prot · GL0978 · 1998-03-11 00:00:00 — Hälften av alla barn tasom hand av idrottens ideellt arbetande ledare. Deflera hundra tusen ideellt arbetande ledarna gör ettarbete och en insats som för samhället som helhet ärovärderlig. Jag vill gärna instämma i vad sagt om det ideella arbete som ledare och föräld-rar ställer upp med. Det är verkligen en folkrörelse,och folkrörelserna spelar en viktig roll för att kanali-sera engagemang och skapa gemenskap i en föreningeller på en ort.Idrotten spelar en viktig fostrande roll för mångabarn och ungdomar. Många unga har inom idrottsrö-relsen lärt sig ansvarskännande och gott kamratskap.Det är många pojkar och flickor som är med i enidrottsförening och ägnar en stor del av sin fritid åtidrottande. Man känner sig delaktig i en positiv ge-menskap. Man lär sig vad ansvarstagande och vadsamarbete innebär. Man får följa regler, och sanktio-ner följer om man avviker från dem. Idrottens rollsom ungdomens fostrare är viktigare än någonsin i vårtid, när ungdomsvåld, droger och rasism ser ut attvara ett växande problem.Därför bör idrottsrörelsen i större utsträckningbetona de etiska frågorna. Idrotten kan bidra till attförebygga och motverka missbruk av alkohol ochandra droger, och idrottens etiska hållning och av-ståndstagande från dopning och idrottsanknutet våldär viktigt inte minst därför att elitidrottare utgör fö-rebilder för barn och ungdomar. Även idrottsledareoch tränare bör avstå från droger och vara goda fö-rebilder.Det är viktigt att barn och ungdomsidrotten utfor-mas så att den inte medverkar till utslagning ochelittänkande. För att svensk idrott även i framtidenskall kunna fostra idrottsutövare på toppnivå fordrassatsningar på de många människornas idrottsutövan-de. Bredd- och elitidrott är varandras förutsättningar.Breddidrott bidrar till människors välbefinnande ochminskar riskerna för sjukdom. Elitidrottarna fungerarsom inspiratörer och förebilder.Inom barn- och ungdomsidrott, liksom i skolansidrott, är det mycket viktigt att ge flickor större ut-rymme än de har i dag.Det finns delar av svensk idrottsrörelse som ännuinte i alla stycken har fått komma till sin rätt. Jag vetatt handikapporganisationerna fortfarande anser atttillgänglighet både till arenorna och till idrotterna kangöras bättre. Handikapprörelsen har större ekonomis-ka svårigheter än idrotten i övrigt. Man har små bil-jettintäkter och måhända färre sponsorer.Kvinnoidrotten är heller inte så medial. Den behö-ver en starkare ställning vad gäller träningstider ochtillgänglighet till arenorna. Arbetet med jämställdhetär mycket viktigt. Jag tror också att det är viktigt attbåde mäns och kvinnors erfarenheter och värderingarfår påverka idrotten.Vi har i vår motion också påpekat att idrottenspänner över en lång rad områden: fysiologi, medicin,teknik och samhällsvetenskap. Vi tycker att utbildningoch forskning är en förutsättning för idrottens utveck-ling. Med tanke på idrottens betydelse för våra barnoch ungdomar är det viktigt att idrottsledarna ges godutbildning. De pengar som samhället satsar på idrot-ten får hög verkningsgrad genom de ideella krafternasengagemang. I med inte alltför stora samhälls-resurser borde det vara naturligt att satsa på den ideel-la sektorn. Vi föreslog i vår motion att 30 miljonerutöver regeringens förslag skulle gå till idrotten. Ty-värr har avslagit det.Allt detta och mycket därtill skall den sittande ut-redningen dissekera och presentera. Iljuset av utredningens resultat kommer vi på nytt attfå ta ställning till många av dessa frågor. Därför harjag i övrigt avstått från att reservera mig för vår mo-tions hemställanspunkter.Anf. 182 ():Fru talman! Detta betänkande behandlar motionersom rör idrott väckta under allmänna motionstiden.Med hänvisning till att de flesta motionerna rör frågorsom behandlas av idrottsutredningen - precis somLars har sagt - vars arbete avslutas ,ämnar jag inte uppehålla mig vid dessa motioner.Men jag vill understryka att jag delar uppfattningenom idrotten och dess ledare, och jag instämmer i allavackra ord som sagts.Motion Kr506 av m.fl. är emel-lertid av en annan karaktär. harinledningsvis berört denna motion, som handlar omutredning gällande proffsboxning i Sverige.Motionärerna erinrar om att proffsboxningsförbu-det infördes utan att frågan varit föremål förnågon egentlig utredning. I många andra sammanhangefterlyser man utredningar om sådana inte utförts allseller inte utförts på mycket . Nog kan man påståatt de som förflutit sedan lagen infördes är enlång tid. Mycket har hänt sedan dess.Vi har 15 svenska proffsboxare som inte kanutöva sin sport i det egna landet. Men det är fritt framatt åka över till grannlandet och delta i mat-cher som vi sedan kan se på TV i Sverige.För några veckor sedan avslöjade boxaren att illegal pricerfighting förekommer i vårtland, dvs. proffsboxning av illegal karaktär medvadslagning. Det är en totalt okontrollerbar verksam-het.Nu har verkligheten kommit i fatt oss. Vi vet atten illegal verksamhet förekommer. Manvågar inte ens tillsätta en utredning.Den illegala proffsboxning som förekommer i vårtland uppmärksammas just av BBC i England.Det var i som man angav de illegala avarter-na av verksamheten som förekom som en av grundor-sakerna till att man tillät proffsboxning där.Fru talman! Det är min förhoppning att man såsmåningom kommer till insikt om att en utredning börtillsättas. Tills vidare får jag nöja mig med att yrkabifall till reservation nr 4.I detta anförande instämde ().Anf. 183 ():Fru talman! I betänkandet behandlas en motionsom är undertecknad av mig och handlar om kommersialisering av idrotten. LarsLilja var inne på detta i sitt anförande förut.Som idrottsvänner har vi känt en tveksamhet införden utveckling som vi ser inom idrottsvärlden. Jagtror att idrotten lever oerhört farligt om man stör densofistikerade balans som måste finnas mellan lek ochallvar inom idrotten. Om det blir alltför mycket peng-ar, alltför mycket allvar och alltför mycket kommer-sialism finns risken att ingen längre vågar slå enklackspark. Då finns risken att idrotten förlorar litetgrand av sin själ. Den diskussionen får vi ta på läkta-re, i omklädningsrum och i andra sammanhang.Som politiker tycker jag att på ett väl-digt klokt sätt beskrev det förhållningssätt som vi börha. Jag håller med om hela hans resonemang när detgäller politikens förhållningssätt till idrotten. Detmåste vara idrotten själv som bestämmer och avgör ivilken form den vill uppträda och organisera sin verk-samhet. Men det är viktigt att vi som politiker tydligttalar om vilka villkor som gäller om idrottsrörelsenväljer det ena eller det andra eller det tredje alternati-vet.Jag tror att de allra flesta inom idrottsrörelsen -jag har en känsla av att det också gäller de allra flestapolitiker - kände att man hade passerat gränsen förvad som kan betraktas som en ideell verksamhet somförtjänar det samhällsstöd som vi ger när DjurgårdensIF skulle bilda renodlat aktiebolag.Visserligen hävdade en del idrottsledare i detsammanhanget att det inte är något stöd att tala om.Då tycker jag att man vilseleder litet grand. Även omdet inte är så rasande mycket pengar som vi ger idirekta anslag här ifrån huset ger vi ju ett ganskaansenligt stöd till idrottsrörelsen i form framför allt avsubventioner till arenaidrotten. Det gäller planhyroroch inte minst befrielse från att betala ordningskost-nader vid större engagemang. Det handlar framför alltför de stora publiksporterna fotboll och ishockey omväldigt mycket pengar. Det handlar om stora belopp.Om man bildar aktiebolag, där vinsten av verk-samheten går till enskilda aktieägare, tror jag att deallra flesta känner att man har passerat gränsen förvad som är en ideell organisation. Sedan finns detnaturligtvis en gråzon som inte är alldeles enkel, somLars sade. Det förekommer bolagskonstruktionerinom en stor del av idrottsrörelsen. Men det finnsändå - i alla fall tycker jag det - en tydlig gräns.Djurgården passerade den. Jag vill påstå att man pas-serade den med ordentlig råge.Lars sade som sagt att det krävs tydlighet.Om jag får vara litet elak kan jag säga att jag tyckeratt han förlorade litet grand av denna tydlighet närhan avslutade sitt anförande. Han sade att den idrott-spolitiska utredningen skall titta på frågan om bolagi-sering och undersöka var gränsen går för när samhäl-let inte längre skall ge samma stöd som till ideellaorganisationer.Det är bra att det utreds. Det är bra att det stude-ras. Det är bra att man gör de sofistikerade avväg-ningarna. För att återvända till tydligheten tror jag attdet inte är oväsentligt att vi här i kammaren ändåuttalar i vilken riktning vi tycker att översynen avreglerna skall gå. Det är inte oviktigt att vi som en-skilda politiker talar om hur vi ser på det som händemed och vad som händer inom andradelar av idrottsrörelsen.Jag skulle vilja ställa en fråga. Jag förstår att LarsLilja inte kan ta på sig rollen att tala för hela denidrottspolitiska utredningen, men jag vill ändå frågavad han anser personligen. Hur ser han på dennautveckling? Delar han min uppfattning att man harpasserat gränsen för vad som kan betraktas som ideellverksamhet när man går så långt som en del har gjortoch bildar renodlade aktiebolag? Tycker han som jagatt det måste få konsekvenser för det stöd som manerhåller från statsmakterna?Anf. 184 ():Fru talman! berörde många frågori sitt anförande, men han ställde också en konkretfråga beträffande min personliga uppfattning ombolagisering av ideella föreningar. Som han sade islutet av sitt anförande: Bedriver man en verksamhet iaktiebolagsform är det ju ett aktiebolag och inte enideell förening. De här associationsformerna är urjuridisk synpunkt inte alltid helt lätta. Jo, aktiebolags-formen är mycket enkel att hantera. Den ideella före-ningen är däremot inte alls så enkel.Min uppfattning är följande: Ett aktiebolag kanrimligtvis inte påräkna någon form av statligt stöd.Det gör ju inte heller, kan man säga, en elitklubb . Det statliga stöd en elitklubb kan åtnjuta är iform av lokalt aktivitetsstöd, och detta får man givet-vis utifrån den ungdomsverksamhet man bedriver.När det gäller polisbevakning tycker jag att omverksamheten bedrivs i aktiebolagsform är det rimligtatt aktiebolaget betalar den extra polisbevakning somkrävs för ett arrangemang. Som exempel kan jagnämna att jag såg en fri-idrottsgala i . Det var 9 000 åskådare, men jagsåg inte en enda uniformerad polis. Däremot har jagvarit och sett ishockey , och i sambandmed de matcherna fullkomligt dräller det av poliser.Det är alltså en viss skillnad på mentalitet hos publi-ken i de här olika idrotterna. Därför tycker jag att detär väsentligt att klargöra att det vid sådana här tillfäl-len är rimligt att aktiebolag skall stå för kostnaderna.På den kommunala sidan handlar det, som LarsStjernkvist också sade, om hyror för anläggningar,planer, ishallar och annat. Bedriver man verksamhe-ten rent kommersiellt i aktiebolagsform skall mangivetvis betala marknadsmässiga hyror. Det är minuppfattning.Anf. 185 ():Fru talman! Både och jag har uppen-barligen egna erfarenheter av idrotten vilka har präg-lat våra synpunkter. Jag var på ett annat idrottsarran-gemang som påverkade mig väldigt mycket när detgäller de här frågorna. Det var en allsvensk fot-bollsmatch, där jag knappt såg någonting av vad somhände på planen därför att jag var omringad av enhord poliser som försökte se till att vi kunde sittanågorlunda tryggt och säkert.Det som förundrade mig var att man i en del an-svariga klubbar ifrågasätter klubbarnas eget ansvar fördet här. Jag insåg ganska snabbt att om inte klubbarnasjälva försöker göra vad de kan för att förhindra denhär utvecklingen kommer bara ett ytterst litet fåtal atti framtiden gå på den här typen av arrangemang. Detblir möjligtvis jag och några fanatiker till som står utmed det här.Sedan kan jag till min glädje konstatera att LarsLilja nu var precis så tydlig som han själv efterlysteatt man skulle vara i sitt huvudanförande. Jag ärmycket nöjd med det här tillägget. Jag konstaterar atthan och jag har samma grundinställning i de här frå-gorna.Med all respekt för att vi skall utreda saker grund-ligt tycker jag att det är viktigt att idrottsrörelsen fårett så snabbt besked som möjligt. Förhoppningsvisblir det ett beslut i linje med vad och jagtycker. Då kanske vi slipper fler sådana här plågsam-ma historier, t.ex. , där idrottsrörelsenbehöver föra den här typen av diskussioner därför attvi som representanter för statsmakterna inte tydligthar talat om vilka spelregler som skall gälla.Anf. 186 ():Fru talman! Jag instämmer till stora delar i vadLars har sagt. Jag kan också hålla medhonom om att problemet har varit att det finns ettantal idrottsklubbar med en supporterskara - jag vetegentligen inte om jag vill kalla dem supporterskara,för jag tror att deras huvudintresse inte är idrott utannågot annat - som har ställt till en hel del problem utei landet och som har medfört stora kostnader för sam-hället genom de bevakningsinsatser som krävs.Man kan analysera det här från två synpunkter.Den ena frågan man kan ställa är: Är det idrottens felatt det är på det här sättet, eller är det ett symtom pånågot annat i samhället? Det är en synpunkt man kanha. Den andra frågan är: Vad har idrottsföreningarnaför ansvar? Där kan jag hålla med . Minkänsla är att det har brustit litet i ansvar hos en del avdessa föreningar. Det har naturligtvis att göra med attdet egentligen inte har inneburit några större kostna-der för föreningarna att hantera det här problemet. Dekostnaderna har staten stått för på olika sätt.Jag vill nog påstå att vi är tämligen överens omhur den här saken skall hanteras i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Livsmedelskontroll och genteknikFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU14Livsmedelskontroll och genteknikAnf. 187 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 3.I betänkandet berörs en del aktuella livsmedels-frågor. De flesta frågorna tas upp på ett bra sätt. Cen-terpartiet anser dock att kan komma att behö-va gå längre vad gäller salmonellafrågan, vilket jagkommer att beröra om en stund.Mat berör oss alla, som till fest. Jagtror att alla människor från och till funderar övermaten - när vi handlar, när vi sitter vid matbordetosv. Givetvis tittar vi på pris och färskhet, främstgenom datummärkningen. Men jag tror också attmånga funderar på varifrån maten kommer, hur denhar odlats, hur djuren har haft det och i vissa fallockså hur människorna som jobbat med att framställamaten har det.Nu dyker det också upp en del nya saker eller be-grepp i affärerna. Vi har en livsmedelsgrupp kalladfunctional food, t.ex. hälsofil - särskilt bra för magen.Ett annat begrepp är genmodifierad mat och ännu ettannat bestrålad mat.I denna mängd av funderingar har Konsumentver-ket efter en undersökning kommit med det glädjandebeskedet att alltfler handlar miljömärkta varor, allti-från hagmarkskött och ekologiska livsmedel till mil-jövänliga bilvårdsprodukter. En högutbildad kvinna istorstad handlar mest miljövänligt av alla, men män-nen knappar in på kvinnornas försprång. Jag tycker attdet är viktigt att denna positiva utveckling håller i sig.För att det skall vara möjligt är det viktigt att märk-ningen fungerar. Jag vill särskilt nämna ur-sprungsmärkningen av nötkött, då denna är mycketaktuell i och med reglerna om ett oberoende kontrol-lorgan från den 1 april.Centerpartiet anser att det är mycket viktigt att ur-sprungsmärkningen av nötkött kan fortsätta. Jag haruppfattat jordbruksminister som att mankommer att lösa denna fråga och därmed även kunnabehålla ursprungsmärkningen efter . Jagvill, fru talman, ha besked av omdetta stämmer.När det gäller bestrålning av örtkryddor har jagförvånats litet över att kryddorna inte har varit märktaoch kontaktat . Där har jag, positivtnog, fått till svar att anledningen till att märkningensaknas är att kryddtillverkarna har bedömt att de hit-tills inte behövt använda bestrålning. En lekmanna-mässig slutsats är väl att kvaliteten på örtkryddormåste ha höjts jämfört med tidigare, och det är bra.Med adress till kryddtillverkarna, eller kryddimportö-rerna, vill jag säga: Fortsätt på den vägen! Vi ärmånga konsumenter som inte kommer att köpa bestrå-lade örtkryddor.Sedan skall jag ta upp frågan om salmonella. Sal-monellan är ju en av de mest kända infektioner somöverförs från djur till människor, vanligen genombakterier i livsmedel. Smittorisken är stor. I Sverigeär det ändå ganska sällsynt att någon insjuknar i sal-monella. Det har att göra med vårt långvariga arbetepå området. Detta skall jämföras med hur det är i EUdär många människor faktiskt dör . Det ärsvårt att göra beräkningar. Olika siffror nämns, frånett hundratal till kanske något tusental.I samband med medlemskapet i EU erhöll Sverigegarantier om att import till landet av bl.a. färskt kött,ägg samt levande nötkreatur och svin skall vara friafrån salmonella. Trots detta har det varitproblem med salmonella i importerat kött. Vi i Cen-terpartiet har påtalat detta ett antal gånger i frågor,interpellationer och olika andra debatter eftersom viansett att regeringen inte har tagit problemen på till-räckligt stort allvar. Vi tycker att det har gett resultat,bl.a. i form av omfattande garanti-projekt. Vi tycker också att årets betänkande är vä-sentligt tydligare än förra årets.Bl.a. skriver utskottet:"Utskottet har givetvis inte någon annan uppfatt-ning än motionärerna - - - (båda c) när det gällerkonsumenternas berättigade krav på säkra livsmedel.Inte minst gäller detta upprätthållandet av garantiernai fråga om salmonellafritt kött och det otillfredsstäl-lande i den nuvarande situationen. "Regeringen har ställt krav påatt de garantier som vi erhöll vid inträdet i EU skallinfrias. Vi i anser att regeringen numåste fortsätta att konsekvent driva denna linje ocht.o.m. överväga att gå längre om så behövs.Om de svenska garantierna inte kan upprätthållasbör regeringen pröva frågan huruvida i EUskall verka för möjligheten att införa importförbudgentemot de länder som inte respekterar de svenskasalmonellagarantierna. Vi anser nämligen att det äroerhört viktigt att fortsatt har salmonellafrialivsmedel.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att kom-munerna, som har ansvaret för att importen kontrolle-ras, sannolikt måste ges mera resurser så att de kanfullgöra sina kontrolluppgifter. Jag utgår från att re-geringen återkommer till den frågan när arbete är klart.Anf. 188 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas dels enproposition från regeringen, dels många motioner frånden allmänna motionstiden. Vi i har ettpar reservationer, som vi naturligtvis står bakom menför tids vinnande yrkar jag bifall bara till reserva-tion 4. Det som behandlas i reservationerna 2 och 4kommer Per att tala om.När gick med i EU var vi i Miljöpartietganska kritiska beträffande hanteringen av maten. Vibefarade att det skulle bli svårt att behålla den livs-medelssäkerhet som vi i ändå har vant ossvid; detta med tanke på att gränserna skall öppnas ochvaror skall kunna flöda fritt. De garantier som Sverigefick i och med medlemskapet i EU var vi skeptiskatill. Det visar sig nu att vi i hade helt rätt.Man klarar inte t.ex. de garantier för salmonella somSverige utlovades. Man kan också se att det har blivitförsämringar när det gäller bestrålningen av kryddor.Sverige var ju tvunget att gå med på ett förslag ombestrålning.Det är dock glädjande att nu höra att örtkryddorinte bestrålas. Vad kryddindustrin anförde när riksda-gen skulle fatta beslut var nämligen att man inte be-hövde det beslutet. Från kryddindustrin sades detredan då att säkerheten var så hög på importeradekryddor att det var bättre att se till att producenterna imånga länder hade en så bra hygienisk kvalitet attbestrålning inte behövdes. Naturligtvis måste vi siktatill det. Bestrålning är inte nödvändig och den höjeraldrig kvaliteten, utan den bara försämrar kvaliteten.För oss i är det mycket viktigt medursprungsmärkning och att ha märkning på mat så attmänniskor som är allergiska kan se om det finns någraingredienser i sammansatta livsmedel som gör att deriskerar allergiska chocker. Många som är just livs-medelsallergiska får mycket starka reaktioner om deäter någonting som de inte tål. Det inträffar faktisktdödsfall just av den orsaken. Det kan varafråga om ägg, nötter osv.I och med EU blev det sämre. Efter EU-medlemskapet skall bara ingredienser som utgör 25 %märkas. låg gränsen i på . Detinnebär att risken nu är större för att det finns ingredi-enser som allergiker inte tål och som inte framgår avmärkningen.I EU förekommer en diskussion om dessa saker,framför allt i , som går ut på återigen skall komma ned till gränsen . Vihoppas verkligen att det blir så. Vi menar att vissaämnen, allergener, alltid skall deklareras. För Sverigeär detta naturligtvis mer angeläget eftersom det finnsfler allergiker i vårt land. Detta resonemang utvecklarvi i reservation 1.I betänkandet tas också gentekniken upp, en tek-nik som har kommit mycket starkt och där det händerenormt mycket. Jag sitter med som ledamot i , vilket är mycket spännande menibland också skrämmande. Det är svårt för oss politi-ker att hänga med i vad som händer på genteknikom-rådet. Risken är stor att den beslutande församlingenhela tiden befinner sig ett par steg efter.I det här betänkandet har man valt att hanteragentekniken på ett förenklat sätt, vilket innebär att vi iMiljöpartiet har ett särskilt yttrande.Jag är övertygad om att vi kommer att diskutera dehär frågorna i denna kammare. Dethandlar t.ex. om märkning av gentekniskt manipule-rade livsmedel. Vi kunde läsa i tidning-arna att en del av den majs som kommer in i landetoch som det sägs inte består av GMO faktiskt gör det.Man kan alltså visa att det finns levande GMO, gen-manipulerad majs, i sändningarna; detta trots att mansäger att det är behandlade livsmedel. Det är alltsåmycket svårt att ha den säkerhet som sägs finnas vidimport från andra länder. Det gäller grödor som detinte är tillåtet att odla i vårt land.Vi i anser att vi inte skall ha genma-nipulerad mat över huvud taget. Det minsta man kanbegära är att konsumenterna ges möjlighet att välja,dvs. att märkning alltid sker - oavsett om det är frågaom hela majskorn eller om det är fråga om sojaolja,rapsolja osv. Oavsett om det är preparerade livsme-del, beredda livsmedel, eller vad det nu är fråga omskall märkning ske om det finns något i livsmedlensom härrör från genmanipulerade grödor. Vi menar attdet är enda möjligheten för människor att på en frimarknad själva välja produkter.Gentekniken är mycket spännande. har en ut-redning tillsatts för att titta på biotekniken som helhet.Man har anledning att ställa många frågor, något somkanske visar att kunskapen om gener och det genetis-ka arvet inte är så stor. Man kan t.ex. fråga sig varfördet finns så starka artbarriärer i naturen. Varför finnsdet inte korsningar mellan olika arter och växter inaturen. Varför är artbarriärerna så strikta?Vad man nu gör inom gentekniken är att man kor-sar artbarriärer. Detta sker aldrig naturligt. Vad somegentligen är så revolutionerande inom gentekniken äratt man med denna teknik kan korsa artbarriärer. Omdet här inte gjorde någonting, varför skulle det då intevara möjligt i naturen? Varför har evolutionen fåttfram så starka artbarriärer? Ingen vetenskapsman kani dag svara på det. Det visar att det finns många frågorinom gentekniken som det inte finns några svar på.Varför förmeras den del av DNA för vilken maninte vet funktionen i ett åldrande? Detta finnsmed i en som har tagits fram ochsom skall ligga till grund bl.a. för den utredning somjag nämnde. Man kan se att ju äldre celler blir,desto mer blir det av den del av DNA som vi faktisktinte vet vad den används till. Varför det är så har maningen aning om.Man vet heller inte vad som påverkar den delen avDNA. Har den delen med åldrandet att göra? Aktive-ras vissa bitar av den delen av DNA-kedjan i ett åld-rande t.ex.? Vidare vet man inte om den delen avDNA påverkas av genmanipulation.