prot · GL0968 · 1998-02-17 00:00:00 — Hur långt skall vikomma upp i marginaleffekter innan vi är tillbaka idet perversa system som en gångville avskaffa just därför att den sammanlagda margi-naleffekten var så pass hög som den var? Där speladekommunalskatten oerhört stor roll.Kom ihåg att kommunalskatten är den största hus-hållsavgiften för den vanliga familjen. En skatte-sänkning på eller är en stor lättnad för envanlig barnfamilj. I inrikesministerns perspektivhandlar det mest om den kommunala kassan. Låt osstala om familjernas kassa! De sitter också trångt. Därbehövs också mer utrymme för att klara de dagligautgifterna. Då är kommunalskattesänkningarna detviktigaste instrumentet.Jag menar att ni nu har skapat ett system som slårihjäl de kommuner som har förstått det, till förmån förkommuner som tycker om att höja skatten. Det kanaldrig vara klokt.Anf. 40 ():Fru talman! Det finns en anledning till att jag kansäga att har räknat fel på detmoderata förslaget, och det är att det helt enkelt integår att räkna på det. Vi har nämligen fastlagt en radprinciper på vilka ett nytt system skall grundas, mennågot detaljerat förslag som det går att räkna på före-ligger inte. Därför räknar fel omman går ut och säger att den och den kommunenskulle det slå si och så på. Studera i stället de grund-läggande principerna för vårt system, ! Då tror jag att regeringen kommer att se att detfinns mycket att hämta i vårt förslag.Jag vill också säga något om grundlagsenligheten.Lagrådet nr 1 sade att det inomkommunala systemetvar grundlagsvidrigt. Regeringen drog sig tillbaka ochfunderade på vad man skulle göra i den situationen.Så tillsatte man den här kommittén, och sedan funde-rade man fram och tillbaka och ändrade på sitt gamlaförslag och lade fram det för Lagrådet. Då sade , som hade en helt ny sammansättning: Ja,man kanske kan säga att med konstitutionell praxisskulle det kunna gå att förena med grundlagen, mendå får man trycka på orden konstitutionell praxis.Med hänsyn till att regeringen tillsatt en kommittésom skall utreda förhållandet får det väl gå för denhär gången.Sedan kom den här kommittén med sitt förslag,där man ville göra grundlagen kongruent med det häri och för sig orimliga systemet, och regeringen ladeinte fram ett förslag.Jag tycker då att fråga ärmycket berättigad. Slutsatsen bör vara att grundlagensbestämmelser skall hållas. Och bör vi gåifrån det inomkommunala utjämningssystemet, efter-som regeringen inte har lagt fram ett förslag till denhär . Därmed kommer det inte att kunnaträda i kraft någon grundlagsändring förrän långt frami tiden.Anf. 41 Inrikesminister ():Fru talman! Jag måste säga att jag finner detmärkligt när säger att Lagrådet varunder politisk press. Det jag känner till om Lagrådetsarbete - har säkert längre erfarenhetän vad jag har på den punkten - är att det är mycketkvalificerade och oberoende jurister som gör sinabedömningar och som icke tolererar att sättas underpolitisk press. Jag kan inte tänka mig att de vid någottillfälle utsätter sig för det, utan de gör en oberoendebedömning. Det har de säkert gjort i det här falletockså.Finansutskottet sade: Med beaktande av den ana-lys av grundlagsfrågan som Lagrådet gjort i sitt ytt-rande finner finansutskottet att allt tvivel om utjäm-ningssystemets grundlagsenlighet kunnat skingras ochatt ett nytt bidrags- och utjämningssystem bör kunnautformas i enlighet med regeringens förslag.Fredrik tar upp som ett exempel.Jag har, som jag sade tidigare, rest kors och tvärs i dethär landet ett flertal gånger och besökt nästan deflesta kommuner. Framför allt har jag ägnat myckentid åt Norrlandskommunerna. När jag ser de problemoch de bekymmer som de brottas med där uppe måstejag säga att jag inte tycker så förfärligt synd om Täby.Det nya skatteutjämningssystem som riksdagenantog, med genomförande , hadeockså som ett av sina motiv att underlätta för storstä-derna på grund av deras kostnader. Om vi inte skulleha infört det nya skatteutjämningssystemet är jagövertygad om att storstäderna hade fått göra kraftigaskattehöjningar. Det är ju ändå på det sättet att mångaav förortskommunerna till storstäderna - det må varaTäby i , i eller Vel-linge i - får storstädernas fördelar men är intetill alla delar med och finansierar storstädernas kost-nader. Därför var en utgångspunkt i det nya skatteut-jämningssystemet att även ta en viss hänsyn till det.Sedan säger , och det bekymrarmig, att det inte går att räkna på det moderata försla-get. Då skall vi nog vara aktsamma med att införa ettsådant förslag. Vet vi inte ens vad det får för ko-sekvenser, bör vi nog avhålla oss från ett sådant för-slag.Anf. 42 ():Fru talman! Jag tror att det är ganska klart för åhö-rarna hur inrikesministern ständigt återkommer till hurkommunerna mår, medan jag mer har försökt ha pers-pektivet hur invånarna mår. Men jag kan göra full-ständigt klart för inrikesministern att jag skall hälsa de60 000 invånarna i att han inte tycker synd omdem. Jag skulle kunna framföra det på , iDanderyd, eller en lång rad andra kommuner iStockholmsregionen då detta uppträder. Problemet äratt de bor i en storstadsregion med allt vad det innebärav högre kostnader. Det är många kommuner som haren mer riktig avgiftspolitik.Jag hörde i TV i går att avgiften till den kommu-nala är ca i en kommun somSollentuna. I , socialdemokratiskt styrd, har manjust avskaffat den och infört nolltaxa. Det är för migen rik kommun. Det är en kommun som inte tar utnågra avgifter och som har råd med de utgifter somandra kommuner inte ens skulle fundera på att läggaut pengar på. Men runt finns hårtslimmade kommuner som försöker ägna sig åt sinakärnverksamheter och har låg utdebitering därför attdess invånare skall ha råd med höga boendekostnader.Inrikesministerns signal till dem är att det inte är syndom dem. Det skall framföras. Det är en viktig signalinför den valrörelse vi närmar oss, därför att syftet härhar varit - det har vi också fått bekräftat - att pressa fram skattehöjningar i lågskattekom-muner. Då uppnår man ju åtminstone syftet nedifrån,en mer jämn utdebitering i landet. Men då är ocksåfrågan: Varför har inte fler sänkt skatten i toppen? Detangavs nämligen som ett av skälen för att göra heladen här förändringen.Till sist vill jag återgå till frågan om hur inrikes-ministern själv hade agerat som kommunalman, omhan styrde i en kommun där in betydde ut?Vad leder det till för demokrati? Vem engagerar sig iden kommunen? Detta är viktiga frågor att ställa sig.Det är den verklighet som kommunalmän, oavsett omde är socialdemokrater eller moderater, agerar i i över20 kommuner i det här landet i dag.Anf. 43 Inrikesminister ():Fru talman! Jag kan hjälpa ge-nom att än en gång upprepa att i jämförelse med deproblem som jag har sett finns i de flesta Norrlands-kommuner och i skogslänen är de problem som manhar i faktiskt rätt så lätta. I den jämförelsentycker jag inte synd om Täby.Sedan sätter jag inte medborgare och kommun imotsatsförhållande, därför att jag tycker att det ärviktigt att även medborgarna i , ,, och skall ha möjlighet till engod skola, en bra äldreomsorg och en bra sjukvård.Det är många åtgärder som behöver vidtas för att detskall bli möjligt. Men skatteutjämningssystemet är enfaktor och ett system som gör det möjligt att omförde-la resurser mellan landets kommuner, så att även dekommuner som har det besvärligt skall kunna tillgo-dose sina medborgare i dessa berättigade krav. Dettycker jag är ett av de viktigaste kraven att ställa påett skatteutjämningssystem. Ur det perspektivet kanjag tala om för att jag även somkommunalman hyllade principen att vi solidarisktskall hjälpa till att ge samtliga kommuner den möjlig-heten.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:158 om denkommunala näringsverksamhetenAnf. 44 Inrikesminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder regeringen avser vidta i syfte att motverkakommunal näringsverksamhet och för att stoppakommunala företag som har etablerat verksamhet istrid med kommunallagens lokaliseringsprincip. Vida-re har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser vidta för att underlätta en ökning avkapitalbasen i de kommunala bostadsföretagen samtvad regeringen avser att göra för att tillse att allakommunala bostadsföretag fullgör sina förpliktelserenligt årsredovisningslagen och aktiebolagslagen.Kommuner får enligt kommunallagen (1991:900)själva ha hand om sådana angelägenheter av allmäntintresse som har anknytning till kommunens områdeeller dess medlemmar som inte skall handhas enbartav staten, en annan kommun, ett annat landsting ellernågon annan. Vidare får kommuner driva närings-verksamhet, om den drivs utan vinstsyfte och går utpå att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar ellertjänster åt medlemmarna i kommunen. Från rättsligsynpunkt finns det inte någon klar skiljelinje mellanvad som brukar kallas den kommunala sektorn ochdet som i dagligt tal brukar kallas näringslivet. Kom-muner har rätt att vara verksamma på en rad områdensom vanligen ses som en del av näringslivet.Kommunen kan i stor utsträckning välja mellan attdriva sin verksamhet i förvaltningsform eller i annanform, t.ex. i aktiebolagsform. Kommunallagens kom-petensregler, t.ex. lokaliseringsprincipen och krav påatt den verksamhet som bedrivs är av allmänt intresseför kommunmedlemmarna, gäller även för verksamhetsom bedrivs i företagsform. Företagen har således intevidare kommunalrättslig kompetens än vad kommu-nerna har. I rättspraxis har lokaliseringsprincipenförsetts med viktiga modifikationer som hänger sam-man med dels befolkningens rörlighet, dels ofullkom-ligheter i kommunindelningen. Rättspraxis har god-tagit att undantag från denna princip skett på så sättatt kommuner får sälja tillfällig överskottskapacitet påmarknaden.Kommunallagen innehåller också bestämmelserom laglighetsprövning av kommunala beslut. Dennaprövning som sker på talan av en kommunmedlem hartill ändamål att se till att den kommunala självstyrel-sen utövas på ett lagenligt sätt. Hit hör bl.a. frågan omden kommunala kompetensen. Genom att principielltviktiga beslut som rör företagen skall underställasfullmäktige har säkerställts att dessa blir föremål förlaglighetsprövning.Från näringslivet har från tid till annan framförtsklagomål om konkurrenssnedvridande förfarandemellan den offentliga och den privata sektorn. Rege-ringen har därför beslutat att inrätta ett råd för frågorom konkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor. I rådet skall ingå representanter föroffentlig och privat verksamhet. Rådets uppgift skallvara att, med beaktande av de olika grundförutsätt-ningar som gäller för offentlig och privat sektor, sökaundanröja konkurrenskonflikter mellan sektorerna.Rådet skall bedriva sin verksamhet ochdärefter redovisa sina samlade erfarenheter och resul-tat som uppnåtts.Någon ytterligare åtgärd, såvitt avser kommunalnäringsverksamhet och kommunala bolag, anser jaginte att det finns anledning att vidta.Vad avser frågan om vilka åtgärder regeringen av-ser att vidta för att underlätta en ökning av kapitalba-sen i de kommunala bostadsföretagen får jag erinraom innebörden av regeringens förslag i propositionenom överlåtelser av allmännyttiga bostadsföretag ellerderas bostäder (prop. 1996/97:38). Genom riksdagensbeslut med anledning av detta förslag har det öppnatsmöjligheter att till utgångenav bredda ägandet i kommunala bo-stadsföretag utan att företagets ställning som allmän-nyttigt förloras eller villkoren för räntestöd förändras.Bestämmelserna har senare förlängts att gälla intillutgången av (prop. 1997/98:37). Detta inne-bär att en kommun kan sälja av aktiernai sitt helägda bostadsbolag. Förslaget lades fram just isyfte att kunna tillföra bolagen både kapital och ägar-kompetens från annat håll. Vidare kan kommunensom ägare tillskjuta kapital till sitt bostadsföretag föratt på så sätt öka kapitalbasen för bolaget.När det gäller frågan om värdering av fastigheter ikommunägda bostadsföretag kan jag konstatera att detinte är relevant att utgå från marknadsbedömningarför nedskrivning. Företag vars främsta uppgift är attsvara för bostadsförsörjningen i en kommun innebären långsiktig förvaltning där avsikten är ett långsiktigtägande. Årsredovisningarna, i de i interpellationenomnämnda bostadsföretagen, har granskats av företa-gens revisorer som inte funnit att det finns sådanaomständigheter att nedskrivning skall ske. Det är förövrigt revisorerna som är satta att granska efterlevna-den av årsredovisningslag och aktiebolagslag.I detta sammanhang vill jag även peka på att re-geringen tillsatt en kommitté för att göra en översynav den kommunala revisionen. Enligt sina direktivskall kommittén föreslå lagändringar och åtgärdersom kan anses motiverade för att bl.a. öka effektivite-ten och kompetensen i revisionsarbetet. I uppdragetingår även att utreda förutsättningarna och formernaför en reell samordning av den kommunala revisio-nen. Kommittén skall redovisa resultatet av sitt arbeteunder våren 1998.Anf. 45 ():Fru talman! Jag ber först att få tacka inrikesminis-tern för svaret på interpellationen.Jag tycker att det finns anledning att vara bekym-rad över den snabbt expanderade kommunala verk-samheten i bolagsform. Kommunala bolagsbildningarär i praktiken ett sätt för många kommuner att försökakringgå kommunallagens restriktioner av vad kom-muner får syssla med.Den kommunala bolagsverksamheten försvårarmedborgarnas insyn. Vi har fått ett exempel på detnyligen. sätt att fördela sina interna re-presentationsnotor över ett antal kommunala bolag ärett misslyckat exempel på hur man försvårar insyn förmedborgarna.Det är också svårare för medborgarna att över-blicka vilka beslut om kommunala verksamheter somde facto fattas inom bolagssektorn. Det är ett av skä-len till att vi har en lång rad etablerade kommu-nala verksamheter som strider mot kommunallagenslokaliseringsprincip. Det gäller alltså verksamhetersom bedrivs i andra kommuner än den egna.Det allvarligaste är att den kommunala bolags-verksamheten och den kommunala näringsverksamhe-ten snedvrider konkurrensen. Vi har på en strid ström av anmälningar. kan sällan ingripa eftersom det inte handlarom att göra det som det står om i konkurrenslagen,nämligen att missbruka en marknadsdominerandeställning. Det är likafullt en snedvridning av konkur-rensen som orsakar välfärdsförluster för det svenskasamhället och för de svenska medborgarna. I prakti-ken konkurrerar de kommunala bolagen med denkommunala beskattningsrätten som eget kapital, ochdet kan aldrig bli en konkurrens på lika villkor.Jag är litet besviken över att inrikesministern baraavfärdar detta med att säga att man från regeringenssida minsann har inrättat ett råd för konkurrensfrågor.Det är väl gott nog. Frågan är vilken tröst ett råd förkonkurrensfrågor ger den näringsidkare som har kon-kurrerats ut av en öppet eller dolt subventioneradkommunal näringsverksamhet.De kommunala bostadsbolagen är ett särskilt sor-gebarn i detta sammanhang. Bostadsinvesteringar äroerhört kapitalkrävande investeringar. Det är långsik-tiga och riskfyllda investeringar - något som vi harsett prov på i kommun. Det är investeringarsom kräver ett rejält eget sparande.De kommunala bostadsföretagen har dock byggtsupp utan några nämnvärda krav på eget sparande.Tvärtom har vi haft ett system med subventioner ochregleringar som har gjort det möjligt för de kommuna-la bostadsföretagen att bedriva sin verksamhet utan attha en stadig kapitalbas att stå på. är ett stortantal av de kommunala bolagen hopplöst underkapi-taliserade.Åt detta gör regeringen ingenting. Man slår vaktom ett omodernt kommunalt fastighetsägande ochförsvårar i praktiken en nödvändig omstrukturering.Jag har i min interpellation tagit upp det förhål-lande att vi inom den kommunala bostadssektorn harett stort antal företag som är välskötta, men också ettstort antal företag som i praktiken är på fallrepet. Detfattas i de 15 mest utsatta kommu-nala bostadsföretagen.Här har man uppblåsta fastighetsvärden i sina ba-lansräkningar. De fastighetsvärdena borde skrivasned. Företagen borde, om de följer lagen, upprättakontrollbalansräkningar. Sedan skulle företagen re-konstrueras eller likvideras.Jag frågar vad inrikesministern tänker göra åt det-ta. Ministern kryper då bakom de kommunala reviso-rerna och säger att det inte är relevant att utgå frånmarknadsbedömningar för nedskrivning. Jag frågarmig varför det inte är det. Årsredovisningslagen är pådenna punkt mycket tydlig.Jag skulle återigen vilja veta vilka åtgärder rege-ringen avser vidta för att se till att de kommunalabostadsföretagen i likhet med alla andra företag verk-samma i detta land följer de lagar som riks-dag har stiftat.Anf. 46 Inrikesminister ():Fru talman! Det kanske ändå finns anledning attväldigt kort uppehålla sig vid det historiska skälet tillframväxten av de kommunala affärsverksamheterna,oavsett om det skedde i bolagsform eller i förvalt-ningsform. De växte ju fram därför att ingen annanvar intresserad av verksamheten.Efter slut var ingen intresseradav att bygga bostäder i vårt land. Hade de allmännyt-tiga bostadsföretagen inte bildats - hade bostadsko-operationen inte funnits - hade det inte byggts någrabostäder för det breda folklagret.Det fanns inte heller något stort intresse för att taansvar för energin. Intresset var minimalt för att taansvar för gator, vatten och avlopp. Därför bildadekommunerna organisationer just för detta. Det är väldärför man anser att dessa verksamheter faller inomnormal verksamhet.Jag tycker att det finns anledning att blicka till-baks litet grand och se varför dessa verksamheterväxte fram.Som med all säkerhet känner tilllyder kommunala bolag under samma offentlighets-princip som verksamheter som bedrivs i förvaltnings-form. Det är samma insyn.Jag tycker inte att man skall negligera det råd somregeringen nu har föreslagit skall inrättas. Det skallbestå av medlemmar dels från den offentliga sektorn,dels från den privata sektorn. De får tillfälle att penet-rera och analysera de rapporter som kommer utifrånlandet - särskilt från den privata sidan - om att kom-munerna snedvrider konkurrensen. Fram med derapporterna på bordet! Låt rådet ta dem till sig, disku-tera dem och analysera dem.Det finns också anledning att säga att de kommu-nala bolagen endast ökade mellan 1990 och1995. Det är inte någon förfärligt snabb ökningstakt.Så vill jag gå in på frågan om de kommunala bo-stadsbolagen.De kommunala bostadsbolagen förvaltar omkring900 000 lägenheter i vårt land. Det är minoriteten avde kommunala bostadsbolagen - oftast de som förval-tar 1 500 lägenheter eller färre - som har ekonomiskabekymmer. Precis som sade ärmajoriteten av de kommunala bolagen faktiskt friskaoch sunda.Bengt - den statliga utredaren -har kommit fram till att detta omfattar ungefär 5 mil-jarder. Det skall jämföras med vad fastighetskrisen påden privata sidan har kostat skatte-betalarna. Ingen har ännu slutnotan. Det har talats omallt mellan 50 och 70 miljarder. Det var de förlustersom de professionella fastighetsförvaltarna åsamkadede svenska skattebetalarna. I det perspektivet är dekommunala bolagen inte så förfärligt dåliga.Jag tycker att man måste kunna se på den kommu-nala bostadsbolagen på ett helt annat sätt. Det finns enannan uppgift för dem. Det finns en långsiktighet.Deras uppgift är framför allt att se till att medborgar-na i kommunerna kan känna trygghet i sitt boende.Det är en av de kommunala bolagens viktigaste upp-gifter.Anf. 47 ():Fru talman! Jag har inget emot att inrikesministernblickar bakåt. Min kritik gäller att inrikesministernbara blickar bakåt. Jag tycker att det finns ett behovav att också blicka framåt.Vi har historiskt byggt upp en omfattande kom-munal näringsverksamhet inom bostadsektorn ochinom energisektorn. Båda dessa sektorer har avregle-rats. Kommunerna möter nu yttre konkurrensvillkor ihuvudsak på lika villkor. Man skyddas inte av regle-ringar och subventioner i den utsträckning som manhar gjort i historisk tid. Det innebär att det ställs heltnya krav både på energiföretagens och bostadsföreta-gens sätt att bedriva sin verksamhet.Vi har haft en bostadskrasch i . Vi harhaft en krasch i energisektorn. Jag vågar påstå att detkommer fler krascher inom båda dessa sektorer därföratt den kommunala företagssektorn inte är skickad attmöta de krav som ställs på bolags verksamhet underfri konkurrens och utan skydd av statliga regleringaroch subventioner.Det stora bekymret här är ju att den kommunalabolagssektorn genrellt sett - även om det finns exem-pel på välskötta och lönsamma företag - är hopplöstunderkapitaliserad. Ett antal kommunala bostadsföre-tag är konkursmässiga. Man bedriver enriskverksamhet där hela kommuners framtid står ochfaller med bolagen. Kommuner har utestående bor-gensåtaganden för bolagsverksamhet ochkommunalt bostadsbyggande på i storleksordningen750 miljarder kronor. Jag tror att man skall vara för-siktig med att göra jämförelser med fastighetskrisen.Den kris som skulle kunna uppkomma inom den härsektorn är ju av gigantiskt format.Jag vill återkomma till inrikesministerns konstate-rande i interpellationssvaret om att det inte finns nå-gon anledning att bry sig om vad fastigheterna i dehär utsatta företagen har för marknadsvärde. Detskulle inte vara relevant. är det så att årsredovis-ningslagen är mycket tydlig. Den ger klart besked:Har tillgångar förlorat i värde så skall de skrivas ned.Det är två saker här som är litet pinsamma för in-vandrarministern. Det första som är pinsamt är att såsent som skrev vd, BengtOwe , en artikel i där hankonstaterade: "Det innebär att nedskrivning ska görasså fort det verkliga värdet (marknadsvärdet) understi-ger det bokförda värdet." Han vill antingen ha enspeciallagstiftning som skulle göra det möjligt för dehär bolagen att fortsätta med någon sorts kreativ bok-föring eller ändrade värderingsregler i årsredovis-ningslagen.Det andra som är pinsamt är att det ju inte är jagsom har hittat på den här årsredovisningslagen. Denårsredovisningslag som vi talar om har regering framlagt och fått godkänd av riks-dagen. Därför kvarstår min fråga: Vad avser inrikes-ministern att göra för att se till att även kommunaltägda företag rättar sig efter de redovisningsregler sommåste tillämpas av varje annat företag i detta land?Det går inte att krypa bakom några kommunala revi-sorer. Regeringen borde känna ett ansvar för att upp-rätthålla respekten för de lagar som regeringen självhar framlagt förslag om och fått beslut om i Sverigesriksdag.Anf. 48 Inrikesminister ():Fru talman! Jag tycker att det är fullständigt rele-vant att jämföra vad fastighetskrisen där de s.k. proff-sen var inblandade har kostat skattebetalarna med detsom vi nu kan bedöma att kostnaderna för de kommu-nala bostadsbolagen kommer att bli. Det är relationerpå ca respektive 5 miljarder kro-nor. När sedan tar upp siffran omborgensåtaganden - som jag inte har möjlighet attkontrollera - på 750 miljarder, är det väl så att detockså finns en tillgångssida i de svenska kommunernasom inte är helt oansenlig?När det gäller bostadsbolagen vill jag säga att bo-lagen, i detta fall nämner bostads-bolagen, inte bara har kommunala revisorer. De harockså auktoriserade revisorer som lyder under ettrevisionsreglemente. Det finns faktiskt exempel på attsådana auktoriserade revisorer i någon kommun i dethär landet nu har krävt nedskrivningar av fastighets-värdet. Jag har alltså fullt förtroende för att dessarevisorer tar sitt revisorsuppdrag på allvar och ocksåfullgör de skyldigheter som detta innebär.Men jag är angelägen om att tillägga att de kom-munala bostadsbolagen också har en annan uppgift,nämligen att långsiktigt trygga ett lägenhetsbeståndoch se till att de boende känner trygghet i sitt boende.Det är kanske den viktigaste uppgift som de kommu-nala bostadsbolagen har. Det innebär inte att manskall ge sig ut på ekonomiska äventyrligheter. Dettrodde jag var självklarheter som jag inte behövdenämna från denna talarstol.Anf. 49 ():Fru talman!