle flytta från . Han sade: Detfinns ingen framtid i , särskilt inte för våraungdomar. Motivet var hög arbetslöshet, höga energi-kostnader, nödvändigheten av att ha minst två bilar ifamiljen och därmed höga kostnader. Jag vill kunnaleva på min lön, sade han och fortsatte: Vi litar inte påpolitiker. Politiker förstår inte verkligheten.Det är inte upplyftande att höra sådana saker, mendet tvingas man till ibland.Näringslivet i inland lever också understora svårigheter, men det har inte lika lätt att flytta.Ett konsultföretag som haft uppdrag avföretag, kommuner, länsstyrelser och organisationerhar arbetat med affärsutveckling och näringsutveck-ling i inland, följt och analyserat näringsli-vets utveckling och också mätt resultat av olika åtgär-der. Man har lämnat en rapport som kom ut alldelesnyligen. Man pekar på svårigheterna. Det är en dysterbild av näringslivets situation och utveckling i Norr-bottens inland. Man säger också att det beror på denskeva befolkningsstrukturen, utflyttningen av yngremedborgare, speciellt kvinnor, ,minskat marknadsunderlag för företag som är inrikta-de på lokala marknader och höjda skatter på mångaområden. Man ställer en del frågor. Bl.a. frågar mansig: Hur medvetna är befolkning, näringsliv, politikeroch organisationer om den stora utmaning som inlan-det nu står inför? Givetvis kan man fråga sig det. sak är klar: Näringsklimatet är ännu sämre ochsvårare att klara av i inlandet.I , där arbetslösheten ligger mellan 15och hämmas näringslivet av försämrad konkur-renskraft gentemot . Företagare och befolk-ningen i upplever problemetmed de olika regler, lagstiftning och skatteskillnadersom gäller på ömse sidor av den svensk-finska grän-sen. Om fler arbetslösa skall få jobb måste svensksärlagstiftning förändras. Den inre marknadens prin-ciper gäller också i - vi är faktiskt EU-medborgare.Herr talman! Eftersom alla partier i äröverens om att de nya jobben skall komma i den pri-vata sektorn måste vi underlätta för företagen. Det ärsärskilt viktigt i glesbygden där arbetslösheten liggerpå en mycket hög nivå och svårigheterna är störremed alla de kostnader som också vi påverkar medbeslut i . Inte minst den senaste tidenspunktskattehöjningar har drabbat företagen på olikasätt.Tack, herr talman!Anf. 270 ():Herr talman! Jag ämnar i denna debatt ta upp någ-ra konkreta frågor som berör mitt hemlän , sådet är en stor skillnad i förhållande till den föregåendetalaren. län är ett av de län som redovisar enbefolkningsökning . En befolkningsökningtas ofta som intäkt på att det är en region som utveck-las väl. Men som förtroendevald från Uppsalaregio-nen ser jag något mer bakom dessa siffror.Befolkningsökningen är relaterad till främst tätor-terna, i första hand tätorten . Men i länet finnsfler kommuner som inte har den utvecklingen. I Ti-erps kommun, som utgör den nordligaste delen avlänet, minskar befolkningen. Men jag ser också att tillHåbo kommun, som är den sydligaste, flyttar månganya människor.Det finns glädjeämnen i alla våra kommuner, oav-sett hur många människor som bor där. Men det finnsockså problem som är oberoende av hur många sombor där.Vad kan vi i göra för dem som harvalt att bo i ett expansivt område och som trivs att bodär? Jag anser att det måste finnas valmöjligheter, enfrihet för människor att välja var man vill leva och bo.Jag anser att även befolkningstäta områden behöverförnyelse och ges förutsättningar att utvecklas.Det finns oerhört mycket att göra i staden att staden skall bli ännu mer attraktiv att leva ochbo i. Det går inte att helt förlita sig på att positivabefolkningssiffror i ett län visar på en positiv utveck-ling och att man därmed kan sitta lugnt och se tidenan. "Dags att vakna" utropas det i dagens tidninghemma i . "Efter segdragna förhandlingarmellan företagsledningen i & ochde anställdas företrädare kom i går det definitivabeskedet om att företaget flyttar. Hela läkemedels-forskningen försvinner från . Det är minstsagt beklagligt. Upp till 300 personer kan bli berörda.Flyttlassen kommer att gå till . "Det jag och många med mig undrar över är om detbara är en delflytt. Kommer nästa steg att vara en flyttifrån ? Här har regeringen en fråga att arbetamed så att inte kunskap och arbetstillfällen försvinnerut ur landet.På en annan sida i tidningen står det om hur kom-munalrådet uppvaktas med en väckarklocka somockså har etiketten "Dags att vakna". Det är bygg-facket som upplyser om att arbetslösheten blandbyggnadsarbetarna stiger dramatiskt i kommunen,trots att människor står i kö för att få en bostad. Jagdelar uppfattningen att det måste ske något på bygg-marknaden i vårt län. Nya bostäder behövs och boen-deområden behöver rustas upp. Vi har några områdensom är i stort behov av renovering, områden som ärpå väg att bli problemområden därför att man inte fåren blandning av olika människor som vill bo där.Uppsala kommun har sökt medel ur de s.k. ekopeng-arna som finns hos regeringen. Jag anser att Uppsalakommun bör få del av dem. Det skapar meningsfullaarbetstillfällen.Det kostar samhället massor av pengar att hamänniskor som går arbetslösa, oavsett om de finns istorstaden eller på landsbygden.Herr talman! vill jag beröra universitets-världen i , och då främst . Varför får inte SLU del av regering-ens mångmiljonsatsning på forskningen?SLU:s utbildning och forskning är oerhört värde-full om vi skall få en ekologiskt hållbar samhällsut-veckling, en inriktning i vårt land som ger nya ar-betstillfällen som vi så väl behöver - inte minst när vinu äntligen har tagit steget för en avveckling av kärn-kraften.I vårt län finns också Forsmarks kärnkraftverk.Det är onekligen en stor arbetsplats i en av våra nord-ligaste kommuner. När den dagen kommer då Fors-mark skall avvecklas måste kommun fånya arbetstillfällen. Detta måste redan nu tas med iplaneringen.Herr talman! Jag anser att det behövs en medve-tenhet här i så att såväl stad som land får tadel av de medel som ger möjlighet till utveckling ochnya arbetstillfällen.Anf. 271 ():Herr talman! Det är många som har vittnat om hurklyftorna har ökat i under de senaste åren.Stora delar av vårt land avfolkas. De flesta inser nogatt hela förlorar på en sådan regional snedför-delning. Människor flyttar från sina hemlän där deegentligen vill bo kvar. Det kostar mycketpengar, och det ökar kostnaderna för att ta hand omde äldre som bor kvar i glesbygden när det inte finnsnågra ungdomar kvar för att sköta om dem. Kommu-nikationerna i glesbygden blir ett allt större problem.Huvuddelen av det här anförandet tänker jag ägnaåt att prata om kommunikationer. Jag bor själv iNorrbotten, i en glesbygd. En sak som man har kunnatnotera är t.ex. att postservicenhar blivit kraftigt försämrad. Ett brev inom kommu-nen kan ta innan det kommer fram. Detskall skickas över halva och sedan tillbakaigen. Det är en alldeles orimlig utveckling. Även omIT och datautvecklingen har blivit allt viktigare harposten en viktig funktion och kommer att ha det underlång tid framöver. Skall man kunna ha en hygglignäringslivsutveckling och en hygglig service tillmänniskor i hela krävs det en bra postservice.Detsamma gäller för teletjänsterna. Även där hardet skett försämringar, och speciellt alldeles nyligendå det har blivit en ökad diskriminering av stora delarav den svenska glesbygden i och med de högre ochförsämrade taxor som annonserade för ett tagsedan - ett statligt bolag som tydligt och uppenbartdiskriminerar stora delar av glesbygden i påett alldeles ohållbart och orimligt sätt. Där måste dettill en förändring och mer rättvisa villkor för alla,oavsett var man bor.En tredje fråga gäller järnvägen. Det är rimligt har bra järnvägsförbindelser över hela landet,och detta är också någonting som hela tjänarpå. Det finns t.ex. i nordliga stora möjligheteratt satsa på både godstrafik och persontrafik om vivågar och vill satsa på en bättre och mer modernjärnvägsstruktur. efter det att stambananbyggdes är det väl rimligt att anlägga en järnväg därmänniskor bor längs kusten och inte bara i glesbygdendär jag råkar bo, men där det inte kan finnas underlagför en bra persontrafik.Vad vi som bor i glesbygd däremot behöver närdet gäller kommunikationer är bra vägar. Vi behöverinte stora motorvägar, utan vi behöver hyggliga ochbra grusvägar och ibland också asfaltsvägar. Även omdet kan tyckas vettigt för somliga att satsa mångamiljarder på att bygga stora motorvägar och motorle-der runt , och tror jag attdet för människornas skull finns störreanledning att rusta upp grusvägarna. Det ökar intetrafiken, men det ger möjlighet för vanliga människoratt ha en hygglig levnadsstandard och att kunna ta sigtill posten och till affären, om dessa nu finns kvar, ochtill jobbet. Det ger också en möjlighet att kunna bokvar där man lever.Om man skall satsa på glesbygden och regional-politik - vilket jag tycker att man skallgöra - måste man satsa på dessa saker. Man måsteockså satsa på utbildning och bildning. Självförtroen-det måste underbyggas mycket bättre om man skall fåmänniskor i glesbygd att i större utsträckning ta an-svar för sitt eget liv och för sin framtida utveckling,starta egna företag och våga satsa på sin bygd. Då ärutbildning och bildning väldigt viktiga. Den satsningsom har gjorts är riktig, men detskulle kanske läggas ännu mer på just bildningen. Detär så man får självförtroende och insikter om omvärl-den som gör att man kan se litet längre än till enbartden framöver.Herr talman! Det är viktigt att i ett globalt per-spektiv satsa på lokal utveckling. Jag har litet mer attsäga, men det får jag ta en annan gång.Anf. 272 () re-plik:Herr talman! beskrev litet grand debekymmer som finns i glesbygden med post- ochteletjänster. Denna problembild kan vara lätt att finnaockså på andra ställen i . Jag är intresserad avvad rent konkret har för förslag på justpost- och teleområdet för att man skall kunna verka iden riktning som han föreslår. Det vore intressant atthöra vad som miljöpartist har för kon-kreta förslag på den punkten.Anf. 273 () replik:Herr talman! När det gäller de försämringar somvi har sett på teleområdet finns det ganska enkla åt-gärder som man skulle kunna vidta. Ett lägsta kravkunde vara att teletaxorna till att börja med utgickfrån varje region, att varje län utgjorde ett enda rikt-nummerområde. Det kan kanske sluta med att det blirett riktnummer för hela Sverige.Ett län som , eller Norrbot-ten skulle kunna utgöra ett riktnummerområde i likhetmed att har blivit ett enda rikt-nummerområde. Då skulle man inte så tydligt ochuppenbart diskriminera små riktnummerområden. INorrbotten kan ett riktnummerområde bestå av 250hushåll. Det finns kanske inte en skola, inte en butikoch ingen service inom samma riktnum-merområde som man bor i. Det var bara en sak.Anf. 274 () re-plik:Herr talman! Jag tror att det vore bra om PeterEriksson litet grand kunde reda ut frågan om posten.Sedan vill jag fråga om med svaret närdet gäller telefrågor menar att han eftersöker störreinblandning av statsmakten i de här verken eller hurhan har tänkt sig.Anf. 275 () replik:Herr talman! För att fortsätta med detta med ,så är det ju inte som ansvarar för riktnum-merområdena, utan det gör ju Post- och telestyrelsen.Detta är någonting som vi politiker har stora möjlig-heter att påverka, och det borde vi göra alldeles om-gående. Det är nämliga den statliga post- och telesty-relsens ålderdomliga riktnummerområdesinriktningsom skapar dessa extremt diskriminerande förhållan-den som egentligen inte är anledning till.När det gäller posten tycker jag att det har blivitorimligt med de långa transporttiderna för brev. Pos-tutdelningen har kraftigt försämrats. Det spelar förmig ingen roll hur det går till, men det är rimligt attalla i har en bra postutdelning. Det skall intebehöva ta nästan att skicka ett brev inom enkommun.Anf. 276 ():Herr talman! Jag skall i mitt inlägg spinna vidarepå inlägg i den allmänpolitiska debat-ten om en ny syn på regionalpolitiken.Vi tillhör båda valkretsen , som ärkontrasternas region. Det finns mycket att ta upp närdet gäller , men under mina sex minu-ter skall jag koncentrera mig på Stockholmsskärgård.Herr talman! , vår glesbygd,är den geografiskt mest omfattande skärgården i lan-det. Det är en glesbygd som på kort sikt behöver stödmen som på kan utvecklas mot social,ekonomisk och ekologisk bärkraft för att i framtidenklara sig utan särskilda stödåtgärder. "Trots närheten till tar det lika lång tidatt ta sig ut i skärgården som att ta sig hem till ",sade näringsministern vid ett besök på i Stock-holms skärgård.Vi har kust från till Haparanda.Utvecklingen i , de baltiska ländernasfrigörelse, enande och EU har skapat förut-sättningar för en livlig sjöfart för länderna kring Ös-tersjön.I dag svarar sjöfarten för av Sverigesutrikeshandel. Färjeförbindelser och annan sjöfart ärSveriges länk till . Sjötrafiken ökar och nyteknik införs, men tyvärr har inte alla fartyg tillgångtill den nya tekniken, vilket medför att det iblandfinns brister i sjösäkerheten.Antalet svenska hamnar har minskat till ett femtio-tal. hamn är den viktigaste hamnen för entredjedel av befolkning. Det betyder att detpasserar väldigt många fartyg genom vår känsligaskärgård. Även antalet fritidsbåtar har ökat.I "Nationellt strategiskt hand-lingsprogram för skärgården" definieras begreppetskärgård på en rad olika sätt. Skärgårdsbefolkningensdefinition av skärgård är betydligt bredare än de and-ra. Den har en kulturell utgångspunkt och har storbetydelse när det gäller att se skärgården som en re-surs med speciella kvaliteter. Det handlar om samhäl-len vars kultur och försörjning har sin bas i maritimaförhållanden.Stockholms skärgård utgörs av 30 000 öar. Antaletfastboende på öar utan fastlandsförbindelse beräknastill drygt 7 000. finns det 11 skolor på dessa öar.För att bibehålla och utveckla vår levande skär-gård behöver vi människor som bor och arbetar däråret om. Vi behöver skolorna, och vi behöver denstatliga servicen och verksamheten som finns iskärgården.Herr talman! Vi menar inte, och har aldrig menat,att vi skall behålla arbeten som inte behövs. Nej, vimenar att de arbetstillfällen som finns i skärgården och som behövs skall bibehållas och utvecklas.Med hjälp av den nya tekniken kan vi få kvalificeradearbeten, som dagens unga i skärgården kan se sommöjliga arbetstillfällen i framtiden.Den nya tekniken gör att lokaliseringen av ar-betstillfällen inte spelar någon roll. Detgår lika bra att sköta jobbet ute på öarna som på fast-landet. Många nya arbetstillfällen kan skapas ute iskärgården, men för att få den utvecklingen krävs attden statliga verksamheten finns kvar som bas.Statliga myndigheter och verk bör föregå med gottexempel och flytta ut arbetstillfällen som lika väl kanfinnas i skärgården. I stället sker precis tvärtom. Ar-betstillfällen dras in från öarna till fastlandet. Detsenaste exemplet är indragningar avlotsutkikarna på och Landsort och ned-läggningen av sjöräddningsstationen på fick i uppdrag avNäringsdepartementet att verka för att behålla ochutveckla statlig verksamhet i ochatt samordna statliga verksamheter och även andraverksamheter.I syfte att öka försörjningsmöjligheterna i skärgår-den undersöker förutsättningarna för attutlokalisera statlig och annan verksamhet.Sjöfartsverkets planerade avveckling av verksam-het i skärgården motverkar dessa försök att öka sys-selsättningen. föreslår i sin lägesrap-port att regeringen skall besluta om ett moratoriumsom innebär att skall avvakta medförändringar i sin verksamhet till den 31 december1998.Länsstyrelsen har också låtit göra en utredningmed anledning av de föreslagna indragningarna avlotsutkikarna. Utredningen har skickats på remiss tillberörda myndigheter och organisationer. I utredningen föreslås attförutsättningarna för en utlokalisering av Sjöfartsver-kets trafikinformationscentraler skall utredas.Vi socialdemokrater i har ocksåframfört, både till och till berörda de-partement, att det behövs rådrum för att kunna disku-tera frågan ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Men istället för att avvakta forcerar verkstäl-landet av neddragningarna. Här har regeringen ettstort ansvar att få till stånd den nödvändiga dialogenmellan alla inblandade parter.I en motion om samrådsskyldighet för statligamyndigheter och verk pekar vi på att det krävs sam-verkan och ett gemensamt synsätt i regionalpolitiken.Motionen kommer att behandlas i samband med denregionalpolitiska propositionen som läggs fram ifebruari, och vi förutsätter att den får en positiv be-handling.Herr talman! Som avslutning vill jag säga att detfinns en gemensam vilja från , regeringen,kommuner, , , skärgårdsbe-folkningen och många fler att bibehålla och utvecklavår levande skärgård.Vad som behövs är rådrum för samråd.Anf. 277 ():Herr talman! Vi är många som har anmält oss tilldebatten om sysselsättningsfrågor. Tänk om vi allasom deltar i debatten kunde komma med förslag sominnebär fler arbetstillfällen. Det skulle vara mycketvärdefullt för hela landet. Allting skulle bli bättre ivårt land om vi hade fler människor ute i arbetslivet.Många skulle må mycket bättre genom att ha ett arbe-te att gå till. Staten, landstingen och kommunernaskulle också få förbättrad ekonomi genom ökadeskatteintäkter.Mitt bidrag i debatten är att lyfta fram ett områdedär betydligt fler arbetstillfällen skulle kunna skapas,och det är inom livsmedelssektorn. I , somjag känner bäst till, är var tredje person direkt ellerindirekt beroende av livsmedelssektorn för sin för-sörjning, och det skulle kunna vara ännu fler.Omsättningen inom livsmedelssektorn var 1995över 121 miljarder. Det finns bara en bransch som harstörre omsättning, och det är hela bil- och transportin-dustrin.Vårt land har stora möjligheter att få fram råvarortill livsmedelsindustrin, om det ges en rimlig ersätt-ning för den arbetsinsats som krävs för att klara av attfå fram dessa råvaror.Det är viktigt för oss alla att vi även i framtidenkan njuta av öppna landskap, se betande djur ochodlad mark. Detta kan bara vara möjligt om den sommöjliggör detta får en rimlig lön för sin arbetsinsats.I belastas jordbruksnäringen med skatteroch avgifter som våra grannländer inte har. Detta göratt lönsamheten för den svenske bonden är betydligtsämre än för konkurrenterna. Detta är inte en hållbarsituation. Vi har stränga krav på våra livsmedelspro-ducenter, bl.a. på miljöområdet. Det skall vi inte änd-ra på. Men vi kan inte belasta näringen med pålagorsom kraftigt försämrar lönsamheten.