prot · GL0999 · 1998-04-29 00:00:00 — Det viktigaste måste väl ändå vara sakpoliti-ken?Jag fick inte heller något svar på frågan om kdtycker att det är oacceptabelt att tänka sig sänkningarav skatter på fossila bränslen. Att jag frågar dettaberor på att kd har gått ut och sagt att man vill sänkaskatten på eldningsolja och diesel för bönder. Detskulle i så fall vara något som tvärt går emot vad mani övrigt säger; att man vill minska användningen avfossila bränslen för att därmed minska koldioxidut-släppen. Jag väntar fortfarande på det beskedet.Anf. 181 () replik:Fru talman! kan ju fortsätta attförsöka examinera andra partier. Men jag tror att detär litet svårt att få en seriös dialog och diskussion närman har som utgångspunkt att det egna partiet har denhela och fulla sanningen medan alla andra partier inteens tar upp frågorna, driver dem och lyfter fram dem.Det blir ingen konstruktiv dialog.Sedan till de här sakfrågorna. Kommer vi attstödja? Det är precis som jag sade tidigare; vi hardrivit de här frågorna. Det är möjligt att reservatio-nerna är så utformade att det kan finnas formuleringari dem som inte är okej. Jag skall titta närmare på dettaför att se om vi vid en eventuell omröstning skallbacka upp just detta. Det är självklart. Vi vill ha stoppför den här verksamheten. Vi har inte lyckats få det.Jag trodde att vi skulle ha kunnat komma längre, ochatt skulle ha kunnat verka än hårdare fördetta i EU.Sedan vill jag svara på frågan om detta med attsänka avgifter och skatter på fossilförbränning. Ja, frutalman, det är ju det som blir litet problematiskt i eninternationell värld. Om vi sätter upp för höga skatteroch avgifter så innebär det att vi flyttar ut det här tillandra delar av världen. Då ökar förbränningen där.Det är precis det som exempelvis energidiskussionenhandlar om.Vi kan ju föra en väldigt bra politik som minskarutsläppen här hemma i . Men om det leder tillatt vi får än större utsläpp och än mer förorenandeämnen i och som sedan väller in överSverige och bl.a. försurar våra skogar och vattendragså är ingenting vunnet.Jag tror att och fak-tiskt skulle ta till sig litet av det här. Det är det som ärlitet av poängen med EU. Vi skall kunna använda EUsom ett instrument när det gäller de gränsöverskri-dande miljöproblemen så att vi inte flyttar ett problemfrån ett land till ett annat och förvärrar problemet.Men vet ju alltid allting bäst, och viandra förstår inte så mycket. Så vi stannar väl diskus-sionen där.Anf. 182 () replik:Fru talman! Först vill jag ta upp frågan om vad viskall prata om . Det är en fråga som vi har haftuppe , fru talman. Vad skall riksdagenoch kammare ägna sig åt?Nu har vi ett betänkande på bordet, ,men det sker ju också saker i omvärlden från tid tillannan. Det sker saker i omvärlden som har att göramed frågor som jordbruksutskottet i någon meninghar ansvar för. Det kan inte vara orimligt om detkommer upp en fråga som nästan dominerar nyhets-flödet , och som rör sig inom vårt ämnesområde,att vi tillåter oss att ta litet i den när vi nu har en de-batt som hör till det här utskottet.Sedan kan det vara riktigt att man kan kvalificeraen del resonemang. Det är klart att den totala säker-hetsanalysen när det gäller kärnkraften sträcker sigöver allt från hur demokratiskt samhället är till riskenför terrorverksamhet och mycket annat.Jag skall dock inskränka mig till att återge vadSKI har sagt , åtminstone i ett pressmeddelandesom jag har läst. Man redovisar rekommen-dation och gör ett konstaterande i fråga om de siffrorsom har blivit tydliga i debatten när det gällerO2:an. De siffrorna, genomförda som en probabilis-tisk säkerhetsanalys - det gäller diskussionen kring enhärdskadefrekvens - ligger för O2:an högre änIAEA:s rekommendationer. De ligger också över demål som , som äger O2, själva har satt uppsom säkerhetsmål för reaktorn. Det tycker jag är all-varligt, fru talman.Då får jag nästan ställa samma fråga till DanEricsson som till den tidigare talaren: Drar min gamlevän från folkkampanjen, , någonslutsats av detta vad gäller synen på den svenskakärnkraften?Anf. 183 () replik:Fru talman! Min avsikt med min korta kommentari mitt anförande var just att få ett mer nyanserat utta-lande från , där han inte vidhöll attSKI hävdade att 2 skulle vara sämre änIgnalina. Såvitt jag förstår av replikvar han mer nyanserad och utgick nog från det press-meddelande som SKI har sänt ut. Precis som Daléussäger var det jämförelserna mellan och de sä-kerhetsmål som självt har ställt upp för verk-samheten som diskussionen handlade om och inte omen jämförelse med Ignalina.Vi får när det gäller den PSA-siffra som nämnshär komma ihåg att det inte är helt givet att de härundersökningarna genomförs på liknande sätt runt ompå olika reaktorer. Det jag ville säga var att även omdetta har dominerat nyhetsflödet och förtjänar att tasupp här i kammaren måste man ha litet fakta påfötterna innan man gör den typen av litet oseriösauttalanden som gjorde från talarstolen. Nutyckte jag att han nyanserade sig. Det är jag tacksamför. Då kan vi föra en fortsatt seriös diskussion.Slutsatsen av detta är givetvis - jag skall svara påDaléus fråga - att vi måste ha en fortsatt diskussionkring säkerheten. Vi vet att kärnkraft, hur den änproduceras, innebär risker, det är självklart. I Sverigehar vi försökt att minimera detta på olika sätt, men detfinns alltid en risk kvar.Men vi har också en risk vad gäller den ökade kol-förbränningen. Det länder återigen tillheder att han ändå har erkänt att avstängningen avBarsebäck , om den blir av, innebär ökadfossilbränsleanvändning. Vi från kristdemokraternakan inte acceptera detta. Vi har en annan syn på dettaoch väger in klimatpolitiken väldigt tungt. gören annan avvägning. Det har jag full respekt för.Anf. 184 () replik:Fru talman! går runt frågan. Detfinns en avancerad komponent i bedömningen avkärnkraftens säkerhet och säkerheten i reaktorer, entung komponent som bl.a. hänger samman med elför-sörjning och sådana frågor. Det är PSA, en probabi-listisk säkerhetsanalys, som bl.a. markerar för härds-kadefrekvensen. Den är en sådan komponent som manhar värderat efter, men det finns annat ocksånär det gäller . När man har gjort den värde-ringen har man kommit fram till att siffrorna för Igna-lina är sådana att de litet försiktigt uttryckt kan utsättaverkets drift för kritik.Om nu siffrorna när det gäller en probabilistisksäkerhetsanalys, PSA, för 2 är likartadeeller sämre än siffrorna för kvarstår ändåfrågan: Har kravet på att skall stängas någonspegling i synen på de svenska reaktorerna? Skall deblågula reaktorerna behandlas med annan bomull?Finns det alltid resonemang bakom som kan säga attde är okej? Jag förstår inte resone-mang.Anf. 185 () replik:Fru talman! Jag måste själv erkänna att jag harsvårt att förstå , som jag tycker går runt litet.Om jag fick bestämma över , fru talman,skulle jag stänga det . Jag har varit påIgnalina så jag vet vad det handlar om. Jag vet vadSKI tycker om . Jag vet vad säkerhetsexperterrunt om i världen tycker om . Det är en själv-klarhet.Problemen, fru talman, är faktiskt att i förläng-ningen av den energipolitik som nu har slagitin på kan det innebära att vi i bidrar till attskapa förutsättningar för att driva Ignalinavidare. Det är det som är det allvarliga. I stället för atthjälpa till så att de här reaktorerna kan stängas av ochersättas med annan och bättre kraftproduktion kan detfaktiskt vara på det sättet att svensk energipolitiklandar i att öka fossilförbränningen. Det har faktisktDaléus erkänt blir fallet, men också att vi förlängeranvändningen av och andra kärnkraftsreakto-rer österut. Det kan inte ha varit avsiktmed energibeslutet. Dessvärre kan det bli effekten,och det beklagar jag.Anf. 186 ():Fru talman! Jag börjar för säkerhets skull med attyrka bifall till jordbruksutskottets betänkande ochavslag på reservationerna 2-41.Som framgått av tidigare talare behandlar vi nu ettmotionsbetänkande, vilket innebär alla motionsyrkan-den om miljö som återstår från den allmänna mo-tionstiden , inte mindre än 163 stycken. Despänner över ett brett område. Det är vattenvård,luftvård, kemikalier, buller, naturvård, avfall, miljöar-betet i EU, m.m.Ett stort antal av motionerna tar upp frågor somhar behandlats tidigare , t.o.m.flera gånger i vissa fall. I flera fall så sent som hösten1997. Dessa yrkanden avstyrks mot den bakgrunden.Många av motionerna är av övergripande karaktäroch tar upp mål och riktlinjer för miljöarbetet. Utskot-tet hänvisar i betänkandet till den miljöpolitiska pro-position som aviserades att komma ,vilket många har berört här i talarstolen. Den hartyvärr blivit försenad. Det pågår beredning för närva-rande i Regeringskansliet.Som tog upp var förra gångenriksdagen tog beslut om mål och riktlinjer för miljö-politiken utifrån en heltäckande genomgång av miljö-frågorna så tidigt som , alltså före förrförravalet. har enligt det beslut somfattades då också fått en redovisning av ut-vecklingen på miljöområdet. Senast vi fick en sådanredovisning var i höstas.Redan då konstaterade regeringen, liksom för öv-rigt utskottet, att det behövs nya och tydligare miljö-mål för att understödja och driva på arbetet för enhållbar utveckling.Rent allmänt vill jag gärna säga att jag är gladöver att det trots allt finns en ganska god överens-stämmelse bland de flesta partier kring hur miljöfrå-gorna skall drivas här i den svenska , möjli-gen med undantag för moderaterna.Miljöfrågorna är oerhört väsentliga för kommandegenerationer och måste drivas internationellt. Då ärdet självklart mycket lättare om regeringen har enstark majoritet i ryggen i det internationella arbetet.Innan jag kommenterar några av reservationerna,fru talman, vill jag anknyta till den debatt och debeslut som föregått detta ärende, nämligen Amster-damfördraget. Där klarläggs att hållbar utveckling ärett grundläggande mål för EU. Där flyttas positioner-na fram när det gäller att driva en aktiv miljöpolitik.Här har den agerat pådrivande.Så skulle jag vilja säga någonting om miljöpoliti-kens inriktning, eftersom det väldigt mycket harhandlat om formerna för politiken, när propositionenkommer och inte kommer. För mig är det viktigare attdet blir en bra proposition.Om man ser bakåt en generation - en generationär väl - kan man säga att det har hänt ganskamycket , 1971, 1972. De svenska sva-velutsläppen har minskat . PCB-halterna ifåglar och fiskar har minskat med mer än 80 %.Kvicksilverutsläppen har minskat med mer än 95 %.Luften i tätorterna har blivit bättre tack vare minskadeutsläpp från bilar och industrier. Vi kan alla räkna uppen mängd exempel på vad som har blivit bättre.Erfarenheterna av de här 25 åren visar vilka otro-liga möjligheter det finns. Vi skall naturligtvis inteblåsa faran över. sprids det farliga kemi-kalier med varor, vindar och vatten. ökarkoldioxidutsläppen i världen. Oanade krafter spelarmed jordens klimat.Eftersom vi har orkat med så mycket under de 25år som har gått, känner jag ändå en optimism att viframåt också kan göra en hel del. Jag skulle vilja pekapå några saker jag tror att det är nödvändigt att vi gör.Vi måste fortsätta att minska industriutsläppen. Mil-jöbalken innebär skärpta lagkrav och bättre tillsyn.Med hjälp av ny teknik och tillsammans med att före-tagen tar större ansvar kan vi nå nol-lutsläpp.Vi måste sluta sprida farliga kemikalier. Vi måsteminska avfallsberget. Vi måste minska miljöpåverkanfrån trafiken ytterligare. Vi måste minska jordbruketsoch skogsbrukets miljöpåverkan. Vi måste givetvisfortsätta arbetet i EU med försurningsstrategin ochkemikaliestrategin. Vi måste jobba vidare med arbetetför en ekologiskt hållbar utveckling.Vi måste vidareutveckla samarbetet i Östersjöre-gionen. Då är det välkommet med den extra miljardsom har aviserats i vårpropositionen kring Östersjö-frågorna.Fru talman! Jag vill något kommentera vad somhar sagts . raljerade med de lokalainvesteringsbidragen. Även var inne påsamma linje. Ni tyckte att det var larvigt att åka runtoch dela ut bidrag. De projekt som kommer i gångrunt om i landet har sin upprinnelse i det arbete förAgenda 21 som har pågått i kommunerna sedan . I och med att kommunerna har haftmöjlighet att leda arbetet har det i sin tur lett fram tillprojekt som alla i kommunerna känner sig delaktiga i.Det blir litet oseriöst att raljera med dessa frågor iriksdagen. Det kommer att bli många fina projekt.Sysselsättningen kommer att öka, och näringslivetsutveckling kommer att drivas på.Jag tror att i själ och hjärta vet att de5,4 miljarderna - ytterligare 2 miljarder har aviseratstill 2001 - inte är några miljöpengar. Det är pengarsom skall stimulera sysselsättningen. om åren lätvi bygga hamnar, vägar och hus för att stimulera sys-selsättningen. har vi valt att bygga ett ekologiskthållbart . Pengarna används både för att skapasysselsättning och gå i rätt riktning miljö-mässigt.Göte försökte lura in mig i att diskuteramiljöbalken. Den kommer jag inte att debattera i dag.Göte får återkomma till den frågan ochföljdlagstiftningarna den 3 juni.Problemet med målen är inte att det intefinns några mål. Enligt finns det inga mål, ochvi väntar på miljöpropositionen. Då äntligen kommermålen. Men det finns många mål. Jag har refererat tillde mål som fastställdes . Sedan har LennartDaléus själv nämnt kretsloppspropositionen från denborgerliga regeringstiden. Problemet med målen är attde är många och spretar åt alla håll.Fru talman! Det faktum att miljöministern inte ärhär beror inte på nonchalans eller ovilja tilldebatt. Hon är i och undertecknar Kyotoproto-kollet. Den miljöpolitiska propositionen skall läggasfram . Den har tyvärr inte lagts fram påriksdagens bord . Men ni som ingick i den borgerli-ga regeringen borde använda er av litet självkritik.Inte alla propositioner under den tiden lades fram påexakta datum. Detta är ett viktigt arbete, och det krä-ver att det inte blir något hastverk.Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag tycker att den kritik som majorite-ten riktar mot regeringen är utomordentligt välbefo-gad.Vad beror förseningen på, ? Jag ärrädd för att förseningen beror på att kvaliteten påpropositionen är undermålig. Om det råder så olikauppfattningar i departementet att man inte har kunnattidsberäkna hur det tar att ta fram en proposi-tion är risken att innehållet är dåligt. Det får vi se. Detär ändå utomordentligt klandervärt att inte lägga frampropositionen när det har sagts utan att den skjuts uppgång på gång. Det är det vi har kritiserat.Jag raljerar inte, , med de lokala in-vesteringsbidragen. Jag tycker snarare att det hela ärtragiskt. säger att de inte utgör miljö-pengar utan är sysselsättningspengar. Det är precis så.Då är det tragiskt att vi har en regering som säger satsar 5 ½ miljard på lokala investeringspengarpå miljön, ytterligare pengar kommer i denna budget.Då är det pengar som i själva verket är sysselsätt-ningspengar.Problemet är: Är det sysselsättningspengar ellermiljöpengar? Vi vet att det inte är miljöpengar. Omdet är fråga om sysselsättningspengar, borde de haanvänts på ett annat sätt.Jag raljerar inte när jag tar hästen i som ex-empel. Det är snarare tragikomiskt. Det är väl intesysselsättning för hästar som det här handlar om?Likadant är det i fråga om ett miljökafé i Arvika.Där finns redan kaféer. Det är snarare så att miljöka-féet slår ut andra kaféägare.Gävle får en miljon för att experimentera medtygblöjor på förskolorna. Det är väl andra pengar änstatliga pengar till kommunerna som skall gå till så-dant? Det är tragiskt att prioritera på det sättet.Anf. 188 () replik:Fru talman! Jag tycker faktiskt att att raljera. Han tar fram de exempel hanfinner mest löjeväckande. Jag har inte läst på om justdessa exempel. Det finns inget projekt av den karaktä-ren. Det är fråga om en mängd åtgärder som tillsam-mans bildar en helhet. Det handlar mycket om attbygga om till ett ekologiskt hållbart samhälle, så tillvida att man blir mindre beroende av elenergi. Dethandlar om att kompostera och ta hand om avfall påannat sätt, m.m.Jag tycker att det vore väldigt intressant att ha enseriös diskussion om vad som är bra. Detta är intesysselsättningspengar eller miljöpengar. Vi harkommit på det kluriga att det går att åstadkomma tvåsaker med samma pengar. Det är bra för Sverigesutveckling. Det kommer att driva på företagen i denriktning vi vill. Vi vill att skall vara en spjut-spets mot ett ekologiskt hållbart samhälle. Sverigeskall helst ligga före och därigenom få konkurrensför-delar gentemot företag i andra länder.Det är absolut inte fråga om någon illvilja att pro-positionen inte har lagts fram. Den läggs fram omnågra veckor, och då får vi möjlighet att återkomma ien debatt.Anf. 189 () replik:Herr talman! Jag tror inte att det är illvilja. Jagtror snarare att det är brist på kompetens. Det är intemycket bättre det, i och för sig.Jag återkommer till den prioritering som regering-en gör. När jag tar de här exemplen tar jag dem inteför att raljera. Jag tar dem därför att jag tycker att detär så utomordentligt allvarligt när en regering hanterarpengar på detta sätt. Det är allvarligt av två skäl.För det första säger man att det ändå är AnnaLindh som i stor utsträckning är ute och talar om dehär pengarna. Då är det miljöpengar!För det andra säger fackliga representanter, närman talar med dem, att det är sysselsättningspengar.Det är inte både-och, ! Det är på vägatt bli ingenting av det. Gör man på det här sättet, ochblandar ihop som ni har gjort i det här sammanhangetär det alldeles fel.Vad som också är fel är att det ger tokiga signalerut till dem som har det faktiska ansvaret i de härsammanhangen. Varför skall man ge 540 miljonerkronor till komposteringshus åt en , närandra HSB-föreningar inte får det? Detta är sådantsom skall skötas inom ramen för det ansvar som bådebostadsrättsföreningar och näringsliv har för att arbetaför ett bättre miljösamhälle.Nu gör regeringen i stället så att man säger: Göringenting! Vi ser till att ni får pengar genom staten!Regeringen motarbetar det normala, positiva miljöar-betet med pengar som kunde användas betydligt bätt-re på annat sätt. Ta forskningen, som är en huvud-uppgift för staten! Ta inköpen av skog som skall räd-das! Det finns en rad åtgärder där pengarna kundeanvändas bättre.Regeringen använder pengarna fel. Det är tragiskt.Det är inte fråga om att raljera - det är fråga om attkonstatera.Anf. 190 () replik:Herr talman! Jag vill klart fastställa att de härpengarna inte har tagits från miljöbudgeten. Det kan inte komma ochsäga. De har inte kommit från miljöbudgeten - alltsåär det inte rena miljöpengar. Det är pengar som kananvändas på ett klokt sätt ute i kommunerna.Jag rekommenderar att åka ut ochträffa kommunalpolitiker i kommuner -gärna partivänner till . I av allakommuner är de nämligen väldigt positiva till justdetta förslag från regeringen.Slutligen vill jag framhålla en annan sak. tog i sitt inlägg upp miljöforskningen som omden över lag hade fått mindre pengar. Det är inte sant.Den totala miljöforskningen har lika mycket pengar -kanske mer - än tidigare.Anf. 191 () re-plik:Herr talman! Jag begärde replik när upp och hänvisade till att man nu i Amsterdam-fördraget hade lagt in hållbar utveckling som ett över-gripande och grundläggande mål. Det må vara bra attdet står som en målparagraf. Men , ochalla andra här också, vet att orden inte räcker. Det ärfråga om vilka styrmedel man har. Där är EU:s för-drag motsägelsefulla.Åsa sade bl.a. att vi skall sluta spridafarliga kemikalier. Det låter sig ju sägas - vi är mångasom tycker det. Men EU:s kemikaliepolitik är total-harmoniserad, vilket gör att vi får in mängder medkemikalier som vi inte kan förbjuda oavsett om vitycker att de är farliga eller inte.Ett annat exempel är regelverket om bevarandet avhotade djurarter. I nästa betänkande skall vidiskutera svårigheterna att kunna stödutfodra verkligthotade djurarter, som havsörn och fjällräv t.ex. Dettaberor helt och hållet på EU:s regelverk.Detta är viktiga miljöfrågor, som visar att det interäcker att skriva in några ord i grundfördraget, ävenom man inte skall se bort från det. Men det är styr-medlen som är viktiga.Vi i är kritiska till hur pengarna an-vänds när det gäller den här ekofonden. Det är väldigtmycket pengar - 7,4 miljarder. Men detta är någon-ting som varken Socialdemokraterna eller något annatparti här i har möjlighet att diskutera för-delningen och inriktningen av. Det är den störstakritiken från sida. Jag skall alltsåspara den kritiken till regeringen. Det är ju den somsitter på de här pengarna.Anf. 192 () replik:Herr talman! Det som jag tog upp angående Ams-terdamfördraget var naturligtvis övergripande. Menjag tycker att det är väsentligt att vi har kommit sålångt att miljöfrågorna har den tyngd de har i fördra-get. Det var sämre förut. Det är viktigt att slå fast det.Sedan måste vi naturligtvis jobba inom EU. Jagtror att vi dels i måste ha en kemikaliestrategi,dels också jobba för att den skall bli internationelltverksam - och i första hand då inom EU. Vi måstekunna jobba tillsammans för att få ned så många ke-mikalier som möjligt.Anf. 193 () re-plik:Herr talman! Självfallet är det viktigt att man job-bar internationellt med frågor som är gränsöverskri-dande, vilket problemet med kemikalier är.Samtidigt kan man konstatera att medlemskapet iEU har inneburit att mycket av det svenska miljöarbe-tet har stannat upp i en iver att vi skall kunna förändrahur det ser ut inne i EU. Det är ju lovvärt att försökaförändra och höja nivån i andra länder, men när detsamtidigt får konsekvensen att det nästintill blir stoppi , eller att vi kanske t.o.m. får backa, är detinget som är bra.Det visar sig att miljögarantin inte håller när mantestar den seriöst. Det går inte att med hänvisning tillhälsa och miljö i övrigt ha nationella särregler. Detgår inte att hävda miljökraven om de hotar grundbul-tarna inom EU, nämligen den fria rörligheten av va-ror. Detta tycker jag är ett allvarligt problem.Anf. 194 () replik:Herr talman! Vi löser naturligtvis inte alla pro-blem i en handvändning inom EU. Det inser bådeMaggi och jag. Men jag tycker att detibland kan vara en poäng att ta ett steg framåt inomEU och stå kvar på stället i . Om man totaltsett går framåt inom EU blir det trots allt en positiveffekt.Jag är alltså inte riktigt lika pessimistisk. Även omdet går långsamt - det vet vi alla - tror jag att vi totaltsett måste fram inom EU. Jag tror nämligen inte att vifår någon kemikaliefri värld. Vi får inte bort de giftigaoch farliga kemikalierna om vi inte jobbar internatio-nellt.Anf. 195 () re-plik:Herr talman! har alldeles rätt i att vii första hand skall ta upp sakfrågorna.Men kan jag då få ett besked om vad som är rege-ringspartiets bedömning av klimatfrågan? Hur kom-mer att få det med koldioxidutsläppen?Kommer att kunna ligga kvar på nollpro-centsnivån fram för att därefter minska,eller kommer man att utnyttja femprocentshöjningensom man har fått inom EU? Det är den tyngsta sakfrå-gan, som jag skulle vilja ha ett besked i.Jag måste också gå till formfrågan. att propositionen fortfarande bereds i Rege-ringskansliet, och att formerna inte är så viktiga. Detär i och för sig begripligt att hon säger så eftersomhon har så dåligt på fötterna, men de här formerna ochreglerna har faktiskt inte tillkommit av en slump. Deär ju till för att sakbesluten som vi fattar här i Sveri-ges riksdag skall bli bättre och väl förberedda. De ärockså till för att näringslivet skall kunna lita på attvissa planer följs, och att man skall våga satsa ochskapa jobb i Sverige.Detta handlar inte om en enstaka proposition, ÅsaStenberg. Jag har tittat på statistiken . Det har bara blivit sämre och sämre med följ-samheten av planerna. Färre och färre propositionerhar avlämnats . Det är väl ändå ett tecken på denstora oförmåga som regeringen har att se till att be-redningen av ärendena blir korrekt.Anf. 196 () replik:Herr talman!