prot · GL09114 · 1998-05-28 00:00:00 — Det står tydligt att folkbildningensom utbildningsform skall vara fri från krav på resul-tat i form av betyg. Jag uppfattar att det är betyg somModeraterna här kräver, och det har vi från utskotts-majoriteten sagt nej till. Betyg skall inte förekomma ifolkbildningen.I reservationerna nr 10 och 11 föreslås mera resur-ser till folkbildningen. Vänstern begär att regeringen ikommande budgetproposition anvisar medel för detnya kulturuppdrag som folkbildningen får. Här argu-menterade just för behovet avytterligare medel när man skall vidga en uppgift somman har. Det är klart att man där önskar merpengar - det gör vi alla - men man får också ta hän-syn till de resurser som finns till andra ändamål. Somjag tidigare sade får vi , som är ettpåslag på det ordinarie anslaget. Något påslag påordinarie anslag har vi inte fått , sådet sker ändå en ökning av ordinarie anslag nu somdet finns anledning för oss att ta upp.Mer resurser kräver också , som begäratt erforderliga medel skall kunna tas fram. Men härär det fråga om samma argument. Det gäller att vi närbudgetpropositionen läggs fram gemensamt sertill att de resurser som finns också fördelas till folk-bildningen. Jag tror inte att vi har olika syn där, utanvi önskar alla mer resurser. Men vi har i vårproposi-tionen fått ett löfte om , som kom-mer års budget.Vänsterpartiet har tagit upp ett förslag om omför-delning inom så att antalet platser påfolkhögskola skall kunna ökas utöver de 10 000 plat-ser som finns. Får jag här säga att jag instämmeri att kommunerna naturligtvis måste anlita folkhög-skolan i . Vi har hört under föredrag-ningen här och läst i motionen att det är ökade resur-ser till folkhögskolan som avses och att man vill haytterligare medel från för att kunna ökaantalet platser utöver de 10 000 platserna.Får jag säga att det inte har gjorts någon noggrannanalys eller utvärdering, men vi vet att en väldigt litendel av resurser har gått till folkbild-ningen. Jag håller med om att detskulle behövas ytterligare resurser, men det är förtidigt att nu ändra inom ram.Jag skulle vilja hänvisa till det delbetänkande somKunskapslyftskommittén har lagt fram. Mantar där upp just den frågan och framhåller framför allthur viktig folkbildningen är. Det handlar mycket omden upphandlingsförordning som finns och kommu-nernas ansvar när det handlar om kvalitet i upphand-lingen. Där finns ett förslag som lyder:Ytterligare en möjlighet att öka folkbildningensdeltagande i är att en större andel av deresurser som går till kanaliseras viaFolkbildningsrådet.Det finns alltså en skrivning i delbetänkandet somvisar att man har tummen på det hela. Just nu genom-förs fem olika konferenser runt om i landet, därfolkbildningen och kommunerna möts för att se hurman ytterligare kan stärka folkbildningen inom kun-skapslyftets ram.Med det här har jag berört de flesta reservationer-na.Jag vill passa på att tacka mina kolleger ikulturutskottet, eftersom det här sannolikt är den sistadebatt som jag deltar i här i . Jag är extraglad över att debatten handlar om just folkbildning.Det är det område som mitt politiska hjärta klapparallra varmast för. Jag är själv en produkt av folkbild-ningen. Det har varit en stimulerande och fin samvaroi kulturutskottet, både på kulturutskottets sammanträ-den och på resor i och utomlands. Därför villjag säga ett varmt tack till ledamöterna och även tilldet fina utskottskansliets personal.Får jag avsluta med att läsa en dikt som jag älskar.Den har många verser, men jag skall ta bara tre. Detär , son till , som harskrivit dikten. Så här lyder de två första verserna:Vad är bildning? Vad är vett?Hur tänds den tindrande lågasom när en gång undret skettfår oss att forska och fråga?Vad är hållning vad är makti människoandens rike?Hur kan ordet, en gång sagt,göra sig till Gärnings like?Sista versen ger svaret:Du själv är svaret, MÄNSKAN ärännu det största av underDu lever . Ditt verk är här.Ditt liv är ett pärlband av stunder.(Applåder)Anf. 217 () replik:Herr talman! Jag vill återigen understryka att de-mokrati är viktigt. Men av de citat jag läste upp fram-går det tydligt att det redan är klart uttryckt att folk-bildningens mål är att arbeta för demokrati. Jag trorinte att det blir bättre om man upprepar det en gångtill.Det är samma sak med de arbetslösa. Det framgårklart och tydligt att personer som är utbildningsmäs-sigt, socialt eller kulturellt missgynnade skall särskiltprioriteras.Om man är missgynnad utbildningsmässigt elleranser sig vilja studera inom folkbildningen på grundav ett arbetsbyte, yrkesbyte, för bildnings skull eller,som påpekas här, för att få ett bättre självförtroende ärdet helt okej. Men jag tror att alla som är arbetslösa,oavsett av vilken anledning de söker sig till folkbild-ningen, ändå menar att den skall ge dem större chanstill ett arbete. Jag tycker att det bör understrykas attdet i regel är för att få ett arbete som de går där. Ivilket fall som helst är det ett arbete de vill ha om deär arbetslösa.Båda sakerna finns redan. Det är därför jag reage-rar litet grand. Vi behöver inte upprepa oss. Det här ärså väl uttryckt. Jag är förvånad att man 1991 kundeformulera sig så att det täcker dagens behov alldelesutmärkt.Anf. 218 () replik:Herr talman! Jag tror inte att vi i sak har några sto-ra meningsskiljaktigheter i denna fråga. Det är frågaom hur man ser på frågan om hur tydlig man skallvara när det gäller anledningen till att man ger stats-bidrag.Det som jag har glatt mig åt i regeringens propo-sition är att man så tydligt slår fast att man vill attfolkbildningen fritt och självständigt skall bestämmaöver sin verksamhet och inte styras av staten. Menstaten vill väldigt gärna tala om varför det är viktigtatt staten ger statsbidrag till folkbildningen. Det är detsom är anledningen till att jag tycker att det känns braatt formuleringen finns med här.Anf. 219 () replik:Herr talman! berörde tre saker isitt tal som gällde Moderata samlingspartiet och mig.Målet är ju att man skall föra ut folkbildningen sålångt det är möjligt. Folkbildningen har ett antal målsom vi förmerar här genom de beslut vi fattar.De arbetslösa är en ny målgrupp. Vi tycker i undervisningen och utbildningen skall se till såatt man underlättar för dem att få ett jobb efter ut-bildningens slut. Jag fick inte någon riktig klarhet ivar står i den frågan.Berit hörde inte riktigt vad jag sade närdet gällde folkbildningen och betygen. Jag sade inteatt vi vill ha betyg. Jag sade tvärtom att vi inte villinföra några betyg inom folkbildningen. Däremotbehövs det en översyn, framför allt med tanke på allade elever som studerar och som inte riktigt vet vad deskall ta sig till för att komma fram i samhället ochkomma in på högre utbildningar framöver.Anf. 220 () replik:Herr talman! tar upp frågan om attarbetslösa skall få jobb. Jag har ingen annan uppfatt-ning än att den verksamhet som bedrivs inom folk-bildningen naturligtvis skall ha det som syfte. Men vitycker ändå inte att det är rätt att skriva in det.Det är så mycket annat som man behöver veta närman som arbetslös anmäler sig till en studiecirkeleller till en folkhögskolekurs. Man vill bl.a. veta omman vågar fortsätta och om man vågar tro på att mankan studera vidare. Man undrar om man har en sådansjälvkänsla att man vågar söka jobb.Jag tycker att folkbildningen har en uppgift i attorientera dessa elever när det gäller vad de skall fort-sätta med. Det kan vara mycket annat än de ämnensom finns i t.ex. kunskapslyftet.Jag tycker att folkbildningen skall vara fri ochfrivillig. Därför vill jag inte ha med ytterligare moti-veringar till att man ger statsanslag, och jag vill inteatt man skall styra ytterligare. Det räcker med det somfinns.Anf. 221 () replik:Herr talman! Folkhögskolan har nästan i alla tiderhaft arbetslösa som en målgrupp. Det hade man redanpå 30-talet, trots att det inte stod så i bestämmelserna.Nu införs de arbetslösa som en målgrupp, och dåtycker vi att det hade varit lämpligt att man hade talatom varför och vilket syfte man har med det. Ett vik-tigt syfte måste rimligtvis vara att de arbetslösa skallfå jobb efter studierna. Det kommer inte direkt, mende förbereds väl.Jag blev litet perplex när i sitt an-förande sade att detta är den sista debatt hon deltar i ikammaren. Jag blev litet förvånad, för jag kändefaktiskt inte till det. Vi har haft några debatter här. Vihar inte alltid varit överens, men jag är mycket impo-nerad över stora engagemang försvensk folkbildning. Jag tror att det behövs eldsjälarinom denna sektor. är en sådan eld-själ. Jag tackar henne för de debatter vi har haft ochför det arbete hon har lagt ned i och i andrasammanhang för svensk folkbildning.Anf. 222 () replik:Herr talman! Jag vill bara lägga till att också jagtycker att studierna skall leda till jobb, men de skallockså leda till en ökad självkänsla så att de studeran-de skall våga söka jobb eller våga studera vidare. Detär därför jag önskar att man inte skall ta med dessaformuleringar. Det är självklart att målet är att destuderande skall få jobb.Jag vill också säga till att det harvarit trevliga debatter. Vi har också haft tillfälle attvara med i olika utredningar, så vi känner varandraganska väl på folkbildningens område. Det har varitmycket trevligt.Anf. 223 () replik:Herr talman! Folkbildningsprodukten får då tacka folkbildningsprodukten för mycket kreativt gemensamt arbete i utskottet.Med det vill jag också säga att jag och ärnöjda med många av de skrivningar som vi har pro-ducerat tillsammans till detta betänkande.Jag undrar om det är så som har an-fört, dvs. att har medfört att färre an-sökningar kommer in till folkhögskolan i dag.Anf. 224 () replik:Herr talman! Låt mig säga att jag inte har fått tadel av utvärderingen av hela ansökningsförfarandet.Det är svårt att säga om det är på det sättet över helalandet. Jag tycker att det finns anledning att undersö-ka det den dag vi kan se hur det är. Vi kan ocksåundersöka vad det beror på.Jag vet att fler människor har fått jobb, och där-med har de människor som hade tänkt att söka tillfolkhögskola inte gjort det.Anf. 225 MARGARETAANDERSSON (c):Herr talman! Folkbildningen är en nordisk förete-else som vi i värderar högt. Många är debeslutsfattare som fått sin kunskap via folkhögskole-kurser och studiecirklar i olika ämnen. Vi är tydligenganska rikt representerade här i kammaren , ävenom det inte är så många här. Många av oss i kulturut-skottet har en bakgrund i folkbildningen.Även , när utbildningsnivån har höjts ochungdomar i stort sett har gymnasieutbildning innan delämnar skolan, har folkbildningen sin berättigadeplats både när det gäller utbildning och framför alltnär det gäller att sprida bildning och kultur till bredalager av medborgare.I den motion som och jagstår bakom har vi påpekat vissa förhållanden som viinte ansåg tillgodosedda i propositionen. I utskottsar-betet har vissa frågetecken rätats ut, och skrivningarnaär sådana att de flesta av våra påpekanden har blivittillgodosedda. Därför yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet i dess helhet.Folkbildningens internationalisering är viktig bådeför oss i - för att vi skall få nya kunskaperoch kontakter - och för människor i andra länder, somgenom att anpassa vår folkbildningsmetod till sinaförhållanden kan sprida kunskaper och demokratiskaförhållningssätt i sina länder. Därför är utskottetsskrivning glädjande. Vi hoppas att utbytet av idéeroch människor mellan länderna både i , Ös-tersjöområdet, EU och övriga världen skall kunnaförstärkas, och vi hoppas att detta arbete kommer attuppmuntras av regeringen.Ur regionalpolitisk synvinkel har folkbildningenstor betydelse för att sprida utbildning och kultur tillalla delar av vårt stora land. Det finns inga andraorganisationer eller institutioner som når så långt utpå landsbygden eller i storstädernas förstadsområden.Därför behöver de här frågorna uppmärksammasytterligare i framtiden.IT-satsningen är även den av grundläggande bety-delse för landsbygdens och glesbygdens utveckling.Den utveckling som antyds i betänkandet, och sommest hör hemma i trafikutskottet, är glädjande. Effek-tiva kommunikationer, både reala och virtuella, ärviktiga för en bättre utveckling på många håll i landet.Att då inte kostnaderna blir högre längst ut i periferinän i stadskärnorna är en viktig jämlikhetsfråga.Samverkan mellan folkbildningen och universitetoch högskolor kan också bidra till att högre utbildningoch vidare bildning kan spridas i hela landet. Manskall utnyttja de olika kompetenser och kontaktytorsom finns.Folkbildningen har ofta lokaler och kontakt medbefolkningen som högskolan kan utnyttja för attkomma utanför sina vanliga intressegrupper. Att detsedan är högskolan som står för antagning och ut-bildning är självklart. Den skall också stå för exami-nation i vanlig ordning. Folkbildningen kan genomsina kontakter hjälpa till att rekrytera människor somhar liten kontakt med högskolan och genom olikainsatser inspirerar människor att ta del av högre ut-bildning.I vårt särskilda yttrande framgår att Centerpartiethar andra förslag när det gäller den fortsatta finansie-ringen av folkbildningen. I vår motion med anledningav vårpropositionen föreslår vi en utvidgning av ra-men för folkbildningen med ut-över vad regeringen föreslår i nämnda proposition. Depengar som finns anvisade till vissa organisationersuppsökande verksamhet vill vi också använda påannat sätt. Till detta återkommer vi i samband meddiskussionerna om budgetramarna för 1999.Besvikelsen bland folkbildningsorganisationernahar varit stor. De trodde att de vackra orden som finnsi folkbildningspropositionen skulle följas av materielltinnehåll till folkbildningens fromma i vårpropositio-nen. Men som sagt: Den diskussionen får återkommavid ett annat tillfälle.Anf. 226 ():Värderade talman! Jag vill börja med att yrka bi-fall till utskottets hemställan i betänkandet. Sedan harjag några kommentarer.Det gäller först den reservation som för, där vill ha inskrivet ett nyttsyfte som innebär att utbildningen skall vara inriktadpå att öka möjligheterna att få arbete efter utbildning-en. Det tycker jag, liksom , är alldelessjälvklart. Det är onödigt att skriva in ett sådant sär-skilt syfte. Om man skulle göra någon kommentar tillvad majoriteten i utskottet säger i ärendet hade detvarit mer befogat att skriva något om man tyckte attutbildningen inte skall ha till syfte att gagna möjlighe-terna att få arbete. Många av oss lärde oss redan sombarn tesen att vi lär inte för skolan, utan för livet. Detgäller även i det här fallet, tycker jag.Jag skall också något aktualisera folkhögskolansmöjligheter att samverka med högskolan. I sambandmed att propositionen lades fram kom signaler om attnya regler gjorde samverkan mellan folkhögskola ochhögskola omöjlig. Det visade sig sedan att tolkningenav de här möjligheterna inte var korrekt gjord, och attt.ex. hade befarat att möjlighetentill sådan samverkan inte längre fanns. Regeringenhade alltså inte menat att försvåra samverkansmöjlig-heterna.Kulturutskottet skriver i betänkandet att utskottetanser att det som motionärerna önskar av samarbets-möjligheter mellan folkbildning och högskola kantillgodoses utan ändring av nuvarande bestämmelser.Nu har alltså tydligt markerat detta - omförslaget i betänkandet nu följs av vilket viväl får förmoda. Om det sedan visar sig att detta intestämmer får återkomma. Det visade sig ialla fall att våra farhågor inte var så grundade som vibefarade.I den förnämliga tidskriften har en sammanställning i punktform redo-visats av de olika partiernas svar på regeringens s.k.vårproposition. När det gäller folkbildningen nämnsdet helt kort att vill avskaffa anslag tillbidrag till den. Det har väckt rabalder bland de folk-bildningsintresserade i och närståendegrupper. Detta är en felskrivning. Det var en fel-skrivning i finansutskottet som gjorde att den härtolkningen kunde göras. Det är nu tillrättat, har jagfått veta i dag.Det som har gått emot i vårpropositio-nen, vilket också redovisas i ett särskilt yttrande, är ettförslag om att skall gå till uppsö-kande verksamhet i en del fackliga organisationer. Depengarna hade vi i en del förslag på an-vändning av som vi tyckte var bättre. Jag vill sägadetta därför att om någon av er hör att Folkpartietskulle vilja slopa stödet till folkbildning så är det intesant!Anf. 227 ():Herr talman! Jag tar mig friheten att vända mig tillBerit . Jag tror mig veta att jag har helautskottet bakom mig.Berit tillhör trotjänarna i utskottet. Honhar varit där alltsedan hon kom in i . Det varganska typiskt att den sista - fast jag är inte säker påatt det är den sista - stora debatten för del innan slutar gällde det som hon harengagerat sig mest i, nämligen folkbildningen. Jagtror att vi alla uppskattar både det engagemang ochdet kunnande som har visat när dethar gällt frågor som handlar om folkbildningen. Jagkänner själv personligen till hur hon har arbetat medde frågorna i andra sammanhang - långt utanför riks-dagen, mitt inne i folkbildningen.Därmed bär också upp en tradi-tion som många riksdagsmän har fört vidare här iriksdagen. Jag kommer att tänka på "medskägget", lektor , som var en av förgrundsges-talterna i folkbildningens barndom. Den traditionenhar på ett utomordentligt sätt förtvidare. För detta vill vi tacka henne.Genom mig vill utskottet visa sin uppskattning fördet utomordentliga arbete som harlagt ned. Jag tror inte, herr talman, att det blir någrarepliker på det här anförandet.I detta anförande instämde (),(), (),(), (),(), (), (), (), () och LarsHjertén (m).Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § BordläggningAnmäldes och bordladesTrafikutskottets betänkande1997/98:TU10 Transportpolitik för en hållbar ut-vecklingJustitieutskottets betänkanden1997/98:JuU21 Påföljdssystemet1997/98:JuU20 Polisens registerLagutskottets betänkande1997/98:LU27 Det allmännas skadeståndsansvar,m.m.Utrikesutskottets betänkande1997/98:UU16 Vissa nedrustningsfrågorNäringsutskottets betänkande1997/98:NU15 Statens roll som ägare av bolagKonstitutionsutskottets betänkanden1997/98:KU20 Staten och trossamfunden - grund-lagsfrågor m.m.1997/98:KU27 arbetsformer15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 28 maj1997/98:792 av () till näringsminis-ternAssi Domäns skogsmark1997/98:793 av () till statsrådetThomas ÖstrosStadsmissionen och skatteplikten1997/98:794 av () till jordbruksmi-nisternLantbruksgymnasiernas framtid1997/98:795 av () till jordbruksmi-nisternBekämpningsmedlet Permetrin1997/98:796 av Per () till statsrådet av programvara som innehåller stöd för kryp-tering1997/98:797 av () till jordbruksmi-nisternUtfiskning i Bottenhavet1997/98:798 av () till statsrådet redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 2 juni.16 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att följande skriftliga svar på fråga in-kommitden 28 maj1997/98:777 av () till utrikesministernFredsprocessen i MellanösternSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 2 juni.17 § Beslut om uppskjuten voteringKammaren beslutade att ärendebehandlingenskulle fortsättas vid morgondagens arbetsplenum.18 § Kammaren åtskildes kl. 22.58.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 109(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 122 del-vis,av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 17.56,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 200delvis ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.