prot · GL0999 · 1998-04-29 00:00:00 — Här kan man läsa förskönandeoch förhärligande ordalag om "sinnesvidgande dro-ger" som "kan frigöra folk, kan bidra till att vi börjarrespektera oss själva, varandra och planeten vi borpå".Det här ser jag som ett hot mot den inre miljön -ett andligt Tjernobyl! Och hur skall de som saboteratsin inre miljö kunna hantera den yttre miljön ochrespektera den jord vi bor på?Det är upprörande om dessa åsikter får tillfälle attslå rot hos ungdomarna i . Vi kan bara anavilken själslig miljöförstöring det skulle bli. Vi somhar kämpat i den här för att skärpa lagstift-ningen kring narkotika och syntetiska droger kan baraana oss till vilken lavin som kommer farande mot oss.Det sägs att och Lufthansa står bakomden här kampanjen, men det är lögn. Lufthansa hardementerat, och har t.o.m. polisanmältden anonyma organisationen, som uppmanar folk attskicka in som stöd på ett icke offentligt postgi-ronummer.Fru talman! Så sent som för två veckor sedandeklarerade man från den här talarstolen att Sverigemåste fortsätta att aktivt driva sin inställning i narko-tikafrågor internationellt, bl.a. inom FN, ,nordiskt samarbete och i EU. Men hur skall det gå tillom vi överlåter besluten till EU?Det ligger starka krafter bakom en avkriminalise-ring av lätta droger i EU. Multimiljardären nämns som en av dessa krafter, liksom vissaEU-politiker som profilerat sig genom att gå ut ochsjälva sälja knark på gatan. Det här handlar helt enkeltom en marknad, om business. Intensiv lobbyverksam-het bedrivs inne i . Man har t.o.m. ettrum där sitter, dvs. den organisation som villavkriminalisera lätta droger. har t.o.m. skickatut post med parlamentets brevhuvud. Efter en aktionfrån svenska parlamentariker blev det åtminstone slutpå detta, dvs. att det skickades ut post från som förespråkade legalisering av lättadroger.Det otäcka är att man kan se en tydlig tendens:Samma krafter som står bakom liberalisering när detgäller droger återfinns också bakom legalisering avprostitution. Är det detta som kallas frihet för indivi-den och respekt för oss själva?EU är ingen välfärdsunion utan en marknadsuni-on. Den står för nedrustning av välfärden och upp-rustning av försvaret utåt mot tredje världen, motfattiga och nödlidande.Muren som en gång revs - - harbyggts upp igen, osynlig, i och med Amsterdamför-draget. Men är det EU som inte släpper inflyktingar. Friheten är för de rika och stora, inte för defattiga och små.Dessutom innebär Amsterdamfördraget att Sverigeavhänder sig sin suveränitet på handelsområdet. Detär kommissionen som för vår, dvs. unionens, talanbåde i världshandelsorganisationen och i andra han-delspolitiska sammanhang. Kommissionen kommer iframtiden att kunna sluta handelsavtal som omedel-bart kommer att träda i kraft utan att medlemsländer-na får chansen att själva ta ställning i frågan på natio-nell nivå. Den kommer att ges ensamrätt att förhandlaäven på områden som tjänstehandel, immaterialrättoch direktinvesteringar för att effektivisera relationer-na.EU:s handelspolitik har orsakat stora skador, bådei form av försämringar för konsumenter i ochi form av utsugning av tredje världen. Att gerupp all solidaritet med tredje världen för att i ställetställa sig bakom de forna kolonialländernas handels-politik är ett bakslag utan like, anser vi i Miljöpartiet.Jag vill också nämna något om Euratomfördraget.Miljöpartiet anser att det är föråldrat och inte passarin i ett ekologiskt hållbart samhälle. Att utvecklakärnkraften och låta alla inom unionen ha tillgång tillklyvbart material är inte något som vi förespråkar.Tvärtom vill vi avveckla kärnkraften globalt. Allkärnkraft är farlig, även den svenska, vilket vi fickveta när vi läste i tidningarna om Oskars-hamn 2 och om att också har en så dåligberedskap. Men jag har tidigare stått här i kammarenoch talat om osäkerheten i de svenska kärnkraftverkenoch att den kan variera med faktor 100.Jag vill understryka att vi i också äroroliga för det Euratomdirektiv om friklassning,96/29, av radioaktivt material som är på gång attundertecknas. Kommer vi med detta förslag att fåprodukter med radioaktivitet, t.ex. i leksaker, mat ochandra varor? Vad betyder Euratomdirektivet i prakti-ken? Direktivet undantar svagt radioaktivt materialfrån reglering. Stora mängder avfall får spridas fritt -deponeras, återvinnas och återbrukas - utan att detens anmäls. Det handlar om låga strålningsnivåer,men material som friklassats kan innehålla heta ocht.o.m. Ingen kan veta var de ham-nar. Radioaktivt material får brännas som sopor ellerlämpas ut i landskapet som fyllnadsmaterial. Vi ut-sätts därigenom för strålning genom förbränningsga-ser och sot eller dammpartiklar i luften. Dessa kan viandas in eller svälja. Om en het partikel fastnar ikroppen kan den göra mycket stor skada. Direktivetförbjuder avsiktlig tillsats av återvunnet radioaktivtavfall i tillverkning av konsumtionsvaror. Men medokontrollerad spridning kan sådant material ändå dykaupp i t.ex. konservburkar och leksaker utan att någonvet om det.Jag kan inte se att vi blir mer skyddade som kon-sumenter, vilket utrikesministern sade, genom Ams-terdamfördraget. Detta framhävs också i betänkandet.Tvärtom flyttar man makten från konsumenterna tillEU:s stats- och regeringschefer som inte har sinaväljare i . Och ingenting tyder på att en majori-tet av EU:s medlemsfolk drömmer om ett Europasförenta stater. De flesta opinionsundersökningar tydersnarare på motsatsen. Skepsisen mot ett allsmäktigtEU är utbredd.Med det anförda yrkar jag bifall till reservationer-na 19 och 28.Anf. 155 ():Fru talman! Ett grönare är ingen konstitu-tionell fråga. Det är en sakpolitisk fråga. Jag tror attmycket av förvirringen runt Amsterdamfördragetberor på att det är en salig blandning av konstitutio-nella och sakpolitiska frågor. Jag beklagar dennasammanblandning, eftersom den leder till att manblandar ihop politikens form och politikens innehåll.Jag tror inte att det går att köpa sakpolitiska förde-lar utifrån att man avstår från suveränitet. Sakpolitiskafrågor finns det i all evighet, men de konstitutionellafrågorna har sin begränsning. Detta är ytterst beklag-ligt. Den utveckling som vi nu går igenom innebär attden konsensus som har varit i om demokratinhåller på att försvinna.Jag skulle vilja referera några vetenskapliga av-handlingar som ha lagts fram där mantar upp just demokratiaspekten.Jag skall börja med som harskrivit en doktorsavhandling som heter Så gott somdemokrati. I en artikel i menarhon att regeringen mörkat folkstyrets minskade kon-troll över EU-besluten. Ur debatten utläser hon enrädsla för folkstyrets konsekvenser, och hon menar attmedborgarinflytandet upplevs som ett hot mot EU:ssakpolitiska framgångar. Hon säger också att begreppsom effektivitet och handlingskraft i stället sätts icentrum. Paradoxalt nog beskrivs det som demokra-tivinster, fortsätter Linköpingssociologen indignerat.Oroväckande nog, menar hon, vill inte Sverigespolitiska elit kalla saker vid deras rätta namn. Över-statligheten tonas ned, hävdar hon.Hon säger att det inte ger någon demokratisk kon-troll över EU:s överstatliga delar. fattarövernationella beslut i en mängd frågor, men detdemokratiska ansvarstagandet sker nationellt. Politi-ken separeras från demokratin.Detta är ganska allvarligt.Nästa vetenskapsman som jag vill referera ärSverker som inte är helt obekant här ikammaren. Han säger bl.a.:Möjligheten att fatta överstatliga beslut svarar intemot möjligheten till demokratiskt ansvarsutkrävande.Därigenom främjas ett politiskt innehåll, som - enligtunionsorganen och medlemsländernas regeringar -ligger mer i linje med det allmänna bästa än vad enpolitik utan bindande överstat skulle göra. Aktörernaanser detta oavsett vilka historiska och statsrättsligamotiv som i övrigt kan tänkas vägleda dem. Poängenär att det allmänna bästa bedöms vara avsevärt svåra-re att främja inom ramen för en ordning, där ävenöverstaten kan ställas till demokratiskt ansvar. Det gårmed andra ord att bedriva en effektivare välfärds- ochtillväxtpolitik, tror politikerna, om valmanskårenpressas tillbaka till en mer undanskymd ställning.Jag vill upprepa det sista: Om valmanskåren pres-sas tillbaka till en mer undanskymd ställning.Nästa referat kommer från SNS Demokratirådsrapport . Den är gjord före ,men det finns ingenting i som kor-rigerar den analys som gör av densvenska demokratin.Man har satt upp tolv olika kriterier där man harbedömt EU:s funktionssätt demokratiskt sett. Och i tioav dessa kriterier gör man tummen ned. I två kriteriergör man tummen upp. Ett av de kriterier som man görtummen upp för är rättssäkerheten. Där säger man:Här fungerar EU väl så bra som och övri-ga medlemsstater.Kanske är det en kritik mot och övrigamedlemsstater. Detta har ju hänt - hargodkänt att vi får ha kvar vårt systembolag. Jag tyckeratt det är bra att vi får ha Systembolaget kvar. Mendet är alldeles uppenbart för var och en som kastat enblick på att detta inte är fören-ligt med . Vad innebär då detta? Jo, detinnebär att fattar politiska domslut.Det är ingen god grund för rättssäkerhet. Jag anserdärför att det elfte argumentet i rap-port har fallit igenom.Forskarna - , ,och - drarslutsatserna att de på snart sagt varje enskild punkt isin genomgång kan registrera ett mer eller mindreallvarligt tillkortakommande. EU lider således inte avett demokratiskt underskott utan av flera.Min slutsats av det som hänt är att det inte är dennya demokratisyn som smugit sig på oss som formatEU. Det är i stället legitimeringen av EU-medlemskapet som har format en ny demokratisyn,som jag ser som klart oförenlig med den svenskatraditionen. Det anmärkningsvärda är att denna de-mokratisyn mycket väl sammanfaller med den demo-kratisyn som rådde före . Då sågman folkligt inflytande som en belastning och effek-tiviteten som det viktigaste kriteriet. stäm-mer också den nu rådande synen på ekonomi med denekonomisyn man hade före . Kan-ske är detta kommunicerande kärl. Mycket talar fördet. Men det tarvar ytterligare debatt och analys föratt vi skall kunna få det riktigt klart för oss.Fru talman! EU-systemet bygger på diplomati.Diplomati förutsätter slutenhet, och slutenhet är oför-enligt med demokrati. Tyvärr måste man konstateraatt EU är ett elitprojekt som kommer att få utomor-dentligt svårt att finna legitimitet i med tankepå den historia vi har. Vi har en folkrörelsedemokratisom fått verka här och med god fram-gång. Människorna ställer större krav på demokratioch medinflytande än vad EU kan erbjuda. Därför, frutalman, yrkar jag bifall till reservationerna 5 och 8,där min motion i ämnet bifalls.I detta anförande instämde . 156 ():Fru talman! Varför är det så bråttom att införaAmsterdamfördraget? Det börjar ju inte gälla förrän ijanuari . Något svar har inte getts under da-gens debatt här i kammaren. Vi har folkomröstat ifrågan om bör bli medlem i EU i enlighetmed avtalet mellan och EU:s medlemsstater.Nu föreligger ett nytt fördrag, Amsterdamfördraget,vilket självfallet kräver en ny folkomröstning.Fru talman! Ett tungt ansvar vilar på regeringen,som har försökt att framställa Amsterdamfördragetsom rätt och bra för . I regeringens materialJag är nyfiken EU - kampanjmaterial, kan man fak-tiskt kalla det - visas på vilka fördelar fördraget inne-bär för bekämpning av arbetslöshet, för att komma årmiljöproblem, m.m. talar verkligheten etthelt annat språk.I sysselsättningskapitlet står att målet skall varalåg arbetslöshet. Hur definierar regeringen det? Hurmånga procent är låg arbetslöshet, och när skall måletuppnås? Verkligheten beskriver en ökad arbetslöshet,och det här inger inte förtroende.Hur kommenterar regeringen att nu kom-mer att förlora rätten till egen miljömärkning? Jagtalar om Krav, Svanen och Bra miljöval, märkningarsom bygger på lokal aktivitet och kompetens. Det ären märkning som vi svenskar litar på. Tror ni somsäger att EU är bra för miljön att förtroendet för mil-jömärkningen kommer att kvarstå om vi tvingas tabort den nationella märkningen och bara ha en EU-märkning?Och det inger absolut inget förtroende när kultur-chefen i stoppar en utställning med kritikav Amsterdamfördraget i kommunens bibliotek. Nejfår inte sägas officiellt. Officiellt får bara sägas ja.Fru talman! Här i kammaren har det tidigare i dagpläderats för skatteväxling inom EU. Miljöpartietdelar gärna med sig av sin kunskap och erfarenhet avhur den frågan kan drivas i . Inom den grönafederationen har vi arbetat fram och antagit en ge-mensam plattform för skatteväxling. Det är gröna från43 europeiska länder som antagit programmet. Nudriver de gröna i frågan nationellt, utifrånnationell kompetens och särart.Jag anser att vi här i mer måste diskute-ra hur de olika ländernas parlament hanterar frågorsom skall upp i , med avspark i vårteget parlament. Fackutskottens ställning måste för-ändras. Det går inte att komma efter hela tiden. Ombeslut skall kunna förankras gäller det här att ligga åri förväg. Jag måste säga att regeringens sätt att hante-ra , med mängder av propositioner ochmed marginellt med tid att hantera dem, inte utgörnågon bra förebild för hur frågor ges möjlighet attförankras folkligt.Ett mycket märkligt påstående som framkommithär och som finns i det jag nog måste kalla pro-pagandamaterialet, regeringens material, är att Ams-terdamfördraget är bra för jämställdheten. Sant ärjämställdhetsfrågorna nu blir överstatliga så till vidaatt ministerrådet skall fatta beslut med kvalificeradmajoritet i frågor som för artikel 119 om åtgärder föratt stärka principen om lika möjlighet och lika be-handling av kvinnor och män. Men generellt kansägas att samhällsbygget EU planeras av män iparlamentet. av kommissionärerna är män, ochderas tjänstemän är till just män. Hur dessaförsamlingar av herrar skall lyckas bevaka och drivajämställdhetsfrågorna på ett mer framgångsrikt sätt änvad vi åstadkommer och har åstadkommit alldelessjälva här i - det är för mig en gåta.Fru talman! Jag efterlyser en bred debatt i de bre-da folklagren. har en av världens bäst funge-rande folkrörelser. Det är där debatten skall föras,precis som inför folkomröstningen. Låt oss ta tid fören bred samhällsdebatt! Jag anser att fördraget utgörett steg mot ett federativt och att vi med detaccepterar mer överstatlighet. Vem vill ha det så?Vem har tillräckligt på fötterna för att argumenteraemot?Låt oss diskutera det här sansat och inte slå var-andra i huvudet. Det här kan bli möjligt om alla nisocialdemokrater, några moderater, enstaka center-partister, folkpartister och kd:are som jag vet villanalysera betydelsen av Amsterdamfördraget förebeslut avstår från att lägga ned era röster ochstår upp för vad ni tycker. Röstar ni nej är det ni somger oss detta rådrum. Då visar ni att lyssnatpå människors osäkerhet och ovilja och fungerat re-presentativt. Då är det ni som medverkar till en vitali-sering av folksjälen. Då är det ni som visar att detlönar sig att rösta i ett riksdagsval, för riksdagsleda-möterna lyssnar och tar ansvar både kollektivt ochindividuellt. Jag har en dröm om ett sådant mod härom i stället för en kollektiv sorg ochkänsla av att det inte spelar någon roll om man röstaröver huvud taget.Fru talman! Med helt olika kulturella bakgrundertvingas vi nu till samma regler. Det här är precistvärtemot det vi här i säger oss vilja arbetaför. Vi vill att beslut skall fattas så nära dem somberörs som möjligt. Platta organisationer är ett hon-nörsord också i ett modernt näringsliv.Det här föråldrade hierarkiska bygget vilar visser-ligen på en gammal vacker tanke om fred men ger störst mest att säga till om och riskerar att görasmå länder till lydstater. Låt oss vända det bygget heltupp och ned. Sedan kan vi samarbeta på lika villkor.EU:s framtid vilar i kunskapsutbyte, inte i likriktning.Tack!Anf. 157 ():Fru talman! Jag vill som den förra talaren uppma-na er riksdagsledamöter som känner er mycket tvek-samma eller negativa till Amsterdamfördraget att vågarösta nej. Vi står inför ett historiskt beslut, ett beslutsom påverkar människor långt fram i tiden, ett beslutsom avgör demokratin i . För många av osssom står inför beslutet känns det som skall ske omnågra minuter ödesmättat. finns det möjlig-heter nu att se till att vi får den tid som behövs för attanalysera i lugn och ro. Jag skulle verkligen viljavädja till er som är negativa: Avstå inte utan rösta nej.Jag tänker kort säga något som den miljögarantisom finns i fördraget. Vi kan se att det på miljöområ-det tyvärr inte går åt det håll som många önskar ochsom många av de politiska vackra fraserna antyder.Det är snarare så att vi bygger fast oss i kemikalie-samhället. Vi kan se att allergierna ökar. Vi kan se attde miljörelaterade sjukdomarna ökar. Vi kan se attden biologiska mångfalden trängs alltmer tillbaka.Det är mycket viktigt att det finns möjlighe-ter för länder att gå före på miljöområdet, att det finnsländer som kan börja bygga det alla säger är nödvän-digt, nämligen ett ekologiskt långsiktigt hållbart sam-hälle. Det blir ännu omöjligare i den superstat som vinu är på väg att bygga. De små stegens tyranni kom-mer att föra in oss i en stat där mångfald blir sällsyntoch enfald vanlig.Den miljögaranti som man nu påstår blir förstärkti Amsterdamfördraget blir snarare omöjlig att använ-da. Det har varit mycket svårt att använda den redantidigare. Många stater har inte vågat försöka användaden därför att man har varit rädd för att miljögarantindå skall avslöjas som den papperstiger den är. EfterAmsterdamfördraget är det bara ord på papper. Detkrävs nämligen i fortsättningen att ett land som vill gåföre och förbjuda en kemikalie, som alla vet är farlig,kan bevisa att just det landet har speciella förhållan-den och vetenskapligt visar att just här krävs ett un-dantag. Det blir kommissionen som skall avgöra omdet skall godkännas. Kommissionen skall "godkännaeller förkasta de ifrågavarande nationella bestämmel-serna sedan den konstaterat huruvida dessa utgör ettmedel för godtycklig diskriminering eller innebärförtäckt handelshinder mellan medlemsstaterna samthuruvida de kommer att utgöra ett hinder för den inremarknadens funktion".Det är den inre marknaden som avgör.Miljön, barnens hälsa, den biologiska mångfalden ochdet framtida ekologiskt hållbara samhället får strykapå foten. Geschäften går före. Det är viktigare attvaror, kemikalier och gifter får röra sig inom degamla gränserna än att vi kan gå före och bygga ettekologiskt hållbart samhälle.Amsterdamfördraget är alltså ytterligare en spik ikistan för dem som vill visa allvar bakom de ord sommånga säger, nämligen att miljöfarorna är de farorsom måste tas på allvar. Det är här vi måste göra enförändring. Superstaten kommer att göra det heltomöjligt för ett land att gå före. Det kommer att göradet mycket svårare att bygga ett ekologiskt hållbartsamhälle i och med att det inte finns en möjlighet fören stat att visa hur man kan gå vidare och gå före.Detta är ett skäl utöver det myckna som sagts tidi-gare om demokratin som gör att det är viktigt att röstanej till Amsterdamfördraget. Låt oss här i tadet historiska ansvaret och ge litet mera tid för att seöver det hela. Ni som är negativa som ,rösta nej i den omröstning som förestår.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutI förhållande till utskottets hemställan gjordes denändringen att yrkandena om bifall till reservationerna1-6 under mom. 1-6 skulle avgöras först. Därefterskulle frågorna om antagande av förslagen till lag omändring i lagen med anledning av anslutningtill Europeiska unionen, godkännande av Amsterdam-fördraget och behörighet att meddelaförhandsavgöranden avgöras i ett sammanhang. Dettabeslut krävde kvalificerad majoritet.Mom. 1 (ändring i anslutningslagen)1. utskottet2. 1 (v, mp)Här togs frågan om avslag eller bifall till motionen ires. 1 om avslag på propositionen i denna del upp.Votering:225 för avslag39 för bifall6 avstod76 frånvarandeKammaren hade således avslagit motionen i res. 1 omavslag på propositionen i denna del.Partivis fördelning av rösterna:För avslag: 122 s, 58 m, 16 c, 18 fp, 11 kdFör bifall: 2 s, 3 c, 17 v, 17 mpAvstod: 2 s, 1 m, 1 c, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 35 s, 21 m, 7 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 2 (folkomröstning om Amsterdamfördraget)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:230 för utskottet38 för res. 25 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 58 m, 16 c, 19 fp, 11 kdFör res. 2: 1 s, 3 c, 17 v, 17 mpAvstod: 2 s, 1 m, 1 c, 1 kdFrånvarande: 32 s, 21 m, 7 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 3 (beslutsprocedur som för stiftande av grund-lag)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:231 för utskottet34 för res. 38 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 58 m, 17 c, 19 fp, 11 kdFör res. 3: 17 v, 17 mpAvstod: 3 s, 1 m, 3 c, 1 kdFrånvarande: 32 s, 21 m, 7 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 4 (beslut om Amsterdamfördraget vid en senaretidpunkt)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:230 för utskottet37 för res. 46 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 58 m, 16 c, 19 fp, 11 kdFör res. 4: 3 c, 17 v, 17 mpAvstod: 3 s, 1 m, 1 c, 1 kdFrånvarande: 32 s, 21 m, 7 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 5 (godkännande av Amsterdamfördraget)1. utskottet2. 5 (v, mp)Här togs frågan om avslag eller bifall till motionerna ires. 5 om avslag på propositionen i denna del upp.Votering:229 för avslag40 för bifall4 avstod76 frånvarandeKammaren hade således avslagit motionerna i res. 5om avslag på propositionen i denna del.Partivis fördelning av rösterna:För avslag: 126 s, 58 m, 16 c, 18 fp, 11 kdFör bifall: 2 s, 3 c, 1 fp, 17 v, 17 mpAvstod: 1 s, 1 m, 1 c, 1 kdFrånvarande: 32 s, 21 m, 7 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 6 (behörighet att meddela för-handsavgöranden)1. utskottet2. 6 (v, mp)Här togs frågan om avslag eller bifall till motionen ires. 6 om avslag på propositionen i denna del upp.Votering:229 för avslag34 för bifall10 avstod76 frånvarandeKammaren hade således avslagit motionen i res. 6 omavslag på propositionen i denna del.Partivis fördelning av rösterna:För avslag: 126 s, 58 m, 16 c, 18 fp, 11 kdFör bifall: 17 v, 17 mpAvstod: 3 s, 1 m, 4 c, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 32 s, 21 m, 7 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 1, 5 och 6 (ändring i anslutningslagen, godkän-nande av Amsterdamfördraget och EG-domstolensbehörighet att meddela förhandsavgöranden)Kammaren hade nu att ta ställning till förslagen tilllag om ändring i lagen med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen, godkännande avAmsterdamfördraget och behörighetatt meddela förhandsavgöranden. I förslagen ingicköverlåtelse av beslutanderätt till EG och , vilket krävde att beslut fattadesantingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ord-ning som gäller för stiftande av grundlag. Av försla-gen framgick att beslutet önskades bli antaget i ettenda beslut. För bifall härtill krävdes att minst trefjärdedelar av de röstande förenade sig om beslutet.Beslut fattades genom omröstning med omedelbarrösträkning.226 bifall40 avslag7 avstår76 frånvarandeTalmannen konstaterade att minst tre fjärdedelar avde röstande hade röstat ja och kammaren hade såledesbifallit utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För avslag: 123 s, 58 m, 16 c, 18 fp, 11 kdFör bifall: 2 s, 3 c, 1 fp, 17 v, 17 mpAvstod: 4 s, 1 m, 1 c, 1 kdFrånvarande: 32 s, 21 m, 7 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 8 (överlåtelse av beslutskompetens)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:229 för utskottet34 för res. 710 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 125 s, 58 m, 16 c, 19 fp, 11 kdFör res. 7: 17 v, 17 mpAvstod: 4 s, 1 m, 4 c, 1 kdFrånvarande: 32 s, 21 m, 7 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3 kdMom. 9 (EU-samarbetets övergripande karaktär)1. utskottet2. 8 (v)Votering:230 för utskottet23 för res. 820 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 58 m, 16 c, 19 fp, 11 kdFör res.