prot · GL09112 · 1998-05-26 00:00:00 — Den är viktig förhela vårt land. I den fördelningen har vi undantagitresurser motsvarande 325 heltidsstuderande. Det harvi gjort för att i samband med ett beslut senare kunnagöra en fördelning; detta när exempelvis olika utred-ningar är klara.Jag räknar med att kunna utnyttja någon del avdessa 325 platser också för en förstärkning av deteologiska högskolor som vi nu talar om. För att un-danröja alla missförstånd vill jag säga att det inte ärfråga om 325 platser men en del av platserna skallkunna utnyttjas också för dessa utbildningar.Anf. 39 ():Fru talman! Så kom det ändå ett besked som,tycker jag, ger en del på hand. Eftersom detta skallprövas i budgetsammanhang behöver inte sista ordetvara sagt. Därför vill jag skicka med en förhoppningom det som jag här har efterlyst, nämligen en rättvisfördelning - dvs. att dessa högskolor, som i och försig länge har bedrivit sin verksamhet på god veten-skaplig nivå och som i dessa yttersta år så att säga fåtthögskolestatus, skall få samma villkor som andrahögskolor. Detta är en ganska rimlig begäran.Statsrådet framförde synpunkter på att det inte ärförbehållet teologiska högskolor att hantera etiskafrågor. Det finns andra discipliner inom vetenskapensom sysslar med det. Det är alldeles riktigt. skallvi ändå veta att det är fråga om små högskolor, menatt ämnen av den här arten också har hög aktualitetparallellt med det teologiska utbildningsutbud somman erbjuder. Det är alltså inget motsatsförhållande iatt man pekar på att man har frågor som har ett all-mänt högt värde i högskolevärlden.Vi hade en debatt här , men eftersom detinte heller då var någon jättepublik nådde det inte allaatt statsrådskollegan tillsammans med utrikes-utskottet pekade på vad det har betytt att folkrörelserpå ideell grund har gått i täten för vissa spetsfrågor. Idetta fall gällde det att göra humaninsatser i . Även om det inte är någon rak parallellskulle jag vilja säga att det har ett viktigt värde attockså det ideella arbetet, alltifrån folkbildning tillhögskoleverksamhet, får samhällets stöd. Rent verbaltfår sådana verksamheter mycket stöd, men det behö-ver också följas upp av ett ekonomiskt ansvar frånstatsmaktens sida.I dagens Utbildningssverige är det egentligenganska orimligt att staten skall förutsätta att samfundtill mer än hälften skall finansiera en öppen högsko-leutbildning med medel som till allra största delenutgörs av frivilliga bidrag från medlemmar och sym-patisörer, skattade pengar för övrigt. Sådan"offervilja" väntar sig samhället inte vare sig av in-dustrin, bankväsendet eller kommunerna. Där utgårdet otvetydigt generösa och rimliga belopp. Det jagskulle vilja plädera för och skicka med är att det blirsamma villkor för denna typ av högskolor, små tillvolymerna men av stor betydelse i ett samhälle somhar stort behov av en diskussion kring de värdefrågorsom är så grundläggande för hela samhället.Anf. 40 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Det är välkommet med öppningen atten god del av dessa över 300 platser som kan tillförasår 2000 kommer att riktas till de här skolorna. Det gervisserligen inte svar på interpellantens fråga, vad somhänder , men det är i alla händelseri den riktning som motionen från oss i olika partieroch interpellanten har velat verka.Ministern sade att det är efterfrågan som bestäm-mer var platserna hamnar. Man måste i alla fall undralitet grand över den tämligen sneda fördelningen när68 000, inte 100 000, utan 68 000 nya platser fördelaspå andra skolor, medan inte en enda plats hösttermi-nen 1998 kan fördelas genom en enkel omfördelninginom utgiftsområde 16. Det hade varit välkommet attredan hösten 1998 kunna peka på att det sker någonupptrappning.Det är, precis som interpellanten säger, inte längreså att dessa högskolor utbildar för internt bruk. Det ärreligionskunskapslärare, präster som går till , studenter som läser enstaka ämnen på de härskolorna och låter dem ingå i en fil.kand. Därför har skolorna öppnat sig för samhäl-let. Samhället har också gett ett ökat mandat ochmåste därför behandla dem på samma sätt som andrahögskolor, precis som har framhållit.Anf. 41 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag håller helt och hållet med om attsamma villkor skall gälla för dessa skolor som förandra högskolor. Det förhållandet att en enskild ut-bildningsanordnare inom högskolan har fått sin ut-bildning godkänd av förutsätter påintet sätt att man skall få statsbidrag. Det finns ingensådan regel över huvud taget. De här skolorna be-handlas precis på det sätt som enskilda utbildningsan-ordnare behandlas inom högskolesystemet. har dehär skolorna fått ett stöd och får platser via beslut.Det finns heller ingenting som säger att man skallha en viss ökning , bara för att andra högsko-lor ökar. Det finns också konstnärliga högskolor ex-empelvis som inte har fått någon ökning. Det görsolika bedömningar. Det är inte bara efterfrågan somstyr, det är också arbetsmarknadsskäl. En tyngdpunkthar lagts på utbyggnaden av naturvetenskap och tek-nik. Det finns också regionala och andra hänsyn somspelar in.Det är precis på det sätt som interpellanten efterly-ser. De här högskolorna behandlas enligt precis sam-ma villkor som andra högskolor. Därmed har de hellerinte någon automatisk rätt till statsbidrag eller en vissökning av det statsbidrag man har. Men som jagredan har framhållit räknar jag med att vi skall kunnagöra en viss ökning med hjälp av de resurser som vihar tagit åt sidan för och att en del därav skallkunna komma de här högskolorna till godo.Till sist vill jag säga beträffande folkrörelsernasroll i största allmänhet, inte minst i biståndssamman-hang, att jag, som väl vet, är synnerli-gen väl förtrogen med detta och anser att de gör ettutomordentligt värdefullt arbete. Jag hade inte möj-lighet att lyssna till i går, men jag ärövertygad om att han uttalar sig i samma riktning. Detär alldeles självklart att det är en stor och viktig del avvårt bistånd. Det är en stor och viktig del av detsvenska samhället. Alla möjliga olika folkrörelserdeltar i detta sammanhang. Jag tror inte att vi kanhitta någon oenighet om detta ens om vi ansträngeross. Men det är inte automatiskt samma sak som attsäga att en viss utbildning som de här rörelserna harrelation till skall ha ett visst antal platser. Det är enviktig fråga, men den har trots allt mindre att göramed den fråga som vi nu diskuterar.Likväl tror jag att vi i grunden är överens. Ävenom jag är säker på att i likhet med deallra flesta andra, både här i och utanförriksdagen, vill ha mer pengar till alla högskolor är viöverens om att de här högskolorna bedriver en brautbildning. Det kan också vara rimligt och riktigt medhänsyn tagen till både efterfrågan och arbetsmarknadatt det sker en viss utbyggnad i samband med denutbyggnad som är planerad för år 2000.Anf. 42 ():Fru talman! Det goda omdömet om den verksam-het som jag har fört på tal väcker naturligtvis en ochannan förhoppning. Det må jag säga till utbildnings-ministern.Sedan säger utbildningsministern, om inte i mäst-rande så ändå i något rättande ton, att det faktum attfolkrörelserna är viktiga, att de har varit policyska-pande i t.ex. biståndsarbetet, inte är någon garanti föratt man skall få ett visst anslag på ett annat område.Men min poäng var närmast att det ideella folkrörel-searbete som i hög grad har gått i spetsen för detinternationella biståndsarbetet, men även varit med iden stora demokratiprocess som vi har haft över dethundratalet år som vi kan räkna med att de fria folkrö-relserna har verkat, är också något av ett kvitto på ochen garanti för att det man i sina bästa stunder håller påmed är till stor samhällsnytta. Med den utgångspunk-ten tror jag inte att det blir så svårt att tänka i positivatermer.Nu sade statsrådet också att det har att göra medefterfrågan, arbetsmarknadens behov osv. Men denutbildning som jag har talat om har en 30-procentigökning . Den har en tillströmning avsökande som inte gått att tillgodose. Den kurs somstatsrådet ägnade sig mest åt i sitt svar, nämligen MR-kursen, hade ett par hundra sökande till ett drygt tjogplatser.Nu räknar statsrådet som sagt var med en uppräk-ning. Eftersom det är en politisk övning vi har just nuvill jag ändå låta detta vara litet av en opinionsyttring,kalla det gärna en påtryckning, för att det här skallsnabbas upp. Regeringen har visat gott prov på attbåde ändra och raska på i en del frågor, och jag villgärna räkna in den möjligheten när det gäller att få enrättvis fördelning för de teologiska högskolor som nubedrivs i frikyrklig regi.Tack, herr statsråd och fru talman!Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1997/98:300 om ut-bildningen av bergsingenjörerAnf. 43 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag avseratt vidta några åtgärder med anledning av finansie-ringen av utbildningen av bergsingenjörer samt möj-liggöra att denna utbildning kan ha en framtid vidLuleå tekniska universitet.Gruvindustrin är en betydande exportbransch, somkonkurrerar framgångsrikt på världsmarknaden. År1997 var den svenska gruvproduktionen av bly-,guld-, silver- och järnmalm den största inom EU.Gruvorna har stor regional betydelse, eftersom de oftafinns i glesbygd eller i områden som skulle ha varitglesbygd om gruvan inte funnits. Det är viktigt förgruvnäringen att ha tillgång till kunskap och kompe-tens för att uppnå en effektiv och lönsam verksamhetoch därigenom bibehålla sin internationella konkur-renskraft.Högskolorna har som bekant en betydande frihetatt dimensionera sina utbildningar efter arbetsmark-nadens behov. Högskolorna har därför möjlighet attanpassa utbildningsutbudet i riktning mot områdendär behovet av arbetskraft bedöms öka. teknis-ka universitet har en tydlig inriktning mot teknik ochnaturvetenskap inom grundutbildning och forskning.Detta märks bl.a. på det sättet att har avregeringen erhållit ett utbildningsuppdrag att exami-nera minst 1 100 civilingenjörer . Den övervägande delen av universitetetsforskningsresurser finns inom det tekniska området.Universitetet har erhållit1 200 nya utbildningsplatser.Luleå tekniska universitet för en löpande dialogmed företrädare för gruvindustrin. Behovet av utbil-dade bergsingenjörer har tidigare av gruvindustrinbedömts till ca 15 personer . tekniskauniversitet har också anpassat utbildningen efter dettabehov. Dimensioneringen av utbildningen har medförtatt den blir dyr i förhållande till den ersättning somuniversitetet erhåller från staten. Det är dock universi-tetet som har ansvar för att i sådana fall omfördelaresurser så att utbildningen är möjlig att anordna.Därutöver ställer gruvindustrin speciella krav på ut-bildningen som, om skulle tillgodosedessa, skulle innebära betydande merkostnader ochbehov av ytterligare omprioriteringar inom universite-tet. Vissa merkostnader som bottnar i gruvindustrinskrav på utbildningen borde industrin kunna bidra till.Svenska gruvföreningen och rektorn för har skrivit till regeringen ochbedömt att behovet av utbildade bergsingenjörerkommer att öka . Behovet bedömstill 30 personer . Det innebär rimligen att kommer att öka antagningen avsökande till bergsingenjörsutbildningen. Kostnadenper student torde då komma att minska och finansie-ringen av utbildningen därmed att underlättas. Rege-ringen kommer därutöver att överväga det påtaladeextra resursbehovet för bergsingenjörer vid Luleåtekniska universitet.Anf. 44 ():Fru talman! Jag får tacka utbildningsministern försvaret. Jag har framställt denna interpellation pågrund av den debatt som förs bland de lokala politi-kerna och även i massmedierna. Dessutom har densocialdemokratiska länsbänksgruppen tagit upp en delav denna fråga i en motion i anslutning till proposi-tionen Forskning och samhälle 1996. Det gällde dåen professur i malmgeologi.Interpellationen har fått rubriken . Det riktiga vore kanske att tala omcivilingenjörer med inriktning på bergsteknik och denforskning och utbildning som har samband med detta.Gruvindustrin är viktig för , särskilt fördess norra del, som jag kommer ifrån. Den har regio-nalt en mycket stor betydelse och är även nationellt avstor vikt, såsom utbildningsministern i sitt svar harpåpekat. Flera svenska och även internationella pro-spekterings- och gruvbolag har visat ettväldigt stort intresse i detta sammanhang. De tror attdet finns en potential för att komma på nya svenskamalmfyndigheter med en mycket stor flexibilitet.Aktiviteten har troligtvis varit så storpå detta område.Ett rubinfynd för en månad sedan i min hemkom-muns grannkommun fick ett rätt stortmassmedialt genomslag. Bergmästaren i har en lång lista på obehandlade ansökningar om nyaprospekteringstillstånd. Detta är väldigt positivt förbygden.Något som oroar oss litet grand - om också kan-ske inte så mycket som framgick av frågan i interpel-lationen till utbildningsministern - är möjligheternaatt upprätthålla nivån på utbildningen, forskningenoch utvecklingen vid tekniska universitet.Utbildningsministern talade i svaret om universite-tets eget ansvar för att omfördela resurser så att detblir möjligt att anordna utbildningen, och det är gi-vetvis bra. Det skall finnas en frihet för profileringinom utbildningsområdet. Det är också glädjande attLuleå tekniska universitet har fått ett mål avseende1 100 civilingenjörer i den tekniskadelen och ett antal nya utbildningsplatser.Det problem som vi vill påtala är dock att det härhandlar om tre olika områden: malmgeologi, gruv-teknik och mineralteknik. Ministern måste kanskegrunna litet över det förhållandet att denna utbildningavser olika delar av samma bransch. För att en brautbildning skall kunna erbjudas fordras det vissa spe-ciella och kostnadskrävande faciliteter. Risken är denatt denna utbildning kan komma till korta i konkur-rensen med andra och mindre kostnadskrävande ut-bildningar som också är viktiga för ochför regionen.Behovet har prognostiserats till totalt ca 30 ut-bildningsplatser, men uppdelade på de olika område-na räcker resurserna kanske inte till för att genomföraen bra utbildning. Vissa grenar av sådan här utbild-ning kan inte tillhandahållas, t.ex. utbildning ifyndighetsutvärdering.Det är tillfredsställande att utbildningsministern isitt svar anger att han kan överväga det påpekadeextra resursbehovet. Jag fortsätter i ett senare anfö-rande.Anf. 45 ():Fru talman! Jag kommer ifrån kommun,som är mycket beroende av gruvnäringen och dessfortlevnad, och det är därför som jag har anmält migtill den här debatten.Jag instämmer i allt det som har sagt,men jag vill kommentera det på ett något annat sätt.Som framhållits här är gruvnäringen viktig. Denhar också tidigare varit viktig och kommer att fortsät-ta att vara det för malmfälten och för hela Norrbotten.Vi har i och kommuner . I har vi också Bolidenskoppargruva . Det är fråga om både tekniskt ochekonomiskt väl utvecklade företag, som klarar attkonkurrera tack vare forskning och utveckling och enlångt driven effektivisering.Den tekniska utvecklingen går framåt,och behovet av väl utbildad personal i gruvindustrinökar. I har ett nytt pelletsverk byggts och enny huvudnivå invigts. Även Malmbergsgruvan kom-mer att få en ny huvudnivå och ett nytt pelletsverk. ILuleå har vi och en ny malmhamn.Forskning och prospektering är en viktig del igruvnäringen. I ligger forsk-ningsstation, som samverkar med tekniskauniversitet. Forskningen är främst inriktad på föräd-ling av järnmalmsprodukter, men man lägger också utforskningsuppdrag på andra företag och institutioner.Numera bryts också hematitmalm, vilket har möjlig-gjorts tack vare stora insatser för åstadkommande avförbättrad processkontroll och anrikning av dennamalm.Boliden bedriver en mineraltekniskforskning som främst är inriktad på processer i an-slutning till utvinning av sulfidmalmer men ävenforskning på uppdrag från externa kunder. Bolidensamarbetar också med LTU.Den tekniska utvecklingen i och Bolidenspelar också en avgörande roll för hela den tekniskautvecklingen i dessa kommuner. Teknikkraven inne-bär att underleverantörerna också måste satsa på tek-nikutveckling.Gruvnäringen är en framtidsbransch. Nya fyndig-heter upptäcks, prospekteringen ökar. Vi tror att nyagruvor kommer att öppnas. Med det ökar behovet avväl utbildad arbetskraft.Fru talman! Inlandskommunernas stora problem ärutflyttningen. Ungdomarna utbildar sig på andra orteroch kommer sedan inte tillbaka till hemkommunen.Ett sätt att behålla ungdomarna är att utbildningarnabedrivs på orten. Det skulle också vara lättare attrekrytera elever från gruvorterna till t.ex. bergsingen-jörsutbildningen om utbildningen bedrivs på hemor-ten. Förutsättningen för utbildningar finns, vilket jaghar beskrivit tidigare.Hur ser regeringen på möjligheten att bedrivabergsingenjörsutbildning och geologutbildning iMalmberget i samverkan med i ?Även andra utbildningar som riktar sig till gruvin-dustrin kan komma i fråga. Det borde vara naturligtatt ha utbildningarna på de orter gruvorna finns.Anf. 46 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill hålla med både ochBirgitta Gidblom om betydelsen av gruvnäringen. Detär viktigt att påminna om detta. Inte minst när vi nu -med all rätt - talar om IT-industrin och högteknologiosv. har vi en tendens att glömma bort de gamla nä-ringarnas fortsatta betydelse, inte bara regionalt menockså för hela ekonomi. Dit hör i högstagrad gruvnäringen. Det pågår en sofistikerad utveck-ling inom gruvnäringen som säkert kommer att varatill gagn för både samhället i stort som regionalt.För det behövs välutbildad arbetskraft. De samla-de beslut som på regeringens förslag harantagit och kommer att anta innebär en oerhört kraftigutbyggnad av civilingenjörs- och högskoleingen-jörsutbildningarna i . I början av nästa sekelkommer det att finnas ungefär dubbelt så många civil-ingenjörer och ingenjörer i arbetskraften som detfanns . Snabbare än så går detinte att bygga ut en utbildning.Regeringen har satsat kraftfullt på tekniskauniversitet med en utbyggnad på 1 200platser. Till det kommer - som offentliggjordes nyli-gen efter en uppgörelse med - en ut-byggnad på ytterligare 500 platser. Till det kommervissa extra satsningar på forskningssidan till Luleåtekniska universitet.Sammantaget är detta en kraftfull satsning för attgöra det möjligt att utnyttja våra naturtillgångar på ettsofistikerat och ekonomiskt effektivt sätt. Det är helt rätt, som påpe-kar, att det inte är en entydig utbildning utan kaninnehålla olika moment. Just därför är det inte lämp-ligt att regeringen talar om exakt hur många som skallutbildas och på vilket sätt. Det gör vi aldrig. Det ärhögskolornas sak att sköta den saken. Jag är heltövertygad om att ocksåsköter detta bra. Men det kan inte uteslutas att gru-vingenjörer kommer att utbildas på annat håll i Sveri-ge - det kan vara civilingenjörer och ingenjörer somär lämpliga att arbeta i gruvnäringen. Om de skallarbeta i gruvnäringen är det sannolikt att de måstebefinna sig där gruvorna finns. Även om det utbildassådana ingenjörer i , måste de faktiskt åkatill gruvområdet. Man behöver inte vara orolig för attde inte skulle komma till gruvorna. Även i detta fall ärdet högskolornas sak att sköta frågan. Jag är heltövertygad att så kommer att ske - även i ljuset av nyaresurser.Vi är beredda att pröva frågan om de särskildakostnaderna. Båda interpellanterna är säkert medvetnaom att det sker en restriktiv prövning när det gällernya kostnader. Det beror på saneringen av ekonomin.Vi vill inte komma in i ett nytt "gruvhål" av ofinansie-rade utgifter. Men vi kommer att pröva frågan i posi-tiv anda.Anf. 47 ():Fru talman! Det är glädjande med regeringenssatsningar på olika utbildningsplatser - framför allt desom kommit till . Det ärglädjande och bra för hela regionen.Hur skall man veta att det blir ett verkligt resur-scentrum för hela branschen i ? Det är viktigtatt branschen har framtiden för sig, vilket leder tillsysselsättning och utveckling. Det pågår en stor per-sonalrekrytering i dagens läge. Det gäller både detstora gruvföretaget men även de mindre före-tagen. Det finns ett stort behov av denna typ av ut-bildning. Då skulle vara detuniversitet som förser näringslivet med resurspersonermed god utbildning. Det är mycket viktigt för framti-den och den gruvverksamhet som finns i området.Jag skulle också vilja tala om tekniska uni-versitets läge på och de möjligheter somBarentsregionen för med sig och utvecklingsmöjlighe-terna för gruvhanteringen som finns i hela området.Här skulle mycket kunna göras ytterligare. Kanskeskulle resurser kunna tillföras dessa utbildningsplatserför att få de specialinriktade kurserna finansierade påett bra sätt. Det gäller att långsiktigt klara högt ställdakrav på verksamhetsområdet t.ex. vad gäller den yttrearbetsmiljön. Den avancerade tekniska nivån måsteupprätthållas på ett bra sätt för att klara svensk bergs-och gruvindustri. För detta krävs forsknings- ochutvecklingsresurser på hög nivå. Jag skulle önska attutbildningsministern och regeringen pekade på värdetav detta för det nationella behovet.Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill understryka det om den högteknologiska utvecklingen i gruvor-na. Jag var nere i gruvan i första gången1966. När jag nu går ned där ser jag att det har sketten enorm utveckling. sitter gruvarbetarna viddatorer, och det gäller både i gruvan och i verken.Jag vill återigen understryka att det skulle varapositivt om utbildningen kunde bli förlagd till Malm-berget där gruvorna, forskningen och utvecklingenfinns. Jag har fått en uppgift att geologer måste rekry-teras från . Visst är det en brist om vi inte kanutbilda dem själva.Gruvorna har varit livsnödvändi-ga för Malmfälten. Jag hoppas att de kommer att varadet i fortsättningen också och spela en avgörande rolli vårt näringsliv. Det är ingen brist på framtidstro igruvnäringen. Om universitetsutbildningar och andrautbildningar som riktar sig till gruvindustrin skulleförläggas till orten skulle framtidstron för gruvnäring-en ytterligare förstärkas i kommunen.Anf. 49 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi är helt överens om näringens storabetydelse.Jag hann aldrig besvara frågaom den lokala utbildningen. Återigen är det högsko-lan som måste avgöra hur mycket av utbildningensom kan förläggas lokalt. Jag kan inte bedöma detta.Jag har svårt att tro att det går att förlägga en helcivilingenjörsutbildning lokalt. Den måste ändå kny-tas till en hel del resurser som finns på campus. Detskulle annars bli orimligt dyrt.Men det är mycket möjligt att det går att förläggaen del av utbildningen lokalt. Det är högskolans sakatt avgöra den frågan. Vi har exempel på framgångs-rik ingenjörsutbildning på distans i Norbotten. Detgäller ingenjörsutbildningen i som regeringenkraftfullt har understött.Den har visat sig bli en stor framgång. Det är välinget som säger att man inte åtminstone delvis kananordna sådana utbildningar också när det gällercivilingenjörer som skall arbeta i gruvindustrin. Mendetta måste avgöras på professionella grunder och isista hand av högskolan. Självklart förutsätter jag också har en samverkan med näringslivet i detta.Det kan vara sant att det finns en brist, och det harväl sina orsaker bl.a. i att gruvnäringen betrak-tades som mer eller mindre ute, och det var inga ung-domar som sökte sig till dessa utbildningar. Man kaninte tvinga folk att söka utbildningar, utan det måstefinnas ett intresse. vänder det här, som ni ocksåhar pekat på. Det kommer säkert att bli fler sökande,och det kommer också naturligen att bli så att högsko-lorna kommer att försöka tillgodose behovet. Det tarlång tid att bli civilingenjör. Jag kan föreställa mig också måste rekrytera personer utifrån för attklara detta. Det viktiga är att näringen utvecklas ochatt det kommer till ny och välutbildadarbetskraft.Jag tror att med sina nyaresurser kommer att på ett kraftfullt sätt bidra till denhär utvecklingen. Vi har många goda exempel pådistansutbildningen i som säkert kan varaförebild för tekniska universitet.Anf. 50 ():Fru talman! Utbildningsministern nämner här ut-bildningen i . Det är bra.