prot · GL0987 · 1998-03-26 00:00:00 — Vi har helatiden sagt att när vi får egna pengar och inte behöverlåna till vården, till skolan eller till omsorgen om barnoch äldre - när de pengarna finns där - skall vi satsade kronorna i vården.Vad talar om är den situation som vijust är på väg ut ur: dysterhetens period, som AlfSvensson känner väl. Vad talar omär framtiden: det vi nu kan göra med egna pengar.Anf. 27 ():Fru talman! Jag minns faktiskt att statsministernvid något tillfälle sade här i kammaren - men det varkanske ett förfluget ord - att vi inte skall röra alltförmycket i det som har varit. Om statsministern talar omde tidigare åren så talar jag som kom före deåren, och sedan talar statsministern som komföre de åren.De här signalerna har gått ut . Det var framti-den som båda talade om, både Landstingsförbundetoch . Jag tycker att det är litetmärkligt att en säger att vi skall avskeda några tusenoch en annan säger: får äldrevården mer personal.Det fanns icke något av illvilja när jag ställdedenna fråga. Jag tycker bara det får vara någon ord-ning i signalerandet.Anf. 28 Statsminister ():Fru talman! Det fanns ingenting av illvilja när jagsvarade. Det var ett försök till en pedago-gisk utläggning om det vi har gått igenom i Sverige.Det är klart att jag kan förstå att inte villtala om det. Jag vill heller inte tala om det. Det är sådystert och deppigt. Men det var så det såg ut.Nu är det uppklarat, och vi kan lägga det bakomoss. Vi kan gå framåt. Då kommer vi snart till nästaval, . Skall dessa satsningar i vården gåföre skattesänkningar? Det skall de naturligtvis. Skallsatsningarna på de äldre gå före skattesänkningar?Det skall de naturligtvis. Likadant är det med skolan.Det är den diskussionen vi nu kommer att ta. Jagtror inte att kommer att bli besviken omAlf orkar rösta för mer resurser till vård,skola och omsorg när vi kommer fram till behandlingav vårbudgeten.Anf. 29 ():Fru talman! Jag lyssnade väldigt noga på GöranPerssons pedagogiska utläggningar. Men han får miginte att tro att han inte gärna talar om åren mellan1991 och 1994. Det gör han ju jämt och ständigt. Hurvar det Relling sade?Nu var det inte någonting annat än denna dubblasignalverkan som vi har fått som jag ville attGöran litet mer konkret skulle ta sig an. Attdå tala om det förgångna eller tala om hur vi skallrösta må i och för sig vara intressant. Meni dag förväntar vi oss en förklaring från sida hur en kan säga att vi skall dra ned medtusen och en annan kan säga att äldrevården nu fårmer personal. Man kan inte springa åt två håll på engång.Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker nog att skullekunna åtminstone försöka att förstå vad jag säger. Detjag talar om är den diskussion om äldreomsorgen somvi har suttit i , med nedskärningar tillföljd av utomordentligt dystert handlag under några åri början på 90-talet.Okej, jag behöver inte rota i detta så mycket. Jagtror att de flesta kommer ihåg hur det var. Men vi kanväl gemensamt glädja oss åt, , att vi nukan gå framåt. Om socialministern skriver detta i endebattartikel har det naturligtvis substans. Men detsom finns bakom resonemanget i form av siffror ochriksdagsförslag lär hon få återkomma med till riksda-gen då vårbudgeten läggs fram.Satsningar på vård, skola och omsorg, , går före skattesänkningar. Så ser nu valet ut. Jaghoppas att hamnar på rätt sida.Lösen för gisslanAnf. 31 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till utri-kesministern. Det gäller det unga missionärsparetPaulina och som för snart tre månadersedan kidnappades i . Det har också blivit endebatt om lösensummor.Jag skulle vilja att det gjordes klart hur Sverigesregering ser på frågan. Det är viktigt att vara tydlig såatt inte oklarheter lämnar fältet fritt för tolkningarsom inte gynnar landsmän i nöd.Jag tror också att utrikesministerns kommentarskulle vara värdefull i arbetet att nu befria paret . Mycket talar väl för att paret har förts till Tjetje-nien. Min fråga är om även harkontakter med eller om man enbart arbetaruteslutande via ryska kanaler.Anf. 32 Utrikesminister ():Fru talman! Låt mig göra alldeles klart att vi arbe-tar inom ett mycket brett fält för att se till att Paulinaoch blir frisläppta. Det sker med ryskamyndigheter, som ju har det övergripande ansvaret,med dagestanska myndigheter och med tjetjenskamyndigheter. Det gör vi från UD, och det gör manockså på ett mycket bra sätt från Pingstkyrkan, somdessutom har ett förgrenat nät av andra kontakter.Av naturliga skäl kan man inte berätta om allakontakter. Det är inte att vinna opinionen som ärviktigt i det här sammanhanget utan att få ett resultatsom är tillfredsställande. I frågan om man skall betalalösen är den principiella inställningen från Sverigessida att vi inte gör det. Vi har aldrig gjort det. Vi harlyckats få loss våra landsmän ändå. Det är sammaåsikt nu också.Anf. 33 ():Fru talman! Tack för det svaret, utrikesministern.Jag tror att det är viktigt att det blir klara uttalandenså att det inte ges utrymme för misstolkningar att detskulle finnas intresse av att ha någon annan hållningän den utrikesministern säger, nämligen att lösen-summor inte är aktuella.Ett uttalande av biståndsministern uppfattades somen möjlig glidning på den punkten, och därför är dettaklargörande mycket bra. Det kan få sägas rakt ut. Jagmenar att det är viktigt att vi av och till tar upp ensådan här debatt. Det är en god svensk tradition attalla ansträngningar görs som kan göras när landsmänär i nöd. Jag vill gärna tolka utrikesministerns svarsom att det råder full aktivitet på Utrikesdepartemen-tet för att göra förnyade insatser i syfte att nå ett gottresultat för dessa unga svenskar i deras mycket be-kymmersamma situation. Det skulle vara värdefulltom utrikesministern slog fast att det nu pågår fullaktivitet.Anf. 34 Utrikesminister ():Fru talman! Det gör det förvisso på alla områden.Jag vill också säga att vi har ett mycket nära samarbe-te med Pingstkyrkan i . Varken UD ellerPingstkyrkan gör något som den andra inte vet om. Viarbetar verkligen hand i hand.För ett par veckor sedan hade vi planer på attskicka ned svensk ambassadpersonal, men det gickinte eftersom myndigheterna avrådde. Man kunde integarantera säkerheten, och det var synd. är vi be-redda att försöka igen, och jag hoppas att myndighe-terna kan garantera säkerheten vid det här tillfället, såatt vi också på plats kan skapa oss en bild av läget.FastighetstaxeringenAnf. 35 ():Fru talman! har påförmiddagen fattat beslut om författningar som har attgöra med omräkningstal till fastighetstaxeringen. Detär något som kommer att beröra människors plån-böcker, om inte så åren framöver. Skatteutskottetfattade beslut om att frysa omräkningstalet på maxi-malt 1,07 för småhus. gav man regeringen iuppdrag att utreda taxeringsförfarandet. är detemellertid så, att om inte regeringen gör någonting såblir det ett nytt omräkningstal innan utredningen ärklar.Många fastighetsägare frågar sig : att lägga fram någon proposition omatt ha kvar taket för omräkningstalen så att inte fastig-hetsskatten ökar, eftersom utredningen inte är klar?Det finns indikationer på att prisstegringen på villor iStockholmsområdet ligger på , så frågan är rättangelägen.Anf. 36 Statsrådet ():Fru talman! Den årliga omräkningen av fastig-hetstaxeringen infördes ju av en bred majoritet i riks-dagen. Tanken var att få ett system med mjukareövergångar i stället för att ha en fastighetstaxerings-omräkning . Det visade sig emellertid attdetta inte fungerade särskilt väl. Det var för bredaprisområden, och instrumentet blev för trubbigt. Kri-tiken blev också omfattande från dem som upptäckteatt de fick omräkningar som inte stämde överens medvad de tyckte var rimligt. Därför har vi också stoppatden årliga omräkningen, nu för andra året.Riksdagen måste fatta beslut om ett sådantstopp, och det är klart att den diskussionen förs isamband med förberedelserna av vårpropositionen.Verkligheten är ju fortfarande densamma. Systemetfungerar inte särskilt väl, och vi har en utredning somser över hela fastighetstaxeringssystemet för att få ettklokare och bättre system.Anf. 37 ():Fru talman! Skall jag tolka statsrådets svar som attdet i vårbudgeten också kommer ett lag-förslag som innebär att man håller fast vid taket föromräkningstalet? Var det vad statsrådet försökte sägautan att lyckas vara tydlig?Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Vi kan få frågor på en mängd områ-den som rör just vårpropositionen. Vi kommer inte attavslöja propositionens innehåll , men i sak äringenting förändrat när det gäller de problem somfinns med den årliga omräkningen. De sakliga skälenför att sätta stopp för omräkningen finns där fortfa-rande. Vi har en utredning som ser över hela fastig-hetstaxeringssystemet, och den beräknas bli klar islutet av året. Mer än så säger jag inte i dag.Sverige och EMUAnf. 39 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern eller utrikesministern. I samband med insläppettill valutaunionen, EMU, i går sade att man ansåg att inte uppfyll-de kraven. är för mig ingen oom-tvistlig auktoritet men ändå viktig att lyssna till. Mannämnde två omständigheter, bl.a. regler.När jag läste mer om detta, visade det sig att dethandlar om sedelutgivningsrätten. Den har vi diskute-rat tidigare i . Min fråga är om regeringenmot bakgrund av vad sade undergårdagen är beredd att ompröva sin tidigare hållningatt sedelutgivningsrätten inte påverkas av EMU-medlemskap.Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! Jag ser ingen anledning att mot bak-grund av gårdagens resonemang förändra någonsvensk ståndpunkt. Den kommunikationen kommer viatt klara av med och framför alltmed ministerrådet, som fattar beslutet om detta såsmåningom. Gårdagens besked var inte särskilt över-raskande.Den andra omständigheten som rör ERM-medlemskapet var också känd - denskulle vara den legala motivering som kommissionenskulle komma att använda för del. Vi saknarju en formell klausul. I går noterade jag egentligenenbart att den svenska räntedifferensen gentemotTyskland minskade med fyra punkter när de här be-skeden kom.Om jag hade sagt att detta skulleinträffa den dag beskeden kom, skulle ingen ha trottatt det varit möjligt. Det är ett uttryck för den eko-nomiska styrka som vi har återvunnit i . När viväl bestämde oss för att stå utanför var det ingen somtyckte att det var konstigt, inte ens på marknaden.Anf. 41 ():Fru talman! Mot bakgrund av Centerpartietsställningstagande, ett nej till medlemskap i , ärvi självfallet lika lyckliga om den nuvarande grundla-gen om sedelutgivningsrätten ligger kvar. Men detintressanta är naturligtvis vad som skulle hända iframtiden om skulle bestämma sig för att sökamedlemskap i och vi har detta kommissionsutta-lande som grund. Det är en bekräftelse på att här finnsolika bedömningar. Här hemma har vi haft två åsikter,dels den som uttalades inför EU-medlemskapet avfyra, kanske t.o.m. fem partier i riksdag, delsden som Lagrådet framförde, nämligen att det intebehövdes någon grundlagsändring och att detta intevar något hinder. instämde medden tidigare riksdagsmajoriteten inför EU-medlemskapet. Situationen är alltså något komplice-rad.Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! Komplicerat är det förvisso. Det är juinte alldeles enkla saker. Det finns också ett stort måttav politik i detta och inte enbart juridik. Det gör att vihar haft en diskussion om huruvida dagens redan tar över svensk grundlag eller om videssutom skall ändra svensk grundlag på den härpunkten. Jag upplever inte att det i sak är den storafrågan. Det är ju om vi vill vara medlemmar i denmonetära unionen eller inte. Vill vi vara medlemmar iden monetära unionen skall vi naturligtvis också setill att vi har ett oomtvistligt regelverk. Vi har strävatefter maximal handlingsfrihet, så att vi kan bli med-lemmar om svenska folket vill eller vara starka nog attstå utanför, om det är vad vi vill. Det viktigaste förmig just nu är att vi skall få tid för en dialog med detsvenska folket. Det är folket som avgör frågan - ingaeliter bestämmer detta.Bostadstilläggen till pensionärernaAnf. 43 ():Fru talman! Jag skulle vilja rikta en fråga till so-cialförsäkringsministern. genomfördestvå förändringar som var väldigt viktiga för de pen-sionärer som hade det jobbigast. Det var ökningen avbostadstilläggen för de sämst ställda pensionärernaoch de förändrade utbetalningsdatumen. Men fortfa-rande finns det en grupp pensionärer som har detmycket jobbigt ekonomiskt. Det är bl.a. de med högahyror, som tycker att taken på bostadstilläggen ärbesvärande. Det är också de som har låga pensioneroch inte har fått dem uppräknade, vilket de skulle hafått i en bättre ekonomisk situation.Jag vill därför fråga socialförsäkringsministern omhon överväger några åtgärder som kan stärka de eko-nomiska möjligheterna för de sämst ställda pensionä-rerna.Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Den viktigaste åtgärden som vi nu harliggande framför oss är förstås att höja basbeloppet itvå steg till . Det har stor betydelse, och det ärockså en väldigt stor insats som vi gör om vi ser tilldet framtida ekonomiska utrymme som finns i stats-budgeten. Detta är alltså vad som ligger närmast till.Jag känner mycket väl till diskussionen om taketpå . Men vi har valt att i första hand gå upp iersättningsnivå när det gäller bostadstillägget, och attnu satsa på att höja basbeloppet.Anf. 45 ():Fru talman! Jag vet att planerna på att höja basbe-loppet är väldigt uppskattade av pensionärerna. Ök-ningen kanske betyder allra mest för dem som har delägsta pensionerna.Men jag tycker ändå att det är angeläget att manlångsiktigt tittar på bostadstillägget till pensionärerna.Jag hoppas också att regeringen, även om det inte ärsocialförsäkringens område, vill se över frågan omavgifterna för de pensionärer som har det jobbigast.Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan väldigt kort säga vad somockså kommer att hända framöver, nämligen att soci-alministern kommer med ett förslag till omäldrepolitiken. I det förslaget kommer bl.a. frågan omavgifter att behandlas.BoendekostnadernaAnf. 47 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Sverige har högsta boendekostnader. Se-dan 1989 har hyrorna ökat med , dvs. Det mesta beror på beslut här i riks-dagen: skattereformen, försämringen av räntebidragenoch budgetsaneringen.Efter tre års utredande och funderande har denbostadspolitiska propositionen kommit. Dock blevden en stor besvikelse efter en noggrann genomläs-ning. Det bidde en tummetott, , ochingen ny kostym!Kraven på hyreshöjningar kommer att fortsätta,och de högsta hyrorna i kommer att bestå.Frågan blir: Tänker regeringen föreslå några yt-terligare åtgärder i vårpropositionen för att på allvarta itu med de ökade kraven på höjda hyror?Anf. 48 Statsminister ():Fru talman! Till skillnad från harinte regeringen obegränsat med resurser. ochVänsterpartiet har naturligtvis några miljarder attstoppa in som de i vanlig ordning hittar någonstans -det förväntar vi oss. Det är ju så det ligger till. Dettaär bara ytterligare en stämma i den kör vi hör frånkammaren där det är mer utgifter eller skattesänk-ningar som krävs.För regeringens del är det en balans-gång som vi nu kommer att gå. Vi satsar så mångakronor som vi nu kan på vården, skolan och omsor-gen. Vi har också gjort akuta insatser framför allt fördem som sitter i bostadsrättsföreningar som har be-kymmer, och vi gör akuta insatser i de kommuner somhar allmännyttiga bostadsföretag med problem. Det ärdefensivt, men det är rättviseåtgärder som träffar desämst ställda.När vi sedan går vidare framåt är det en viktig åt-gärd att se till att vi behåller låg inflation och lågaräntor. Det är i sin tur beroende av att vi inte börjarbjuda över varandra med nya utgifter i statsbudgeten.Då kan det bli så att de pengar som hyresgästerna snart äts upp i form av högrehyror därför att räntorna stiger. Det vill vi inte med-verka till.Anf. 49 ():Fru talman! är det jag som ställer frågorna. IVänsterpartiets motion redovisar vi naturligtvis denhär frågan så småningom.Problemet är att det inte tas något helhetsgrepp iden bostadspolitiska propositionen. Man hänvisar tillkommande propositioner och kommande utredningar ifrågorna, och man löser inte problemen som finnsmed att hyreskraven även fortsättningsvis kommer attöka.Regeringen bluffar om de sänkta hyrorna, stod deti i går. Man redovisar effekterna av detsom regeringen tänker göra för krisårgångarna, t.ex.lindringar i räntebidragssystemet som dethela fasas in i fastighetsskattesystemet.Det är ett tunt och tomt paket, !Anf. 50 Statsminister ():Fru talman! Eftersom de härfem miljarderna är ett tomt och tunt paket - lägg påfem miljarder till i ! Ni har ju pengarna.Detta tillhör naturligtvis ett oppositionspartisprivilegier. Men jag tror faktiskt att svenska folketgenomskådar den här typen av överbud i en valrörel-ses upptakt. Jag är inte särskilt imponerad av dem. Jaghar varit med och tagit reda på borgerliga överbud avsamma slag, . De har kostat otroligt hårdaarbetsinsatser och svåra umbäranden bland svenskafolket.Följ inte den traditionen, utan försök inse att vi fårhushålla med knappa resurser och göra de insatsersom maximalt stöder rättvisan!Personal till vård och omsorgAnf. 51 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag har en fråga till statsministern somknyter an till det han just sade, nämligen att hushållamed knappa resurser.Nyligen presenterades en rapport som talade omatt arbetslösheten kostar samhället 155 miljarderkronor . Det är en ofantligt stor summa. Mankonstaterade också att den summan skulle kunnaanvändas för att i princip anställa alla som är arbetslö-sa inom offentlig sektor.Jag förde en debatt med arbetsmarknadsministernnyligen i den här frågan. Hon sade bl.a. i sitt svar attden påbörjade och på många håll genomförda om-struktureringen av offentlig sektor skulle avstanna omman använde de här pengarna för att betala människorinom vård och omsorg i stället för att betala dem föratt vara arbetslösa.Som en följd av detta undrar jag en sak. EMU-kraven innehåller bl.a. ett krav på att offentlig sektorinte får vara alltför stor. Anser regeringen att EMU-kraven i det här fallet är viktigare än att vi ser till attvi har tid med våra gamla och våra barn och att vi harmänniskor inom vård och omsorg?Anf. 52 Statsminister ():Fru talman! Det finns arbetsmarknadspolitiska åt-gärder av det slag som efterly-ser. Resursarbeten är ett exempel. Där går man direktin i verksamheterna, vård, skola och omsorg, ochjobbar och får av sin lön. vihar arbetslöshetsproblemen används a-kassan för attstötta upp det hela. Det är en bra åtgärd, men jag kankonstatera att det inte är fler än 4 000-5 000 personersom har utnyttjat detta. Det tycker jag är dys-tert. Men instrumentet finns alltså.Marianne frågade om det är EMUsom har tvingat oss att göra detta. Nej, det är det inte.Det är den helt sunda och logiska inställningen att närman går med jättelika underskott och lånar sig fram,som vi har gjort i , kommer man förr ellersenare till en punkt där man måste få inkomster ochutgifter att gå ihop. Det är detta som har varit rege-ringens bekymmer. Att det har kollideratmed en gigantisk massarbetslöshet är naturligtvis ettervärre.Sverige fungerade som bäst somGunnar Sträng var finansminister. Han nådde medråge alla konvergenskraven. Det skall vi inte glömmabort.Anf. 53 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag tror inte att resursarbetarna kanlösa detta. Det är ju de som redan har blivit sparkademen som får vara kvar på sina jobb med lägre lön. Deutför ju inga nya jobb i samma bemärkelse som omman tillförde de nya personer som skulle behövas föratt orka med de arbetsuppgifter som åligger den per-sonal som är kvar.Vi har ett gigantiskt problem framför oss. Vi har155 miljarder kronor i kostnader för arbetslösheten. Istort sett är det dubbelt så mycket som hela densvenska sjukvården kostar.Samtidigt har vi brist på personal, inte minst kringvåra barn som skall utgöra vår framtid. De har ingensom har tid att prata med dem. Jag är allvarligt oroadför att t.ex. antalet barn som behöver söka hjälp hosde barn- och ungdomspsykiatriska mottagningarna harökat just därför att vi inte har tidmed dem.Jag undrar vad statsministern tänker göra åt detta.Han måste göra något . Det går inte att vänta - detär nu som problemet är akut.Anf. 54 Statsminister ():Fru talman! Ja, det är nu som problemet är akut.Och det är nu som vi satsar på dessa sektorer medegna pengar - fyra nya miljarder , fyra nya mil-jarder 1998, fyra nya miljarder och fyra nyamiljarder . Inte en krona är lånad. Allt är eget.Där, , ligger naturligtvisockså oerhört många händer. Där ligger många kra-mar och många klappar på kinden för både barn ochäldre som behöver ha omsorg.Det vet vi, och det förstår vi. Men vi förstår sam-tidigt - vilket ju är vår tradition - att fattigt folk somgör sig beroende av lånade pengar förr eller senarekommer att mista sin frihet. Det har styrt vår politikgenom årtionden, och vi har faktiskt knutit an till dentraditionen när vi nu har röjt efter de senaste årensbekymmer. För sent kan tyck-as, men det är egna pengar. Glöm inte det!Fjärrvärmeleveranser till industrinAnf. 55 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har ju visat stor framsynthet i arbetetmed energiomställningen i landet. Men det finns ettsmolk i bägaren. Det är värmeleveranserna till in-dustrin. Skatteförhållanden och skatteavdrag gör attdet närmast är omöjligt att ansluta industrier till dekommunala fjärrvärmenäten. När nioöringen togs bortför begärde att regeringensnarast skulle återkomma med ett nytt system somskapar ett jämlikt konkurrensförhållande.Ett flertal kommuner ligger just nu i startgroparnaför att starta upp kraftvärmeverk som kan levereravärme till industrin. Jag tycker att det arbetet bordestödjas. beslutade om attåterigen uppmana regeringen att återkommamed ett förslag till . När kommer förslaget?Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! I samband med energiöverenskom-melsen kom partierna också överensom att vårt energiskattesystem måste ses över. Det ärju ett lapptäcke av gamla historiska avlagringar påmånga sätt. Det ger också konstiga drivkrafter, inteminst när det gäller kraftvärmen. Man anpassar sig tillskattesystemet på ett sådant sätt att det inte blir bra.Det blir inte optimalt.Därför jobbar vi nu i med att seöver energiskattesystemet för att få ett enklare systemsom också ger sundare drivkrafter. Det blir också ettbidrag till omställningen. Då tittar vi också särskilt påden typ av fråga som tar upp med kraft-värmen och de konstiga drivkrafter som finns meddagens system. Vi återkommer med konkreta föränd-ringsförslag när utredningen är färdig.SkattepolitikenAnf. 57 (m):Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Antalet socialbidragstagare har stadigt ökat de se-naste åren och belastar främst kommunernas ekonomi,och de i sin tur kräver mer pengar av staten. Ett allthögre totalt skattetryck har under den socialdemokra-tiska regeringen drabbat främst låg- och medelin-komsttagare som i stigande grad blir beroende avbidrag för sin försörjning. Höjd fastighetsskatt i före-ning med höjda taxeringsvärden har tvingat en del attsälja sina hus eller ta nya lån för att klara boendeskat-ten och den nya förmögenhetsskatten.Den som är satt i skuld är icke fri, konstaterar . Det gäller givetvis i minst lika hög gradenskilda individer som stater. Vilka åtgärder avserregeringen att vidta för att underlätta för skattetyngdahushåll att i ökad utsträckning frigöra sig från ettstigande låne- och bidragsberoende?Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! har upp en del skatte-frågor och bortser som vanligt från sambandet med också måste ta in skatt för att kunna betala deutgifter som vi gemensamt har beslutat om här i riks-dagen. parti har ju försökt att prakti-sera vad som händer när man sänker skatter och höjeroffentliga utgifter. Då får man mycket stora under-skott och räntorna skenar. Människor blir tvungna attflytta från hus och hem på grund av att bostadskost-naderna blir helt orimliga.