prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Jag får säkert möjlig-het att återkomma till och utveckladetta.Anf. 52 () replik:Fru talman! När det gäller ersättningsreglerna harvi ju i svensk lagstiftning och tillämpning haft princi-pen om pågående markanvändning. Jag tar det somexempel. Om det har förekommit intrång i pågåendemarkanvändning har man haft rätt till ersättning inomramen för vissa regler. kringgås dessa regler ge-nom den allmänna hänsynsregeln. Det är ett exempelsom visar hur nonchalant man är emot äganderätten,rättsskyddet och ersättningsreglerna. Detta är inte enmiljöfråga i första hand utan en fråga om rättssäker-het. Om vi skall göra intrång utifrån pågående mar-kanvändning och utifrån allmänna intressen skall viockså gemensamt stå för kostnaderna för detta. Det ärdet frågan gäller, inte miljöfrågan.Sedan måste jag ställa en fråga miljöministern omden allmänna hänsynsregeln. Vi har förutsatt att denändå har varit förankrad på något sätt i gällande lag-stiftning eller rättstillämpning. säger en av deföreträdare som har varit med om att göra upp ommiljöbalken att den allmänna hänsynsregeln är enviktig del i denna uppgörelse och att man har gåttlängre än vad utredningen gjorde osv. sägerGudrun att det bara är för tillsynsmyndighe-ten att åka ut och förbjuda verksamheter och hänvisatill den allmänna hänsynsregeln. Är det så det skall gåtill, fru talman? Då har jag missuppfattat den allmän-na hänsynsregeln. måste faktiskt miljöministernklargöra om hänsynsregeln skall tillämpas så som enav ledamöterna i det här triumviratet har sagt. Ellerkan miljöministern ge klarare besked på den härpunkten så att vi kan ha litet förtroende för rättssäker-heten i ?Anf. 53 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker att det lyser igenom väldigttydligt i inlägg att äganderätten gårföre miljöskyddet. Det är självklart att man skall er-bjuda ett skydd för ägare, men det är också självklartatt alla måste iaktta hänsynen till miljön. Ersättnings-reglerna när det gäller t.ex. skogsfrågor och annatligger självfallet kvar. Men det handlar om att de inteskall förändras i den riktningen att man skall betalamer när man ställer miljökrav än vad vi gör i dag.Sedan är det annan fråga att man också skall kun-na använda hänsynsreglerna när det gäller en stor delav annan lagstiftning. Det regleras också lag för lagvar man skall använda hänsynsregleroch var de eventuellt inte skall tillämpas. Men till-synsmyndigheterna kommer naturligtvis att ha storamöjligheter att använda hänsynsreglerpå väldigt breda verksamhetsområden. Vi har före-slagit hänsynsregler för alla verksamhetsområden föratt också hänsynen till miljön skall tränga igenominom alla verksamheter i samhället. Det är en av destora förstärkningarna med miljöbalken.Men det innebär ju att det är tillsynsmyndigheteroch andra som skall se till att detta tillämpas på ettförnuftigt och bra sätt. Jag tycker att detta totalt sett ärett bra exempel på hur man kommer att få ett bättreoch aktivare miljöarbete när man skall tillämpa hän-synsreglerna på alla verksamhetsområden.Anf. 54 () replik:Fru talman! Miljöministern hävdar att jag hadeciterat fel ur betänkandet. Det gör att jag måste läsainnantill ur dagens betänkande vad gäller utfrågning-en om fällande domar.Solveig Riberdahl säger så här enligt betänkandet:"Jag tror inte att vi på grund av kommeratt se fler fällande domar. Det tror jag inte. "Jag kan fortsätta att läsa vad miljöåklagare sade: "Jag delar helt när det gäller antalet domar om man baraser till balken. Antalet kommer inte öka. påpeka att det, som jag ser det, finns en risk attantalet minskar. "På samma fråga säger : "Det finnsingenting som tyder på någon förändring. Det kom-mer inte att bli någon skillnad. Det kommer att varasom det har varit. "Det är den bild som jag faktiskt beskrev i mitt an-förande, och det var på den punkten som jag ocksåställde frågan tidigare till utskottsmajoriteten och tillmiljöministern om de delade den uppfattningen.Vi kan gärna sitta i samma båt när det gäller fiska-fänge och försöka dra upp fula fiskar. Men som detframgår av detta får vi fiska utan krok. Då blir detinte, fru talman, lätt att fånga upp de fula fiskarna. Jagkan fråga miljöministern om hon delar uppfattning att det faktiskt inte blir fler fäl-lande domar, om det inte finns någon form av själv-kritik i detta, att det kanske inte var så lyckat eller ommiljöministern kan peka på andra omständigheter somgör att vi inte kommer att kunna få det effektiva vapensom vi vill ha mot miljöbrottslingar.Anf. 55 Miljöminister ():Fru talman! Utgångspunkten är dels att man skallha ett förebyggande arbete, dels att den som begårförseelser eller brott mot miljön också skall inse attdet blir påföljder. Det är inte alltid så att man behöverfå en fällande dom för att man skall känna att detsvider i skinnet. Även det att man blivit polisanmäld,utredd men inte får en fällande dominnebär ändå att det svider i skinnet på den som be-finner sig i gränstrakterna. Det är en väldigt viktig deli det som har diskuterats under utskottsutfrågningenoch i det som säger. Även om honinte uttalar sig för fler fällande domar - där ber jagom ursäkt för mitt tidigare bristande citat - säger honatt det blir fler utredningar och att det är viktigt medett stärkt samarbete mellan polis och åklagare ochtillsynsmyndigheten. Det här är avgörande, och det ärockså därför regeringen ger högre anslag till till-synsmyndigheterna i den budget som vi har lagt fram.Sedan citerar med förkärlek demsom har varit negativa till miljöbalksarbetet. Jagskulle kunna citera dem som har varit positiva, menjag tror att det är ett ganska gagnlöst arbete. Jag troratt man i stället får försöka inse och förstå att gör manväldigt stora organisationsförändringar är det klart attdet inte bara föder hurrarop. Det finns många männi-skor som arbetar inom och med detta som blir oroligaav stora organisationsförändringar. Inte desto mindrevet vi att de är nödvändiga därför att vi vet att dagenslagstiftning inte fungerar tillfredsställande och att vidärför måste göra stora organisationsförändringar.När man har fått arbeta inom det nya systemet är jagövertygad om att kritikerna också kommer att se attdetta blir ett betydligt bättre system.Anf. 56 () replik:Fru talman! Det är klart att ministern nu till detbittra slutet måste försvara sitt förslag här. Jag undrar,fru talman, om inte ministern faktiskt ångrar att honinte nappade på att göra de för-ändringar som vi skulle ha kunnat komma överens omi och låtit dem träda i kraft den 1 juli 1995.Det hade gjort att hon hade kunnat ägna sin kraft åtandra saker, t.ex. att ta fram en samlad miljöproposi-tion . Jag tror inte att hon hade blivit en död fisk,som hon själv sade. Faktum är att hon numera kipparlitet efter andan på grund av de problem hon har medatt hinna hantera miljöfrågorna. Hon har inte fått framärendena. Jag tror att hon innerst inne ångrar att honinte fixade det här redan då.Förändringar föder självklart protester, och detblir oro för förändringar. Jag vet inte om det låg nå-gon kritik mot det uttalande som Hans Karlbom gjor-de och som jag citerade i tidigare replikskifte. Han ärändå hovrättsassessor och avdelningsordförande iKoncessionsnämnden och måste väl ändå kunna sägaskunna de här frågorna. Jag har försökt hänvisa till endel andra kunniga personer som sysslar med miljöju-ridik, men det har inte bitit så hårt tidigare i debatten.Hans Karlbom säger ändå att han uppfattar den härbalken som ett sätt att visa muskler och att det ärnågonting av yttre åtbörder som faktiskt inte ger resul-tat i en effektivare miljölagstiftning. Tillbakavisarmiljöministern också detta uttalande som en sortspartsinlaga? Kan det inte vara så att det faktiskt liggeren del i den kritik som riktats från , , åklagarsidan och HansKarlbom? Ligger ingenting i denna kritik? Är verkli-gen all lycka i uppfylld i och med detbeslut som skall fattas av ?Anf. 57 Miljöminister ():Fru talman! Jag vet inte om vill blipåmind om vad de här personerna sade om de förslagsom parti var med och lade fram förnågra år sedan. Om vi går över från att diskutera derasuppfattning om både tidigare och nuvarande förslag,där de nog har fördömt alla förslagen, till debatt om vad vi känner i våra innersta själar,kan det bli en intressant debatt.Jag skulle vilja försöka läsa inners-ta i stället. yrkar faktiskt inte avslag påmiljöbalken. erkänner att han har fått ettantal av kd:s hjärtefrågor tillgodosedda med miljöbal-ken. sitter i själva verket här och vet attdet med alla de förändringar som gjordes i regering-ens förslag tillsammans med och Mil-jöpartiet, jämfört med den tidigare regeringens för-slag, blivit ett par förbättringar under denhär perioden, ett antal stora kraftiga förändringarjämfört med om vi hade diskuterat här i kammaren. I själva verket står inte ensDan själv för det tidigare förslaget utansäger att det naturligtvis hade behövt förändras. Manskulle ha behövt förändra det på riskdagens bord. Detvar nödvändigt att förändra det redan när det förstagången kom på bord. Det är inte särskiltstor tilltro till det egna förslaget.Jag är innerst inne mycket nöjd med miljöbalken.Jag tror att det här betyder en stor förändring ochförbättring . Jag tror att inne är väldigt lättad att det är det här förslagetsom ligger till grund för framtiden, inte det som hanen gång själv var med att arbeta fram.Anf. 58 () replik:Fru talman! All lycka är icke uppfylld, skulle jagvilja säga efter det här replikskiftet. Jag vill ändåinstämma med miljöministern i att nureglerar naturresurslagstiftningen. Jag tror också attdet är väldigt bra. Jag tror att det är bra att man sam-lar allt i en balk så att man på det sättet skall kunnavidta åtgärder inom balkens ram framgent.Även om miljöministern nu säger till mig att dehot som jag målade upp vad gäller och LO ärförsvagade upplever jag ändå att det finns hot. Detfinns också starka skäl för att skärpa älvskyddet så på det sättet gör det trovärdigt långsiktigt attutbyggnaden av älvarna är ett avslutat kapitel, vatten-kraftsutbyggnaden är ett avslutat kapitel. Jag vill änen gång understryka detta. Vi har utvecklat det i enreservation som jag också har yrkat bifall till, frutalman, så jag kommer inte att utveckla det vidare.Jag hänvisar till den reservationen och ber miljöminis-tern att ta hänsyn till detta. Om miljöministern så härpå stående fot dessutom kan lova att de älvsträckorna- Sölvbacka strömmar och uppströmsBjörna - tas in i under avsnittet särskildabestämmelser för hushållningen kanske vi kan kommaöverens i denna fråga.Anf. 59 Miljöminister ():Fru talman! Jag är överens med omatt det är väldigt viktigt med älvskyddet. Mitt problemhar varit att när jag fick Vattendragsutredningensförslag insåg jag att om vi valde att lagstifta på detsätt som utredningen föreslog om vissa älvsträckor,var risken att budskapet i stället skulle vara att manskulle bygga ut alla andra älvsträckor.Jag tror inte att det var utredningens avsikt, men ipraktiken blev det omöjligt att följa utredningensförslag. Det hade i realiteten kunnat innebära att manhade givit intrycket att man ville öka utbyggnaden avandra älvsträckor.Eftersom jag i likhet med inte ärentusiastisk över vattenkraftsutbyggnad, vill jag intege sådana signaler. Det var också därför som vi inteföljde utredningens förslag. Men det är också viktigtatt konstatera att om det skall kunna bli några föränd-ringar i det starka skydd av vattendragen som vi har , krävs det också att den svenska lagstif-tar om detta. Jag tror att vi har en bred politisk enig-het om att skydda vattendragen, både i det svenskasamhället och i den svenska riksdagen.Anf. 60 () re-plik:Fru talman! För det första vill också jag tacka An-na för ett gott samarbete. Vi har kommit långtnär det gäller , och jag hoppas att detfortsatta arbetet kan göra att vi ytterligare kan skärpamiljölagstiftningen. Den blir aldrig en färdig produkt,eftersom verkligheten inte står stilla.Jag skulle vilja ta upp en fråga som vi från Miljö-partiet aktualiserat i ett antal interpellationer i riksda-gens kammare. Det handlar om det faktum att mångamiljöbrott som synes ganska stora inte leder tillåtal.Låt mig som exempel nämna det kvicksilverut-släpp som GAMA Dental gjorde här iStockholm. Man hittade kvicksilver i avlop-pen, och man kunde visa exakt varifrån de utsläppenkom. Fallet hamnade hos ett par polismän som varmycket intresserade och engagerade. De gjorde enmycket tjock utredning om detta och överlämnade dentill åklagare. Sedan hände ingenting. -efter många påtryckningar bl.a. från medierna - leddefallet till åtal, men inte för grovt miljöbrott utan förmycket mindre förseelser.Jag tycker att det här tyder på att det någonstans ärnågot fel på åklagarsidan. Har man inte något riktigtgrepp över vad stora miljöutsläpp egentligen är?På vilket sätt bedömer att vi skall åt-gärda det här? Jag tror att vi är helt överens om att detär oacceptabelt att t.o.m. miljöåklagare säger att maninte tror att det blir flera miljöåtal. Jagtycker att man därmed diskvalificerar sig själv frånsitt jobb. Hur skall vi agera från och frånregeringen för att se till att de miljöbrott som faktisktbegås leder till åtal? Hur skall vi skärpa åklagarnaskunskaper på miljöområdet?Anf. 61 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att en av de viktigaste frågor-na är en betydligt större medvetenhet, både om miljö-frågornas betydelse och om miljörättens betydelse.Jag tror att skälet till att det har blivit så som det är bl.a. är en ovana att hantera den här sortens frå-gor.Vi kan jämföra med en kirurg som sällan får ope-rera. En sådan kirurg är kanske inte särskilt pålitlig.Åtminstone kan han få litet problem, om han ställsinför en avancerad uppgift. På samma sätt är det na-turligtvis med en jurist. Nya uppgifter är ofta svårauppgifter.Det är därför nu viktigt att vi får en sammanhållenoch begripligare och bättre lagstiftning. Det är därförsom vi nu gör en stor utbildningssatsning på 3 000personer, där vi ger kunskap både om miljöfrågor ochom miljörätten. Man fortsätter därför också utbild-ningen speciellt av poliser och åklagare.Tanken med den nya ekobrottsmyndigheten ärockså att de som ställs inför miljöbrott i större ut-sträckning skall kunna få tillgång till hjälp av expertisför att hantera sina olika frågor.Anf. 62 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det här är mycket vik-tigt. Jag tror att det egentligen handlar om att mansom jurist inte riktigt har den ekologiska kompetenssom behövs för att kunna värdera hur allvarliga de härbrotten i naturen är.Jag är ledsen över att för de jurister som sitter härbehöva påpeka att jag ibland känner att den naturve-tenskapliga kunskapen bland jurister är ganska liten.Jag tror att det behövs en rejäl miljöutbildning förmiljöåklagarna, helt enkelt att man höjer deras kom-petens på en grundläggande naturvetenskaplig ochbiologisk nivå. Då får de t.ex. ett begrepp om hurmycket kvicksilver är. Det är ett enormt stortutsläpp av en av de absolut giftigaste tungmetallerna.Den mängd som ryms i en tesked är tillräcklig för attförgifta en medelstor svensk sjö.Först när man förstår vidden av de utsläpp som fö-rekommer kan man också värdera om det är fråga omstora miljöbrott eller inte. Jag är glad över att vi imiljöbalken diskuterar vad som menas med ringabrott. Med anledning av det som sägerkan jag säga att det här inte diskuteras i det borgerligaförslaget.Anf. 63 här repliken gäller miljöministern.Anf. 64 () re-plik:Fru talman! Här görs ändå en förbättring. Men jagmenar att den utbildning av miljöåklagare som skallkomma till stånd också måste innehålla en utbildning iekologi och måste ge en grundläggande biologiskkunskap, så att åklagarna skall kunna värdera frågor-na.Det är oerhört obehagligt när en av de mest fram-stående miljöåklagarna själv säger att han inte tror påsin egen verksamhet. I den just i det fallet aktuellastaden, , framförs enormt mycket kritik justmot att stora miljöbrott inte har lett till åtal.Anf. 65 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att en av de stora poängernamed är att den höjer miljörättens status.Den gör miljölagstiftning och miljöfrågor betydligtintressantare bland jurister. Förhoppningsvis kommerockså fler att prioritera de områdena . Jagtror att det skulle vara väldigt bra.Sedan kan en del av dagens jurister tycka att det ärlitet besvärligt att de skall lära sig ett helt nytt lag-stiftningskomplex, men det borde vara kärt besvär fördem, eftersom det kommer att ge dem en mycketbättre grund för framtiden.Jag tror att detta är en gemensam pedagogiskuppgift för oss, vid sidan av den mera rättsliga uppgif-ten att se till att vi ökar miljöfrågornas betydelse ochatt miljöfrågorna på alla områden i samhället integre-ras i annan verksamhet, så att man lär sig att miljöfrå-gorna hör hemma i all verksamhet och så att man lärsig att ta miljöfrågorna på allvar. Också det är en delav regeringens arbete för ett ekologiskt hållbart Sve-rige.Fru talman! Eftersom jag har förstått att detta ärmin sista replik, vill jag härmed ta tillfället i akt attönska jordbruksutskottets ledamöter och de övrigaledamöterna här i kammaren en glad och trevligsommar och tacka jordbruksutskottet för ett bra sam-arbete.Anf. 66 ():Fru talman! Vi kan onekligen höra historiensvingslag genom kammaren. Det märks inte minst påden upphetsade stämningen och på tonläget hos vissaav debattörerna.En samlad miljölagstiftning, som vi alla så längeoch så hett eftertraktat, skall nu bli verklighet i enmiljöbalk. Den har, som påpekats tidigare här ,genom regeringens behandling fördröjts ett antal årmen därigenom inte blivit i motsvarande mån bättreän det förslag som regeringen lade fram 1994.Den har i stället fått ett socialistiskt och korporativis-tiskt anslag.Detta understryks av att det är just Vänsterpartietoch som regeringen tvingats luta sig motför att få igenom sitt förslag, som t.o.m. strider motgrundlagen. Dessa partier har inte förstått vad somsker i samhället på miljöområdet utan är fortfarandeövertygade om att detaljregleringar och förbud är deeffektivaste miljöinstrumenten.Fru talman! Det är ju så att miljöarbetet har flyttatin i våra hem och i företagens styrelserum. Stövlarnahar bytts ut mot gympadojor och svarta skor i miljö-arbetet. Enskilda människor tar ett helt annatansvar för miljöfrågorna än för bara ett fåtal år sedan.Låt mig redan nu i likhet med yrkabifall till de moderata reservationerna 1 och 51 så attdet är gjort och så att jag inte, för tids vinnande, fres-tas att yrka bifall till flera, även om jag till fullo stöderalla de moderata reservationerna.Jag skall beröra en del av våra reservationer. Låtmig börja med naturresurslagen och vår reservation nr7. Moderata samlingspartiet är av den åsikten att NRLnu då denna lagstiftning skulle inarbetas i miljöbalkenockså borde ha setts över och radikalt förbättrats, omden nu över huvud taget borde vara med som en delav miljölagstiftningen.NRL är i grunden en exploateringslag och inte enskyddslag. Det finns dock delar som har karaktären avskyddslag, t.ex. älvskyddet. Detta talar för att dentrots allt skall smältas in i . Men då ärkravet desto större att den verkligen arbetas igenomoch anpassas bättre till miljölagstiftningen i övrigt.Förhållandet mellan om hus-hållning med mark- och vattenområden och balkensnya allmänna hänsynsregler är oklart. Det finns redani dag kritik mot att dessa bestämmelser i ärotydliga.Exempel på de allvarliga tolkningsproblem somkommer att bli fallet är att den s.k. lokaliseringsprin-cipen finns med på två ställen i balken, dels i 2 kap.4 §, där det sägs att verksamheter skall lokaliseras tilllämplig plats, dels 3 kap. 1 §, där det sägs att mark-och vattenområden skall användas till de ändamålsom de är bäst lämpade för. Sådana dubbleringar avregler föder tolkningsproblem och en osäkerhet, ochde borde naturligtvis ha eliminerats. I stället har debara lyfts rakt in i den nya balken med alla de skröp-ligheter de faktiskt har.Det är då lika bra att slå fast att hela 3 kapitlet iNRL borde ha setts över. Paragraferna spretar åt allahåll. Medan 2 och 3 §§ uttrycker skydd för mark ochvatten handlar 7 § om att skydda mark- och vattenom-råden som innehåller värdefulla ämnen eller materialmot åtgärder som påtagligt kan försvåra utvinningenav dessa. Det är alltså här i lagen en paragraf somskyddar mineralfyndigheter.8 § handlar om att skydda mark som är särskiltlämplig för industrianläggningar, energiföretag, av-fallsanläggningar m.m. så att inte tillkomsten ellerutnyttjandet av sådana anläggningar försvåras. I 9 och10 §§ handlar det om att bevara mark åt försvaret.I 2 kap., allmänna hänsynsregler, heter det i 4 § attför verksamheter och åtgärder som tar i anspråk mark-och vattenområden annat än helt tillfälligt skall ensådan plats väljas som är lämplig med hänsyn till1 kap. 1 § samt 3 kap. och 4 kap.Detta innebär i klartext att natur- och miljövärde-na sätts åsido i den balk som skall bära det stoltanamnet miljöbalken.Fru talman! Kammarens ledamöter hör säkert hurmotsägelsefullt detta låter. Man vet inte vilken para-graf som skall ha företräde framför den andra. ÄvenLagrådet har naturligtvis riktat kritik mot denna ut-formning av reglerna. Men utskottsmajoriteten harinte velat ta till sig argumenten och begära en över-syn, och detta beklagar vi moderater.Behovet av en sådan översyn gäller också lagför-slagets 4:e kapitel, som innehåller för vissa områden i landet, s.k.riksintressen. När man läser listorna över alla mark-och kustområden som skall undantas från exploate-ring enligt 2-7 §§, som det enligt 2-6 §§inte får hindra utbyggnaden av befintliga tätorter ochdet lokala näringslivet, inser man att dessa paragraferegentligen är tämligen verkningslösa.Även här borde paragraferna ändras så att skyddetinte utgick från näringar och särintressen. Lagstift-ningen blir som sagt motsägelsefull, otydlig och gerupphov till stor rättsosäkerhet. För oss moderaterframstår inte i dessa stycken som detstolta aktstycke till skydd för natur och miljö sommajoriteten vill påskina.Utformningen av framtidens riksintressen bör istället baseras på hänsynstagande till speciella natur-och kulturmiljövärden samt till vissa naturresurser,t.ex. Värdefull måste ses som enviktig resurs, och vi hade gärna sett en utredning omett starkare skydd för jordbruksmark, vilket framgårav reservation nr 9.I detta sammanhang vill jag också framhålla vårsyn på skötsellagen och miljöhänsynen i jordbruket.Även om denna inte har en tydlig karaktär avproduktionslag kan det uppstå situationerdär ett livsmedelsöverskott vänds i en underskottssi-tuation. Detta kan komma att föranleda en markpolitiksom inte enbart betonar miljömål utan också produk-tionsmål. Mot denna bakgrund framhåller vi att detvore lämpligt om skötsellagen stod utanför miljöbal-ken, som vi säger i vår reservation nr 28.Jag ser att min talartid springer i väg. Jag tänkerdärför avsluta mitt anförande ungefär här. kommermiljöbalken att antas av med alla de fel ochbrister som jag och även många andra här påpekar.Låt inte arbetet med stanna här. Låt nästaregering arbeta vidare med dessa frågor och rätta tillde brister som många med oss moderater ser i den,inte minst stora delar av de kvalificerade juristerna idetta land.Anf. 67 ():Fru talman! Låt mig börja med att konstatera attdet hade varit bättre om det borgerliga förslaget tillmiljöbalken hade behandlats och eventuellt modifie-rats av och godtagits . Av presti-geskäl har Socialdemokraterna försenat . Ibörjan av mandatperioden bedömde miljöministern attförseningen skulle bli . Miljöarbetet har för-lorat värdefull tid, och det är bara att beklaga.Fru talman! Trots att det är valår skall jag vararättvis. Regeringen har till lämnat ett för-slag till miljöbalk som i huvudsak är bra. Arbetet ijordbruksutskottet har också varit konstruktivt, ochbåde ledamöterna och kanslipersonalen har gjort ettimponerande arbete. har gjort en över-gripande redovisning av syn. Jag skallbara ta upp en liten detaljfrågan. Den anknyter tillreservation nr 40.I finns en lista över vilka ärenden somskall prövas av regeringen.