prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern. Vi har just fått vår andra kvinnobudget, ochdet märks verkligen i att hälften av regeringenbestår av kvinnor. I bilagan står det att det fortfarandeär färre kvinnor än män som är arbetslösa. Vi vet attde nya jobben skall tillkomma i den privata sektorn.Då vill jag veta vilken garanti arbetsmarknadsminis-tern kan ge kvinnorna om att också de nya jobbenkommer att tillfalla den gruppen.Anf. 90 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att inte barabudgeten utan också den SCB-undersökning som komi går visar att det är fler män än kvinnorsom är arbetslösa. Tittar vi framöver kan vi se atttraditionellt kvinnodominerade sektorer, t.ex. vårdoch omsorg, är framtidsarbetsmarknader. En bit in på2000-talet kommer det att finnas stora rekryteringsbe-hov inom de här sektorerna. Vi har också i vårbudge-ten tillfört extra pengar, ytterligare 4 miljarder, somnaturligtvis i första hand kommer att gynna alla dekvinnor som arbetar inom vård, skola och omsorg.Därutöver finns andra sektorer dit kvinnor behö-ver rekryteras. Jag tänker t.ex. på IT-området. I vårtganska unika samarbete med , där vinu och utbildar 10 000 personer, harkvinnor ett visst företräde. Det är också nästan garan-terat - även om det förstås inte finns några papper pådet - att alla dessa 10 000 kommer att få ett jobb pånågot av de privata företag som också sköter utbild-ningen.Anf. 91 ():Fru talman! Arbetsmarknadsministern nämnde attdet kommer att bli ett generationsskifte i början av2000-talet. Betyder det att vi kan säga till de ungakvinnorna att de kan utbilda sig inom vård,omsorg och skola, eftersom de kommer att behövasdär, men att de naturligtvis skall bryta denkönsuppdelade arbetsmarknaden? Är det budskapettill de unga kvinnorna ?Anf. 92 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det behövs också unga män som gårvårdutbildningar. När man är vuxen och har ett arbeteär det litet svårt att gå ur yrkesrollen. Det behövs flermän i vården. Vården, skolan och omsorgen är fram-tidsbranscher för både kvinnor och män, men självfal-let är det också viktigt att bryta de mansdomineradeyrkesbranscherna och få in fler kvinnor där. IT-området är en sådan bransch, som vi arbetar med.BetygskriterierAnf. 93 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolminister har gett upp. Verket klarar tydligeninte att formulera operationella krav på olika betygs-nivåer i gymnasieskolan. Denna oförmåga är utomor-dentligt allvarlig. Den är allvarlig för eleverna, ochden är allvarlig för lärarna, eftersom det leder tillbristande objektivitet och då också målkonflikter. Detär naturligtvis också allvarligt för avnämarna, uni-versitet, högskolor, arbetsgivare, osv.Nu när tydligt har visat sin inkompe-tens, avser då statsrådet att vända sig till universitetenoch högskolorna och få dem att på grundval av krava-nalyser fastlägga objektiva och relevanta kriterier ochkrav för olika betyg i gymnasieskolan, och hur snabbtkan detta gå?Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Till skillnad från tyckerden socialdemokratiska regeringen att vi skall hacentrala betygskriterier också för det högsta betygs-steget på betygsskalan. Därför gav jag iuppdrag att utarbeta sådana centrala betygskriterierockså för betyget MVG. Jag tycker att det krävs förrättvisan och likvärdigheten i betygssystemet.Skolverket har inte klarat av att göra det inom denutsatta tiden, och jag är väldigt besviken över attmyndigheten inte klarade av det. Men jag tycker ändåatt det är bra att man inte har tagit fram ett hafsverk.Nu får man arbeta en litet . Det är tråkigt,men det visar också på svårigheten i att fastställabetygskriterier. Det kanske också kan förklara varförman inte alltid kan ha hur många betygssteg som helsti en betygsskala, som man upprätthållerrättssäkerhet och likvärdighet. Jag kan försäkraMargit om att när man utarbetarbetygskriterier alltid samarbetar med just universitetoch högskolor liksom med erfarna lärare.Anf. 95 ():Fru talman! Betygskriterier behövs, särskilt närbetygen används vid intagning. Moderater och social-demokrater har olika uppfattning om behovet av att haexakt samma normer för att ta in studerande vid olikauniversitet och högskolor. Här kan man välja ett merdecentraliserat system som det man har i England.Men kriterierna för vad som är Väl godkänt ochMycket väl godkänt bör ligga fast. Det är inte så för-färligt svårt att göra. United World Colleges, somexaminerar elever över hela världen, har sådana härkriterier. Lär åtminstone av utlandet, om inte Skolver-ket kan klara detta! Jag tror dock att våra universitetkan det, för de vet att de sedan jämförs med andrauniversitet i världen. Samarbetet mellan universitetenoch har inte varit utvecklat.Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! Det är roligt att höra att delar min uppfattning att man skall ha centralabetygskriterier också för det högsta betygssteget. I detbetygssystem som lades fast och började genomförasunder den förra moderata skolministern hade ju dendåvarande riksdagsmajoriteten bestämt att det barabehövs centrala kriterier för betygen Godkänd ochVäl godkänd men inte för det högsta betyget, Mycketväl godkänd. Jag har en annan uppfattning, och därförkommer vi nu att fastställa kriterier också för dethögsta betygssteget. Jag är besviken över att man intehar kunnat arbeta fortare på , men jag tyck-er att det är viktigt att ha respekt för att allade lärare som skall tillämpa betygskriterierna får brabetygskriterier.Det har funnits kritik mot de nuvarande betygskri-terierna, särskilt på den gymnasiala nivån, och jaganser att den i vissa fall har varit berättigad. Därför ärdet också viktigt att vi inte tar fram ett hafsverk utanatt det görs ett gediget arbete. Det sker alltid ett sam-arbete mellan , universitet och högskoloroch erfarna lärare i det arbetet, så också i det härfallet.AMS kontroll av arbetslösaAnf. 97 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern.Det ligger just nu ett fint förslag, en proposition,på vårt bord som heter i folketstjänst. tror jag att människor inte alls upplevermyndigheterna som några som tjänar dem utan somnågra de måste tjäna. Jag har fått ett telefonsamtalfrån i där man berättade att AMSkräver av enskilda att de skall skaffa fram kopior avsina deklarationer, vilket kostar en del, och sedanskicka in dem till AMS.Vore det inte en god tanke att myndigheternaräckte varandra handen? Det vore lika enkelt förAMS att skriva direkt till skattemyndigheten och få utdeklarationerna, som är offentliga handlingar, som attbelasta enskilda individer med detta.Anf. 98 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Vi sitter just och diskuterar vem somär ansvarig för den här propositionen. Sannolikt är detfinansministern, och han är inte här. Därför har jagsvårt att gå in i just denna proposition. Självklart ärdet dock så att statsförvaltningen skall tjäna medbor-garna och vara så nära dem som möjligt.Jag kan heller inte kommentera att AMS kräver själv skall bekosta detta. Sannolikt är det så. Menjag har också upplevt att en del arbetsförmedlingar -jag är ofta ute och besöker dem - har kopieringsma-skiner där de arbetslösa själva får ta kopior gratis. Detdär varierar nog väldigt mycket. Till den delen har viju numera arbetsförmedlingsnämnder i varje kommun,där t.ex. den här frågan mycket väl kan tas upp. Iarbetsförmedlingsnämnderna sitter företrädare förmedborgarna, kommunala företrädare som skall se tillatt det lokala inflytandet ökar över arbetsmarknads-politiken och rimligen också i en sådan här fråga. Dethär är ytterligare ett exempel på vad man kan beslutalokalt.Anf. 99 ():Fru talman! Det här gäller vad AMS gör, så det äri hög grad bord.Det tycks vara olika på olika arbetslöshetskassor.Byggnads bryr sig inte om det här, medan gördet. Det är AMS som administrerar, och av folk somär arbetslösa under vissa perioder men också har enviss inkomst kräver man alltså in deklarationsblanket-ter. Det är en praktisk sak, men det upplevs som ettonödigt krångel och ett förtryck från myndigheterna -särskilt när man har försökt att lämna en kopia ochinte fått och a-kasseersättningen sedan hålls inne.Jag inser att vi nu inte diskuterar den här proposi-tionen, men som ansvarig för AMS i regeringen måstenaturligtvis arbetsmarknadsministern se till att AMSsköter sig som en tjänare till folket och inte onödigt-vis belastar människor med uppgifter som man enkeltkan lösa på annat vis.Anf. 100 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! I det sista delar jag uppfattning. får vi dock komma ihågatt AMS har en kontrollfunktion. Med den debatt vihar är det kanske viktigt att understryka den.Man skall se till att det blir rätt och riktigt, att de somarbetar inte erhåller a-kassa osv. Vi i rege-ringen ser väldigt allvarligt på att denna kontrollfunk-tion upprätthålls. Hur det sedan sker i praktiken kannog variera, men min grundinställning är att myndig-heterna, så långt det låter sig göras, skall vara i med-borgarnas tjänst och också utan kostnad skall stå tillderas förfogande.Hotet mot poliserAnf. 101 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Det har kommit nya uppgifter om att hoten motpolismän ökar ganska kraftigt. Enligt en undersökningsom nu har presenterats har av polis-männen blivit utsatta för hot. Och det är otäcka hot.Man säger: Jag vet var du bor, jag vet var dina barngår i skola osv. Det här är allvarligt.Jag vill därför fråga justitieministern: åtgär-der tänker justitieministern vidta med anledning av dehär hoten? Det här är en viktig rättssäkerhetsfråga.Anf. 102 Justitieminister ():Fru talman! Polisen är genom sitt uppdrag att be-kämpa brottsligheten en av de yrkesgrupper som ärmest utsatta i sin yrkesutövning. Det har över huvudtaget blivit vanligare att människor som ägnar sig åtbrottslig verksamhet också försöker komma undanrättvisans hand genom att t.ex. försöka förhindra attvittnesmål framförs i rättegångarna. Hot mot vittnenoch målsägande, men också mot domare, åklagare ochpoliser, förekommer och förekommer ofta.En åtgärd regeringen redan har vidtagit, och somjag anser vara mycket väsentlig som en markering, äratt vi har höjt straffen för det brott som kallas över-grepp i rättssak. Vi vill markera att vi inte accepterarden här typen av agerande från dem som begår brott. Iövrigt är det naturligtvis väldigt viktigt att polisenutvecklar sina metoder för att säkra bevisning i sam-band med att den här typen av hot utfärdas. Det gällerbåde när hoten riktar sig mot målsägande och vittnenoch naturligtvis när de riktar sig mot polisen själv.Polisen är ju den som har möjligheter att skapa förut-sättningar för att säkra bevisningen. Det är på detsättet vi kan komma åt dem som utsätter poliser ochandra för den här typen av övergrepp.Anf. 103 ():Fru talman! Tyvärr är det precis så som justitie-ministern säger: Det är inte enbart polismän somdrabbas av den här formen av hot, utan det har blivitlitet av en farsot när det gäller speciella yrkesgrupper.Men det faktum att det just är polismän gör ju intesaken bättre. Tvärtom är det en mycket allvarlig del idet här sammanhanget.Jag tycker att det är bra att man har skärpt straffennär det gäller den här formen av hot, men det är tydli-gen inte tillräckligt. Som jag ser det måste man nuväldigt ingående analysera detta - tillsammans medpolisen, tillsammans med rättsvårdande myndigheter.Om det här hotet fortgår och blir mer avancerat, ochom vi dessutom får uppleva att hot sätts i verket iolika sammanhang i större utsträckning, är vi inne påen mycket farlig väg.Därför vill jag vädja till justitieministern att pånytt gå igenom det här problemet tillsammans medpolisen och se vad som kan göras. Det är nämligenalldeles klart att de åtgärder som är vidtagna inte ärtillräckliga.Anf. 104 Justitieminister ():Fru talman! Att skärpa straff är aldrig tillräckligt.Det är en viktig åtgärd för att markera samhälletsinställning till en viss typ av brottslighet och påpekaallvaret i den, men det i sig förhindrar inte den härtypen av brottslighet. Det vet vi av erfarenhet. Detviktiga är just att hitta arbetsmetoder som säkerställeratt man kan komma åt dem som begår den här typenav brott och förhindra den här typen av brott, och detarbetet ägnar sig polisen åt. Just genom att det här ärett problem som har ökat är upp-märksamheten och utvecklingsarbetet på gång. Jagtror inte att det finns något nytt grepp som vi frånpolitisk nivå kan ta. Det vi har att göra är att stödjapolisen i deras arbete och ge dem de instrument debehöver för att kunna bli effektivare, för att förhindraoch beivra den här typen av brott.Lärarnas arbetssituationAnf. 105 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolminister . Jag är själv lärare och har naturligtvis intekunnat undgå att följa den debatt som pågått undersenare tid om lärarnas arbetssituation. Att skolanbehöver mer resurser är vi nog eniga om. Kommuner-na tillförs ju i vårpropositionen ytterligare pengarredan det här året. Det är naturligtvis mycket positivt.I många fall görs dock lärarna direkt ansvariga förflera problem i skolan. Det anser jag vara helt orim-ligt. Vissa politiker har uttalat att ett sätt att lösa pro-blemen är att avskeda fler lärare. Men vi behöver flerlärare, inte färre. Lärarna behöver mer stöd och intemer skäll.Jag är medveten om att allt större krav ställs på lä-rarna framöver. Därför ser jag det som nödvändigt attlärarna får ökade möjligheter till fort- och vidareut-bildning samt bättre förutsättningar för att utvecklaarbetet i skolan tillsammans med sina kolleger. Enskolutveckling kräver också en utveckling av läraryr-ket. Min fråga är: Vad tänker skolministern göra föratt utveckla läraryrket framöver?Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! Lärarna har en nyckelroll i skolans ut-veckling. Vill vi förbättra skolan och göra så att sko-lan på ett bättre sätt kan möta varje elevs behov måstevi också ge lärarna bättre möjligheter att lyckas väl isitt arbete. Regeringen arbetar på flera olika sätt medatt stärka och utveckla läraryrket och förbättra läraresfort- och vidareutbildningsmöjligheter, bl.a. genomregeringens tiopunktsprogram för skolan.Ett konkret exempel är att vi gick ut medett erbjudande till landets alla grund- och gymnasie-skolor om att delta i och initiera lokala utvecklings-projekt för att utveckla lärarrollen och anpassa den tillde nya krav som ställs på lärare. Regeringen aviseradeatt skulle anslås till den sortensutvecklingsprojekt. Jag räknade med att ett hundratalskulle kunna komma i fråga.Gensvaret har varit långt över förväntan. Vi harfått ta emot 1 200 ansökningar, vilket innebär att andel svenska skolor deltar i det här arbetet.Ansökningarna är av mycket hög kvalitet. Det är ettmycket spännande utvecklingsarbete som pågår. Jagkan därför berätta att kommer re-geringen att fatta beslut om de här ansökningarna. Vikommer att anslå i stället för 50miljoner kronor för att än fler utvecklingsprojekt skallkunna förverkligas.Anf. 107 ():Fru talman! Det här tycker jag naturligtvis är oer-hört positivt för utvecklingen av läraryrket. Jag hop-pas att detta verkligen kommer att få ett bra genom-slag på skolorna runt om i landet.Anf. 108 Statsrådet ():Fru talman! Det är viktigt att de här insatserna föratt utveckla läraryrket kombineras med att vi nu kantillskjuta mer pengar till skolan, så att det blir möjligtatt anställa fler lärare. Det är precis som , vi behöver fler lärare i skolan, inte som Folk-partiet har föreslagit, att man skall avskeda fler lärare.Vi behöver mindre klasser och fler speciallärare föratt kunna ge bättre stöd till de elever som är i behovav extra stöd i skolan.Ersättning till lobotomeradeAnf. 109 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Riksdagen skall snart behandla en fråga där statsmi-nisterns ord kanske kan ha en viss betydelse. Dethandlar om ersättning till dem som lobotomerades på40-, 50- och in . Jag har ställt den här frå-gan till regeringen vid ett flertal tillfällen . Hitintills har regeringen haft en rätt avvisandehållning, detta trots att vi har belägg för att det här varen felaktig behandlingsmetod. Staten borde på någotsätt ge en sorts upprättelse till dem som drabbades avdetta. Så har också skett i se-dan. Där har man ett engångsbelopp på 100 000 somen sorts upprättelse för den här händelsen.De senaste veckorna har det kommit fram nyauppgifter som bekräftar att det här var en allvarligföreteelse som vi borde göra något åt. Därför vill jagfråga statsministern om han är beredd att ta initiativtill en ordentlig kartläggning och till att man seriöstprövar möjligheten till en ersättning för de här männi-skorna.Anf. 110 Statsminister ():Fru talman! Det är en grupp människor som na-turligtvis har lidit och lider. Som sägerligger det uppenbarligen ett förslag från regeringen iriksdagen. Därmed har regeringen också gett sin synpå frågan. Jag har inget utrymme för att här tatillbaka propositionen eller tolka den på annat sätt.Det tror jag faktiskt att också förstår.Anf. 111 ():Fru talman! Det är inte så att vi behandlar en re-geringsproposition, det är ett utskottsbetänkande dethandlar om, där den här frågan berörs. Men mandiskuterar också utifrån de besked som regeringenhitintills har gett.Just den här gruppen vill man inte lyfta fram ochge en ersättning. Detta står i kontrast till det beskedregeringen har gett vad gäller tvångssteriliserade, därman säger att det här var en felaktig metod och attregeringen vill att staten i efterhand skall kompensera.Här kan faktiskt principiellt sett dras en parallell.Frågan är varför regeringen inte för denna gruppmänniskor vill ha samma genomlysning, samma ut-värdering och pröva frågan om ersättning. För grup-pen tvångssteriliserade har regeringen tillsatt en ut-redning. Varför kan man inte följa upp och ta ocksåden andra gruppen? Den är minst lika behjärtansvärd.Anf. 112 Statsminister ():Fru talman! Då är det uppenbarligen fråga om ettutskottsbetänkande. Då är det väl i utskottets betän-kande som sakerna sorteras upp och argumenten vägsför och emot. Också där vill jag vara väldigt försiktigmed att gå in och lägga mig i utskottets diskussion.Jag hänvisar till den. Skulle det inträffa ett läge somgör att det blir helt nya förutsättningar i frågan kom-mer det naturligtvis upp en ny politisk diskussion.Men får väl försöka att övertyga riksda-gen när väl utskottets förslag ligger på plats.SkattesänkningarAnf. 113 ():Fru talman! Vi är en del i som oroar ossöver de ökade ekonomiska klyftor vi har i samhället.Vi ser hur småbarnsfamiljer som jobbar heltid harmycket svårt att kunna försörja sig själva. Det blir alltsvårare att kunna klara sig på sin egen lön. Vi serockså hur de som tjänar mest tjänar ännu mer. Vi blevlitet förvånade när regeringen kom med sin vårpro-position, där man sänker skatten för höginkomsttagareoch rökare, men inte för dem som egentligen skullebehöva det allra mest.Samtidigt kan man av den här propositionen utläsaatt regeringen räknar med ett oplacerat överskott på16,5 miljarder och 32 miljarder oplacerade år2001, som man i texten hänför till hushållen. Då ärden spontana frågan: Kan regeringen tänka sig attanvända åtminstone en del av de här pengarna till attsänka skatten för dem som har de sämsta inkomster-na?Anf. 114 Statsminister ():Fru talman! Vi är mycket uppmärksamma på för-delningspolitiken. Vi har sagt att innan vi ställer utnågra löften om skattesänkningar skall vi veta att detfungerar i vården, i skolan och i omsorgen. Det är viinte säkra på förrän vi har sett resultatet av det pro-gram vi nu lägger ut. Om vi har gjort en riktig avväg-ning, vilket jag innerligt hoppas, med 20 miljarder itillskott till den här sektorn, och vi dessutom harpengar över när vi har gjort avsättningar för attamortera på de stora skulder vi har är vi naturligtvisintresserade av att diskutera hur vi skall öka rättvisanytterligare i samhället. Självklart är vi det om dessaförutsättningar får plats. Men att nu ställa ut sådanalöften, att göra det bortåt i tiden och samti-digt veta att vi inte har klarat ut vården av de gamla,ungarnas skolgång och äldreomsorgen, det gör vi inte.Var sak får tas i sin ordning. Först går skolan, vårdenoch omsorgen. Skattesänkningarna får komma sedan.Anf. 115 ():Fru talman! Det är nog allmänt känt att vi frånMiljöpartiets sida självklart ställer upp på större sats-ning på vård, skola och omsorg, gärna mer än vadregeringen har föreslagit. Det var inte det frågan gäll-de. Vi har noterat att regeringen sänker skatten förhöginkomsttagare.Vi har noterat att det finns först 16 miljarder ochsenare 32 miljarder som skall hänföras till hushållen.Det står i er egen proposition. Är det inte dags attbedriva fördelningspolitik också på skattesidan, intebara sänka skatterna för dem som har det bäst utanockså för dem som har det sämst? Den frågan bordevara självklar. Jag tycker inte att regeringen har visatpå fördelningspolitiskt sinnelag i den frågan.Anf. 116 Statsminister ():Fru talman! För oss är fördelningspolitik också attalla skall ha bra vård, alla skall ha en bra utbildning,alla skall ha en bra omsorg. Det gäller inte i förstahand bara de som kan betala för sig. Därför vill vianvända gemensamma resurser till dessa sektorer.Vi vet vilka år vi har bakom oss och hur oerhörtilla det har varit. har vi fått näsan ovanför vatten-ytan. Direkt när vi har kommit dit, fortfarande med1 i statsskuld, börjar man disku-tera: "Visst, vi vill ha mer pengar till vården än vadregeringen föreslår, men ovanpå det dessutom skatte-sänkningar. "Det kan finnas ett sådant utrymme . Menjag har varit med om att ta det här landet ur den eko-nomiska krisen. Jag tänker inte med hjälp av storslag-na löften återigen fösa dit. Det är socialde-mokratins uttalade ansvar gentemot äldre, gentemothandikappade och gentemot barn. De går först.Men kom gärna tillbaka och diskutera frågan närläget uppstår. Då kommer få svaret attde som har de lägsta inkomsterna står längst fram ikön.Riksbankens överskottAnf. 117 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. Jaghar hört rykten att överskottet från vår riksbank - trotsatt vi inte går med i 1999 - skulle föras över tillECB, dvs. den ekonomiska och monetära unionenscentralbank. Ligger det någonting i dessa rykten?Anf. 118 Statsminister ():Fru talman! Jag har inte hört dessa rykten. Jag kandärmed inte på något sätt kommentera dem. Jag berRyttar vända sig till finansministern.InresekontrollenAnf. 119 (m):Fru talman! Det är en fråga till justitieministern.Det är klarlagt att av dem som söker asyl iSverige gör det inom landets gränser. Jag kommer tillfrågan strax, och det kommer att bli klart för justi-tieministern. Det beror i stor utsträckning enligt och enligt de av oss som noggrantföljer frågan på att inresekontrollen har brustit vidmånga tillfällen. Den bristande inresekontrollen föror-sakar stora kostnader för i nästa ske-de. Det måste göras asylutredningar och förfrågningarenligt osv. Det kan ta tid, och detdrar pengar. Inresekontroll är tydligen en verksamhetsom är lågt prioriterad i olika polisdistrikt. Vi tycksvara överens i om dessa frågor. Kommer denya pengar som tillförs att hamna på en förbättradinresekontroll?Anf. 120 Justitieminister ():Fru talman! Det har noterats på flera håll i Sverigeatt inresekontrollen har varit underdimensionerad. Detskapade problem kring nyår och vid andra tillfällen.Det har vidtagits åtgärder från polismyndigheternassida för att säkerställa att det finns en acceptabel nivåpå inresekontrollen. Så är det nu på de håll där dettidigare har brustit.Det är helt rätt att mer resurser måste satsas på in-resekontrollen. Av de nya somrättsväsendet tilldelas , kanjag föreställa mig att en del av dessa pengar kankomma att användas till att förstärka inresekontrollen.Det behövs även andra åtgärder. T.ex. en bättrearbetsfördelning mellan invandrarverk och polis föratt säkerställa att man använder de samlade resursernapå ett så effektivt sätt som möjligt.Anf. 121 (m):Fru talman! Det var ett glädjande besked.