prot · GL09116 · 1998-06-02 00:00:00 — Det betyder att principerna har varit bra men attgenomförandet saknas.I mitt anförande ställde jag två frågor, dels fråganvad det finns för underlag för att rikstrafiken skallupphandla för just , delsfrågan, som också var inne på, när riks-dagsbeslut om den här trafikbeskattningsutredningenkommer. Jag hade snarare tänkt mig att det tar betyd-ligt , dvs. att det kommer en utredning, sannolikt vill skicka ut den på remiss osv. och attdet sedan kanske blir genomförande år2000 eller något sådant. Men det vore intressant atthöra lägga ut texten litet mer kring detta,trots att han inte är någon spågubbe.Om dessutom kunde förklara varförSocialdemokraterna inte vill fatta majoritetsbeslutinom EU om koldioxidavgift vore det bra.Anf. 31 () replik:Herr talman! Min kommentar vid inledningen avmitt anförande till angående 1988års beslut var att både och jag igrunden tyckte att beslut var bra. Men sedanlade till att folkpartisterna dessutomhade en lång rad olika reservationer, och då kunde detväl inte ha varit så bra? Men jag står fast vid att 1988års beslut var bra. Det tyckte vi då. Men det fannsanledning att utvärdera det. Vi krävde utvärdering avföreträdare i den regering som även ingicki. Men vi fick inte någon. har vi äntligen fått det,som jag sade. Och därför är det bra att vi har ett ge-nomarbetat förslag. Men har vi inte ett tillräckligtgenomarbetat förslag, utan det pågår fortfarande ut-redningar, bl.a. , somjag sade skall vara klar under hösten 1998.Det är mycket riktigt att ett utredningsförslag somskall gå vidare till någon form av regeringsförslag ochriksdagsbeslut naturligtvis måste ut på remiss.Under höstsessioner behandlar vi bud-geten och inte t.ex. en sådan fråga som skulle kunnakomma från en trafikbeskattningsutredning. Jag hardärför mycket svårt att se att någonting av detta skullekunna leda till förslag för före den 1 januari1999. Det betyder att det inte kan ske något före den1 . Om något förslag kommer med anledningav denna utredning kommer det senare.När det gäller rikstrafikens upphandling vill jagbara påminna om att önskemåletutifrån landet nog är att man hade den dubbla summanatt upphandla olönsam trafik för.Anf. 32 () re-plik:Herr talman! Det som vi har sagt är att principernaoch målen trafikpolitiska beslut var bramen att det praktiska genomförandet inte var tillräck-ligt. Man nådde inte målen, och man fullföljde inteprinciperna.Angående upphandlingen är det mycket möjligt från många håll skulle vilja ha den dubbla sum-man, och det är ju därför som jag efterlyser vad detfinns för underlag för att välja just detta belopp. Finnsdet någon ordentlig samhällsekonomisk utredningsom pekar på vilken trafik som skulle behöva upp-handlas?Slutligen, om kan förklara varför maninte vill ha majoritetsbeslut inom EU vore det bra.Anf. 33 () replik:Herr talman! Återigen vill jag beträffande 1988års beslut säga att eftersom ni från början tyckte attbeslutet var bra men att det inte nådde ända fram, vardet synd att ni inte hjälpte till så att vi fick den utvär-dering och den uppföljning som vi eftersträvade underer mandatperiod i regeringsställning . Viblev tvungna att vänta tills vi äntligen fick en social-demokratisk minister som tog tag i detta det förstahon gjorde, så att vi nu har ett bra underlag på bordet.När det gäller rikstrafiken och kostnaderna förden, vet likväl som alla andra riks-dagsledamöter att vi har ett budgetarbete varje höst dåvi lägger fast ramar för olika utgiftsändamål. Vi vetockså, , utan att jag påpekar förmycket, att vi har ett visst problem i ekonomin i dethär landet. har vi enorma önskemål utifrånlandet om att vi skall leva upp till den målsättningsom finns när det gäller köp av olönsam trafik, dvs.som inte är företagsekonomiskt lönsam men ändåmotiverad. Balansen mellan dessa två måste sättasnågonstans. Den har då landat på den nivå som vi förtillfället har. Dagens summa ligger, såvitt jag förstår,på ca totalt sett för all upphand-ling. Då är jag mycket tillfreds med att regeringen iförslaget säger att denna summa bör vara 875 miljo-ner kronor. Det är mycket bra för upphandlingen avolönsam trafik, vilket gör att de utsatta regionerna fårbättre förutsättningar för kollektivt resande.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Jag har tre frågor till första är mycket övergripande, och de två andraär mycket konkreta.Den första frågan är mycket enkelt formulerad.Tror att dagens trafikpolitiska beslutkommer att leda till en bättre miljö i jämförelse med ? får själv bestämma vilket tidspers-pektiv som skall tillämpas.Beträffande den andra frågan skulle jag vilja beJarl att slå upp s. 103 i betänkandet där utskot-tet angående sitt ställningstagande i frågan omBromma skriver:"Enligt utskottets mening måste ett ställningsta-gande till frågan om fortsatt verksamhet vid Brommaflygplats bygga på bl.a. två förutsättningar. För detförsta måste som landets huvudstad tillför-säkras goda flygförbindelser. För det andra måsteArlanda flygplats kunna fylla sin funktion som nav idet svenska flygsystemet. "Här nämns inte med ett ord miljöpåverkan, buller,boendesituation eller regionens egna krav. Då antarjag att dessa saker ingår i "bl.a. två förutsättningar".Jag skulle vilja att litet vidare utveck-lade hur man ställer sig till dessa aspekter i förhållan-de till ett bibehållande av Bromma.Den tredje frågan gäller att har begärtatt barnperspektivet skall vara en del av det sektor-sansvar som varje myndighet har vid trafikplanering-en. Kan jag tolka utskottets text på ett sådantsätt att det kommer att vara så ?Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag är självsäker, . Detta beslut kommer att leda till en bättre miljöinom transportsektorn. Det är bara så, om riksdagensbeslutar i enlighet med regeringens och utskottsma-joritetens förslag och om vi efter höstens val, oavsettregering, följer de riktlinjer som finns i detta förslag.När det gäller är det egentligen en frågasom skall ställa till företrädarnaför den stad som vi nu befinner oss i. Allt som gällerBromma vilar egentligen på förutsättningarna för hurstockholmarna kan lösa transporter till och från dennahuvudstad. Vi socialdemokrater har länge sagt att vianser att bör läggas ned. Flygplatsen liggerstörande bullermässigt och miljömässigt olämpligt.Men vet vi att det finns ett stort behov av atten stad av storlek måste ha flygkapacitet irelativ närhet för att hela samhället skall fungera.Frågan ligger alltså på stockholmarnas eget bord omde vill, kan osv. ta bort som flygplats och iså fall ersätta den med någon annan lämplig flygplatsi regionen. Men både och jag vetatt det inte finns något politiskt parti i de närliggandekommunerna som är villigt att ha en flygplats i sinregion.Ute i landet, det vet vi, vill varje kommun ha enflygplats. Det är skillnaden mellan landsorten ochstorstaden. Jag tror att skallövertyga sina medarbetare och alla politiker i hennesegen valkrets. Då kan vi kanske lösa Brommaproble-matiken.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Jag fick inget svar på min fråga ombarnperspektivet.Det är intressant att lyfter fram bety-delsen av stockholmarnas egen inverkan på beslutetom en avveckling av eller inte. Så läser mandock inte utskottets text och så har inte de signalervarit som socialdemokraterna på riksnivå tidigare säntut. Det finns alltså en diskrepans mellan vad manunder har hävdat i frågan om Brom-ma. Jag hävdar att det är skillnad mellan att ta hänsyntill vad som sägs här, att kunde fyllasin funktion som nav i det svenska flygsystemet, ochstockholmarnas behov av en bullerfri miljö och avbostäder t.ex. Det är upp till stockholmarna själva attavgöra vad som skall göras med den marken, tyckerjag.Jag är glad över att vi har fått klarhet här,nämligen att det är hos stockholmarna som bollenligger, inte hos t.ex. affärsresenärer från västra . 37 () replik:Herr talman! Jag börjar med barnperspektivet såatt jag hinner med det innan det börjar blinka förmycket här och jag blir stressad av lamporna framförmikrofonen på mitt bord.Jo, , jag anser, och jag tror attockså utskottet gör det, att i sektorsansvaret för ligger också det stora hänsynstagande sommåste till för en sådan anpassning av kollektivtrafikenatt även barnen, de mindre i samhället, har goda möj-ligheter att använda sig av detta trafiksätt.Slutligen återigen några ord om . Histo-riskt sett har socialdemokraterna tagit beslut om ennedläggning av . Men en ministersom kom 1991 ändrade på detta, tecknade nya avtal,har förlängt avtalet osv. Vi socialdemokrater anser attBromma flygplats i princip borde läggas ned därföratt den ligger på fel ställe. Men så länge vi inte harkompletterande möjligheter att från andra delar avlandet flyga till huvudstaden måste, tyvärr, Brommaflygplats vara kvar. Tyvärr, säger jag, för jag skullegärna ha sett att vi fick en flygplats i som ligger litet mera utanför än vad Brommagör.Anf. 38 TOM () replik:Herr talman! Jag skall helt kort kommentera delsdet som berörde, dels den moderata in-ställningen till stöd till kommunala flygplatser. Vitycker att det är fel väg att gå. Även vi inser - och detmåste stå fullt klart för - att det på vissatrafiksvaga sträckor fordras ett skattemässigt stöd föratt bosättning på de här platserna över huvud tagetskall vara möjlig. Men den trafiken anser vi skallupphandlas i konkurrens. Dessutom skall det statligastödet då utgå till trafikutövaren. Linjen mellan och är ett exempel vad gäller den inrikt-ningen. Att ge kommunala stöd till flygplatserna in-nebär bara att man höjer den kommunala kostnadsni-vån. Varför i Herrans namn skall vi ge stöd exempel-vis till ? Det finns inga regionalpoli-tiska skäl för det.När det gäller busstrafiken välkomnar vi att mannu lyfter bort skadlighetsprövningsrekvisitet men vitycker att man borde gå ännu längre. Inte minst i ochmed länsreformen har det blivit mycket stora län. Mitthemlän omfattar numera halva västra . Det äralltså mycket stora områden där man har bytt ett tidi-gare statligt monopol mot, som det nu är, ett lands-tingsmonopol. Vi tycker att det ena är lika felaktigtsom det andra. Därför menar vi att skadlighetspröv-ningsrekvisitet även skall upphävas för trafikhuvud-männen.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag förstår nog inte riktigt, men jaghar tagit del av, hur moderater ofta funderar - är detså att kommuner och landsting har utgifter, betyderdet med en gång ökade skatter. Men, Tom , it.ex. den kommun som jag kommer från, Torsbykommun i norra , har vi linjefart med flygtack vare att kommunen så att säga har kostat på sigen något så när hyfsad flygplats. Generellt statsbidragskulle nu alltså ges till de kommuner som har flyg-platser.Det handlar inte om statsbidrag till flygtrafiken.Den får, som Tom säger, också bedrivas ikonkurrens och under de förutsättningar som olikaflygföretag har. Det handlar i stället om stödet ut tillkommunerna. Det betyder att en kommuns ytterligarekostnader för sådant här kan lindras genom dettastatsbidrag. Därmed bidrar vi till bättre förutsättningarför näringsverksamhet, sysselsättning och allt som harmed rekreationsresande att göra ute i de glesarekommunerna. Därför anser jag att det är värdefulltmed ett sådant här bidrag. Jag är tacksam för att detnu föreligger ett förslag som, om det genomförs, be-tyder att vi höjer bidraget till 115 miljoner kronor.Herr talman! Jag tappadebort vad jag skulle säga när lamporna på mitt bordbörjade blinka, så jag låter Tom få ordet.Anf. 40 TOM () replik:Herr talman! Låt mig inleda med det som JarlLander tappade bort så att han kan fundera på det. Dethandlar om skadlighetsprövningen och om slopandetav denna även när det gäller länshuvudmännen.Beträffande stöd till kommunala flygplatser är er-farenheten, tämligen generellt, att ger man statligastöd så har den generella kostnadsnivån en tendens attstiga. Det är inte längre riktigt lika intressant att drivaeffektiva verksamheter eftersom andra i alla fall stårför kostnaden.Frågan om bussbeskattningen har berörts här. Ef-tersom det sitter en utredning som närmare tittar påvägtrafikbeskattningen, speciellt för bussar, tycker viatt det vore rimligt att härleda den frågan till sittandeutredning i stället för att nu komma med ett plötsligtbeslut utan att det finns ett bättre underlag än det somsägs i detta betänkande.Man vill ju ändå inte fullt ut ta ett beslut. Vissabussar skall beskattas hårdare, medan andra inte skallbeskattas. Man kommer alltså med en konstig kon-struktion för hur länshuvudmännen skall kompenserasför den busstrafik som de själva hanterar. Det här blirrörigt och oklart. Antagligen blir det också i slutändanfel. Därför tycker vi att sittande utredning borde ta ettsamlat grepp i frågan.Anf. 41 () replik:Herr talman! Det är säkrast att jag börjar med detsom jag tidigare tappade bort, nämligen med skadlig-hetsprövningen. Det är väl ändå så, Tom , attvi bägge vill slå vakt om att de skattepengar som finnsi samhället används på bästa möjliga sätt. Till stor delbedrivs ju kollektivtrafiken lokalt och regionalt medhjälp av skattemedel. Därför tycker vi att det finnsanledning att slå vakt om kollektivtrafiken, för det ärden trafik som samhället har ansett är nödvändig iregionen. Således bör en skadlighetsprövning testasmot den trafiken, oavsett om den är spårbunden ellerom den är gummihjulsbunden. Vi föreslår alltså attriksdagen fattar beslut om att skadlighetsprövningenskall vara kvar gentemot trafikhuvudmännens trafik.Att kommunerna skulle slarva med hanteringen avpengar på grund av att de får statsbidrag är något somjag inte tror på, Tom ! Jag tror mera på delokala politikerna ute i landstingen och kommunerna.Jag tror inte att de nonchalerar några kostnader utifrånom de har fått statsbidrag eller inte. Däremot kan mankanske förverkliga ytterligare någon sak ute i gles-bygden genom att kommunen får statsbidrag. Jagtycker att det för oss samlat borde ligga i vårt intresseatt hjälpa till när det gäller att med statliga medelfördela inkomster och utgifter på ett rättvisare sätt såatt även glesa bygder får möjligheter till flygplatser.Slutligen till bussbeskattningen, Tom Heyman.Egentligen skulle man ha kunnat göra som TomHeyman säger. Men vi är ändå överens om att vägtra-fikskatten för bussar är oförskämt låg . Det finnsett utrymme som inte kommer att påverka trafik, re-sande eller någonting annat. Därför kan vi ta det be-slut som ligger på bord.Anf. 42 () re-plik:Herr talman! Jag vet inte om missförs-tod mig eller om jag missförstod när detgäller de övergripande målen. Min fråga handlar inteom när vi skall besluta om nya mål. Den handlar omnär vi skall förverkliga de mål som vi beslutarom. Då är det inte riktigt ett svar att säga att vi skallgöra det nästa gång vi fattar beslut om nya övergri-pande mål. Då blir det ju fel. Jag upprepar därförfrågan.Jag vill också uppmärksamma att det blir en ännumer absurd situation om vi vid nästa tillfälle när viskall besluta om nya övergripande mål gör sammamisstag som vi gjorde den här gången, nämligen att vibörjar med ekonomin och fördelningen av pengarnainnan vi har diskuterat målen. Då hamnar vi i sammaknipa igen. Vad tänker göra för att vi inteskall hamna i samma situation vid nästa tillfälle när viåterigen skall diskutera de övergripande målen?Men framför allt: När skall vi förverkliga de över-gripande mål som vi beslutar om?Anf. 43 () replik:Herr talman! Egentligen skulle man kunna säga attmålstyrning, inriktningsbeslut och anslag till olikainvesteringar är som diskussionen om hönan ochägget; det går runt . Först har man en höna,sedan ett ägg och sedan en ny höna av ägget och ettnytt ägg av hönan.Samma sak här. Vi beslutar nu om transportpoli-tiska målsättningar som kommer att gälla vid nästabeslutstillfälle angående inriktningen av hur de natio-nella medlen skall fördelas ute i samhället. Nästa gångvi fattar ett beslut som handlar om fördelning av me-del har vi alltså att ta hänsyn till de målsättningar vinu har beslutat om.Om jag sade på något annat sätt från talarstolenförut beklagar jag det. Jag hoppas att det här är tydligtnog. beslutar vi om mål, nästa gång beslutar vi ommedlen. Och skall medlen fördelar utifrån de mål-sättningar vi har antagit.Anf. 44 () re-plik:Herr talman! Man kan ju tycka att det här är attpeta i petitesser. Men jag tycker inte det. För ett drygtår sedan pratade vi här i kammaren om fördelningenav ekonomiska resurser till olika delar i transportsek-torn. I den diskussionen var det mycket som vi avslogmed hänvisning till att vi skall besluta om deövergripande politiska målen. avslår vi en hel del, t.ex. motionskrav, med hänvisning tillatt de ekonomiska resurserna redan är fördelade ochatt vi därför inte har någon möjlighet att förändrasituationen.Den här perioden och den fördelning vi har gjortsträcker sig . pratar om hönanoch ägget. Jag vill inte prata om hönan och ägget. Jagtror nämligen inte att det är så. Jag tycker att manskall börja med att diskutera de övergripande politis-ka målen. Sedan får man titta på vad det är för eko-nomi vi har tillgång till, och därefter får man fördelade ekonomiska resurserna utifrån de övergripandemålen.Jag tycker faktiskt uppriktigt sagt - och det har jagsagt här i kammaren - att vi har bak-bundit oss själva i den här diskussionen. Det tyckerjag är mycket olyckligt. Dessutom förvärras situatio-nen av att betänkandet vi diskuterar innehållerså litet av konkreta förslag på hur vi hade tänkt oss attuppnå målen. De är viktiga, även om de är övergri-pande.Jag är rädd för att det här kommer att skada tra-fikpolitiken och att det inte är som sadetidigare. Han var säker på att det kommer att gynnat.ex. Jag är rädd för att så inte kommeratt vara fallet.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jodå, , jag är över-tygad om att det kommer att gynna också miljömålenom vi vid nästa planeringstillfälle tar hänsyn till demålsättningar vi nu lägger fast med det här betänkan-det.Att besluta om planeringsperioder ärnödvändigt för att vi skall kunna ha en lång framför-hållning, för att stora tunga projekt skall kunna plane-ras.Men vi gör ju i princip en omplanering varje bud-getår. Vi gör också omplaneringar i princip vart tredjeår. Det gör att det finns möjlighet framöver att vidfördelningen av medlen ta hänsyn till de målsättningarvi nu fattar beslut om. Att vi vid inriktningsbeslutsde-batten som vi hade inte kunde ta ställning tillsådana saker som hade med målsättningar att göraberodde på att vi då väntade på det här betänkandet,den här propositionen från regeringen. Då blev det såatt vi bara kunde fördela vissa medel, och så fick vibordlägga andra frågor.Nu vänder vi på det. fattar vi de här besluten,och så bordlägger vi i princip alla önskningar ommedel till regionala och lokala projekt. Jag tycker attdet är en naturlig form att först besluta om målen ochsedan medlen. Det blir ju på det sättet.Men ibland väntar vi på ett nytt målbeslut, och dåser det ut som om vi beslutar om medlen före målen.Men det är ju inte riktigt. Vi har alltid någon form avmål även före den medelsfördelningen.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag skall begränsa mig till en fråge-ställning. Det här betänkandet heter Transportpolitikför en hållbar utveckling. Jag kan nog tänka mig attdet kanske är politik för en hållbar utveckling. Mendet är inte politik för ett decentraliserat samhälle i enhållbar utveckling. Miljömålen och de regionala må-len är alldeles för dåligt accentuerade.Det tog också mer eller mindre upp isitt anförande. Han sade, beträffande en positiv regio-nal utveckling och regionala mål, att det måste tasfram metoder och mätningar.Det finns ju inte ens etappmål . Jag tror attdet måste tas fram fler metoder och mätningar, och demåste genomsyras av en regionalpolitisk syn. Jagtycker nästan att det är litet genant att det inte ensfinns etappmål när det gäller den regionala politiken,som för mig definitivt är kopplad till och en förut-sättning för en god transportpolitik.Min fråga lyder så här: Är beredd attfortsätta arbeta för och verkligen se till att den kortarubriken ges innehåll, så att man utjämnar skillnaderoch långa avstånd mellan landets olika delar och så kompenserar nackdelarna med de långa trans-portavstånden?Anf. 47 () replik:Herr talman! Låt mig ge ett kort svar till SivertCarlsson. Jag är beredd att arbeta för att regionalpoli-tiken får ett större inflytande i fördelningen av medlenbåde för kollektivt resande och annan resandeform isamhället.Anf. 48 () replik:Herr talman! Då förutsätter jag att delar min uppfattning att regionalpolitiken i dethär fallet har fått en alldeles för undanskymd plats.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om att den har enundanskymd plats. Men det beror ju bl.a. på det jagsade i mitt anförande. Vi har inte några medel ochinte möjlighet att göra mätningar. Men vi skall plockafram det ganska omgående. Då tror jag att vi får enbättre fördelning eller kanske möjligen ett svar på omfördelningen är sned eller inte.Anf. 50 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det var - den16 - som vi den dåvarande regeringen ochden dåvarande kommunikationsministern fick enbeställning av och den här kammaren. Detsom då beställdes var en kommission med uppgift attutarbeta en nationell plan för kommunikationerna iSverige.I den riksdagsdebatt som föregick det beslutet sa-de den dåvarande ordföranden i trafikutskottet - hanvar socialdemokrat och hette -bl.a. följande:1988 års trafikpolitiska beslut syftade till att upp-nå en helhetssyn på gods- och persontransporter,inkluderande hamnar och sjöfart. Detta bör ligga tillgrund för kommissionens arbete.Han menande naturligtvis, precis som flera talarehar sagt, att det inte riktigt hade gått att uppfylla dengrund som fanns i det riksdagsbeslutet, och var detdags att faktiskt komma till skott.Det var alltså inte efter valet, som på-stod , som det här riksdagsbeslutet kom till, utandet var före valet . Det kom inga direktiv och detkom ingen utredning under den dåvarande regeringen.Det kan jag i och för sig förstå. Den dåvarande rege-ringen ägnade sig väl åt att grunna över att man hadeett budgetunderskott på av BNP. Det var väl detsom upptog tiden fram till valdagen.Därför är det roligt att kunna vara med i de-batten och lägga fram den plan som presenteras ipropositionen Transportpolitik för en hållbar utveck-ling. Grunden för förslagen i propositionen, och somjag hoppas att ställer sig bakom, är en hel-hetssyn på transportsystemet och samverkan mellantrafikslagen, något som efterlysteoch som ställer sig bakom. Vi skall skapaett väl fungerande transportsystem där de olika trans-portslagen kompletterar varandra och där det skapaskonkurrens mellan systemen i stället för mellan varjetransportslag. Det är många som har skällt på , och det tycker jag är orättvist.Kommunikationskommittén har gjort ett mycket braarbete just när det gäller att se systemet i dess helhetoch att se hur viktigt det är att de olika transportsla-gen samverkar. Sjöfarten, t.ex., har en viktig roll attspela i godstransportsystemet. Den får nu en aktiv rolli infrastrukturplaneringen så att de strategiska ham-narna försörjs med väl fungerande landanslutningar.Sedan är rederistödet en helt annan fråga som kom-mittén inte hade i uppdrag att diskutera.Men det är intressant att lyssna till debatten. Påena sidan finns , Vänstern och Miljöpartietoch och på andra sidan finns Mode-raterna och . Man kan undra omdet är som utgör ellerom representeras av det som står i reser-vationen. Det är flera som har tagit upp detta tidigare,och det ger sig väl när ni skall rösta.Utgångspunkten för propositionen och för den na-tionella planen är en del i arbetet med att skapa ettekonomiskt, socialt, kulturellt och ekologiskt hållbartsamhälle. Transportpolitiken är viktig för att manskall kunna lösa sådana centrala politiska frågor somjobben, välfärden och miljön på ett bra sätt. Däremothar transportpolitiken i sig inget egenvärde. Den är tillför att lösa andra viktiga frågor i samhället.