prot · GL0982 · 1998-03-18 00:00:00 — Jag tror att det varöver 1 000 förslag på nya sätt att jobba i skolan somdepartementet fått ta emot.Kunskapsmässigt har vi en i internationell jämfö-relse fantastisk skola, där våra barn och ungdomar lärin kunskap som ligger i världstopp. Kvaliteten i detsvenska utbildningssystemet ger oss unika möjligheteratt förverkliga det goda livet och stärka vår socialavälfärd och trygghet.Fru talman! Det andra stora och viktiga är natur-ligtvis att nu undanröja de kvarstående bristerna i vårtskolsystem. Så länge vi har en skola där inte alla fårchansen har vi fortfarande brister. Exempelvis visarSkolverkets rapport att lämnade skolan medofullständiga slutbetyg . Några har svårigheter att läsa, räkna ochskriva men bär i stället på unika färdigheter och be-gåvningar. Som jag sade i min inledning bär vi alla pådetta. Om vi utgår från dessa färdigheter och begåv-ningar i stället för svårigheterna vinner vi två saker -dels att grabben eller tjejen växer i tillit och självför-troende och odlar sin talang till fromma för sig själv,skolan och samhället, dels att skolans basfärdigheterlärs in via utvecklandet av dessa färdigheter, intressenoch talanger. Det finns massor av sådana exempel.Temastudier, samarbete mellan kärnämnen ochkaraktärsämnen samt elevaktivt arbetssätt med kun-skapssökning och arbetslag är några exempel på nyaarbetssätt som tränger undan föråldrad klassrums-struktur och katederundervisning. En likvärdig skolautgår från individperspektivet och ger alla sammachans till eftergymnasiala studier, yrkesutbildning,högskola och jobb.Viljan och beslutsamheten att göra allt detta har visocialdemokrater, och det är första förutsättningen.Det är av möjligheterna att lyckas; resten ärinsikt och kunskap.Fru talman! Motionerna i betänkandena UbU10och UbU11 och reservationerna till dessa berör an-tingen sådana frågor som behandlats och avslagits avföregående eller frågor som bereds iRegeringskansliet för en kommande behandling här ikammaren. Mot den bakgrunden yrkar jag avslag påsamtliga reservationer och bifall till utbildningsutskot-tets hemställan i betänkandena UbU10 och UbU11.Anf. 57 () replik:Fru talman! sade inled-ningsvis att alla behövs. Sedan började han svartmålade moderata förslagen. Men låt oss nu utgå från attalla behövs i skolan - för så tycker vi att det skallvara. Hur kommer det sig då, , attungefär av eleverna lämnar medicke godkända betyg i ett eller flera ämnen? Hurkommer det sig, om nu alla behövs, att många elever ide yrkesinriktade programmen inte når nivån godkänti matematik, engelska och svenska? I så fall bordeman väl vidta ett antal åtgärder för att rätta till detta.Och det är precis vad vi har gjort i våra reservationeroch i våra förslag. Vi har föreslagit att betyg skall gestidigare, dock inte från fjärde klass - jag vet inte varNils-Erik har fått det ifrån, för det har vialdrig föreslagit. Vi har sagt att betyg skall ges tidiga-re än och att de skall vara i fler steg.Vidare: Om nu alla behövs, är det inte viktigt attskolorna faktiskt är med i de nationella proven så kan mäta elevernas kunskaper och kan sätta inåtgärderna i skolan tidigare än ? Problemet ärfaktiskt att vi trycker upp mångaelever med för dåliga kunskaper i stället för att sättain åtgärderna tidigare. Hade man verkligen den ambi-tionen att alla behövs skulle man faktiskt ha sagt ja tillde moderata förslagen.Slutligen, fru talman, är det alltid fascinerande atthöra socialdemokrater tala om ekonomin. Jag kan intelasta för detta, för han kom in iriksdagen först . Men under perioden 1991-1994sade man till oss: Ni sparar för mycket. säger man:Ni sparade för litet. Ni får väl ändå bestämma er förvilken fot ni skall stå på.Anf. 58 () re-plik:Fru talman! Det vore en fördel om vi kunde an-vända samma siffror när vi pratar om dem som inteklarar sig och inte får godkända betyg. Jag tycker attvi bör kunna utgå från det material som Skolverkethar, och då är det inte fråga om , som om.Det är viktigt att konstatera att vi har bekymmeroch svårigheter. Javisst, det hade jag med i min fram-ställning alldeles . Hur skall vi klara ut dem? Jaghar angett en del vägar. Det handlar bl.a. om, för attåterknyta till det jag sade tidigare, utvecklingssamtal.Jag tror att utvecklingssamtalen har en större betydel-se än mycket av det andra har.Det är alldeles klart att ni har föreslagit att manskall göra en uppdelning och skärpa stegen ytterliga-re. Det blir faktiskt redan i fjärde klass, där elevernaär , om jag har räknat rätt - de kan naturligtvisha en annan ålder också - som ni vill sätta in betyg,när man har antagit ett betygs-system som ändå bör verka. Inte katten förbättrasskolan av att man delar upp eleverna i A- och B-lag ikärnämnena. Moderata samlingspartiet pratar ofta omatt vi måste höja kompetensen ute i företagen, hur kanman tro att det skall gå om man inte kan göra någon-ting åt detta?Om ekonomin ber jag att få återkomma. Men detär bara att konstatera att ni glider och far med osan-ning. Tittar man på ert budgetförslag ser man att ni tarbort 90 000 lärare när ni skär ned skatterna. Det fin-ner man om man läser de saker som ni har lagt framhär i kammaren.Anf. 59 () replik:Fru talman! Detta är struntprat. Vad det handlarom för att vi skall klara skola, vård och omsorg är attvi måste ha fler skattebetalare i det här landet. Det ärvad det handlar om. Om man krymper antalet anställ-da får vi ännu svårare att klara av ekonomin och där-med att se till att vi har en bra skola, vård och om-sorg. Det tror jag faktiskt att begriper.När det gäller betygen står det i vår reservation 4följande: Betyg bör ges tidigare än , och antalbetygssteg bör bli fler. Exakt så säger vi. Vi tyckernämligen att det är upp till skolorna själva att som sinprofil ge betyg tidigare. Det skall inte vi lägga oss i.Visst är utvecklingssamtal och sådana saker vikti-ga. Jag tycker att man skall jobba mer i skolan med attha kontakt mellan lärare och hem. Men det ena behö-ver inte utesluta det andra. Betygen som pedagogisktverktyg och utvecklingssamtalen är en del i kontaktenmellan skola och hem.Det är också viktigt, fru talman, att vi har en gym-nasieskola som är mer flexibel än vad dagens skola är.Om man skall klara av den flexibiliteten innebär detatt vi behöver ha en bättre samverkan mellan exem-pelvis skola och arbetsliv än vi har . Vi måste hamer av arbetsplatsförlagd utbildning. Vi måste ha merav modern lärlingsutbildning osv., så att man tar tillvara de olika kompetenser som finns.Problemet med socialdemokratisk skolpolitiktycker jag faktiskt kan beskrivas ganska kortfattat,den begravs i utredningar inom departementet. Därfinns en mängd olika arbetsgrupper. Det som kommerut av detta är ingenting. Man hänskjuter allting tillframtiden. Hela anförandehandlade om det: Vi har en utredning om detta, och vihar en utredning om det. Men vad hjälper det skolan,när det inte kommer några förslag. När kommer för-slagen, ?Anf. 60 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja börja med det sista UlfMelin pratade om, när förslagen kommer. Vi tar ossfaktiskt tid att tänka efter. Jag tror att det är rätt klok-skap. Tittar vi närmare på den gymnasiereform somklubbades , där man hade lagt fasten tidsplan som förändringstakt, som nitvingade fram på två, så vet vi att det skapade be-kymmer ute i gymnasieskolorna. Man gick i otaktmed de olika saker som man skulle göra. Jag tror attdet som görs det görs under just klokskap. Vi harhaft en gymnasiekommitté som själv harjobbat i. Jag tror att det är ett bra underlag för ettställningstagande.Man kan inte låta bli att återvända till ekonominoch pengarna. Det är litet fantastiskt att stårhär och säger att ni prioriterar utbildningen i Modera-ta samlingspartiet. Hur skall det gå till? Nivill ju sänka skatterna och förändra skolan på ettsådant sätt att ni skall dra in pengarna till staten igenoch lägga ut dem i någon sorts annan påse med cen-tral styrning.Sedan säger att kommunerna skall kun-na prioritera skolan. Hur skall de kunna prioriteraskolan när ni sitter på påsen med pengarna, som fak-tiskt blir mindre? Det är ett glapp på 60 miljardertotalt i hela budgeten utifrån de förslag som har lagtsfram här. Det hade vi uppe i allmänpolitiska debatten,och det går att räkna fram om man nu har de matte-kunskaperna med sig. Men det är rätt enkelt. Detväxer på det sättet.Samtidigt kan våra 16 miljarder fördelas ut ochanvändas på skolorna runt om i landet och ligger fastår på den höjda nivå som jag nämnde förut.Jag ser redan i mitt hemlän hur kommun efter kom-mun med de pengar som kom , som kommernu och som kommer framöver prioriterar skolansområde på ett mycket bra sätt.Nej, , jag tror inte att det blir någon så-dan förbättring.Anf. 61 () replik:Fru talman! Resursdebatten är ju litet tröttsam.Den har vi haft i många andra sammanhang. Men detär väl som någon sade, att socialdemokraterna hardrivit två konsekventa linjer i sin kritik av den bor-gerliga regeringen. Den ena är att vi sparade förmycket och den andra att vi sparade för litet.Men det var inte det jag tänkte ta upp. Jag börjarförstå debatten om betygen. Det oss i uppfattning om betygen känner intejag riktigt igen. Jag tror inte alls att betygen egentli-gen har den där jättestora betydelsen för skolan. Där-emot tror jag att de som målar hotbilder av betygenockså överdriver ganska grovt. Jag ser betygen somett sätt tillsammans med andra att få någon form avmått på vilken kunskap den enskilda eleven har.Det är oerhört viktigt att det kommer upp till ytanom det finns brister i skolsystemet, så att man tidigtkan åtgärda dem. finns det barn och ungdomarsom går igenom hela och så visar det sigsedan att de inte har de kunskaper de numera har rättatt få. Det är klart att det är mycket bättre om man fårtidiga signaler. Det är där betygen kommer in.Får jag ställa en fråga också? Varför är socialde-mokraterna för elevinflytande för gymnasister när detär fråga om att sitta i en styrelse och bestämma övergymnasiet, men anser att det är fel med elevinflytandedå det är fråga om att eleven själv i högre grad skallkunna välja och bestämma vilka ämnen, vilken taktoch vilken nivå man vill studera på i gymnasiet? Jagtycker att det är fruktansvärt inkonsekvent. Om och andra är ute och pratar med ele-verna måste de upptäcka att eleverna inte heller för-står det. Det de vill påverka allra mest får de intepåverka.Anf. 62 () re-plik:Fru talman! tar upp betyg som förstapunkt, igen. Jag skulle bara vilja säga att jag är gladför att säger att betygen inte är det avgö-rande eller det viktigaste och att det finns andra in-strument som på ett bra sätt kompletterar dem. Sam-tidigt lägger ni trots allt fram förslag om att förändraett betygssystem som ni varmed om att införa.När det gäller elevinflytandet på helheten tyckerjag att det är bra att vi får just en helhet, en chans attse helheten i uppläggningen av en lokal gymnasiesko-la och att man får chans till ett elevinflytande i enstyrelse. Det finns ingen motsättning utan snararetvärtom. Vi säger att man bör gå vidare med att skapaockså ett inflytande över vardagen i undervisningen.Det är mera frågan om att vi nu har satt i gång enförsöksverksamhet med styrelserna. Sedan kan mangå vidare.Jag har en fråga till . Ni säger att ni farland och rike runt och talar om att det behövs pengartill skolan och omsorgen. Hur hade det varit om OlaStröms parti hade medverkat tillsammans med oss tillatt sanera det elände som ni hade orsakat? Då hadedet faktiskt funnits större möjligheter att göra sakeroch ting kanske rent av snabbare än vi kunde göra dåvi först fick avvakta en sanering av ekonomin.Ola Ström far med felaktiga uppgifter när han sä-ger att inte ett enda jobb har skapats under en s-regering. Vi har skapat 90 000 nya jobb inom denprivata sektorn, vilket genererar tillväxt och har bi-dragit till att vi nu har en bättre situation och en bättreekonomi.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag tycker fortfarande att grund-problemet i resursfrågan är att socialdemokraternamåste bestämma sig för vad som var problemet underde borgerliga åren. Var det så att det sparades för litetoch var i så fall skulle man ha sparat mer, eller spara-des det för mycket? Vi kan alltid dribbla fram ochtillbaka. Jag tror inte heller att det är socialdemokra-ternas fel. Jag tror att det är en lång rad misstag somhar begåtts och att detnu är litet bättre och en bättre syn som går ut på attbudgetar faktiskt måste gå ihop.Men grundproblemet när vi talar om resurser är attvi har så många hundratusentals människor som ärutan jobb. Netto har det faktiskt inte tillkommit ettenda jobb. Det är mycket allvarligt. Ett av huvudnum-ren i valrörelsen var att nu skulle hjulen rulla igång och skulle socialdemokraterna fixa det här.Det har egentligen inte skett någon-ting.Avslutningsvis om elevinflytande. öppnar dörren litet för ökade möjligheter förelever mer att välja på gymnasiet. Kan man få vetalitet mer om detta? Är det så att tänka sig att vi får en friare utformning och friarevalmöjligheter mellan enstaka kurser för eleverna änvad vi har är det i så fall ett väldigt positivtbesked.Anf. 64 () re-plik:Fru talman! På vilket sätt det ökade inflytandet påskolans vardag på gymnasiesidan skall utvecklas ärnågonting som finns med i en beredning av en pro-position om gymnasieskolan som vi får anledning attåterkomma till. Det finns olika vägar att gå.Jag har inte dragit i gång någon debatt om eko-nomin, utan det är andra, när vi skall diskutera skol-frågor. De hör i viss mån ihop. Men det är inte skatte-sänkningar som vi hade ställt upp på. De skattesänk-ningar som ni bidrog till under den förra regeringenurholkade förutsättningarna att driva en offensiv poli-tik. Det var bl.a. det som orsakade de problem som vihar.Jag är den första att säga att det inte är det endabekymret. Det finns en lång rad olika saker. Ni harhanterat ekonomin och ansvaret i regeringsställningmycket dåligt. Det är det man bär frukten av. När OlaStröm frågar hur det varit med skolan under vårtid tycker jag att man kan säga att det i alla fall blirbättre med ett fortsatt socialdemokratiskt regeringsin-nehav under de kommande åren.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Den här debatten har mycket handlatom pengar. Jag tror att de flesta kan känna igen attvalrörelser ganska lätt blir hycklarnas marknad. Nuströr alla omkring sig löftena igen. Det är litet som har hört det här . Problemet är att förra gång-en skivan drogs var det andra som lovade. Efteråt hardet visat sig att de inte höll, men det har man natur-ligtvis talat tyst om . Omvänt är det andra denhär gången som lovar jättemycket och som jag trorinnerst inne vet att de inte kommer att kunna hålla det.Där riskerar skolan att stå utan mer pengar omman inte gör på ett annat sätt.Därför har vi i valt en litet tristareordning. Vi har aldrig lovat mer än vad vi har kunnathålla. Vi har betalat för oss varenda krona. Vi kan nulova täckning för löftena med varenda krona. Uppen-bart verkar det inte lika glättigt. Men det kanske vorebra om människor tänkte sig för ordentligt den härgången och inte gjorde det gamla misstaget, för dåriskerar man att få höra den gamla skivan.Jag vill ställa bara en fråga till . Det är en uppföljning av det som togupp i sin inledning. Många är oroliga för att eleverna iskolan inte lär sig tillräckligt, att det är för litet ord-ning i skolan, att lärarna har för svag ställning. titta människorna i iögonen och säga: Ja, vi har en bättre skola än vihade ?Anf. 66 () re-plik:Fru talman! Jag tror att vi kan ge varandra rätt i attdet på alla håll och kanter i historien varit si och såmed hantering av löftena. Det kan jag hålla med om.Samtidigt vill jag markera att vi nu kan se en ny för-ändring som jag i alla fall kan svara för i mitt parti,och det är att vi kommer aldrig att medverka till att vilånar till offentlig verksamhet och konsumtion. Viskall ha tjänat ihop pengarna innan vi satsar dem pånödvändiga områden.Det har inte kommit fram så mycket under debat-ten, men allt handlar inte om pengar utan naturligtvisockså om arbetssätt och arbetsmetoder, hur vi arbetari skolan, som jag sade i min inledning. Det finns ingetklart och entydigt samband mellan pengar och kvaliteti skolan överallt. Men det finns ett golv och en nivåsom med nödvändighet måste finnas.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Det var en senkommen ursäkt tillväljarna för vad socialdemokraterna gjorde i den förravalrörelsen. Väljarna får själva bedöma om de tyckeratt det räcker med en ursäkt eller om de hade väntatsig att partiet skulle ha betett sig på ett annat vis efterdet man lovade inför förra valet.Jag lade märke till att intesvarade på frågan om det har blivit bättre i skolan nuän det var . Alldeles oavsett vad har att säga om det kan varje männi-ska i själv fundera över om man tycker det.Det är inte en tillfällighet att en majoritet i undersök-ningar säger att man tvärtom tycker att det har blivitsämre. Därför tror jag att det vore bättre om det varandra som fick ansvar för skolan än just socialdemo-kraterna.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Det är förfärligt enkel demagogi. Vivet alla att vi med en urholkad ekonomi som var kördi botten inte kunde 1994 när vi kom till makten stoppain nya pengar för att höja statsbidragen till kommu-nerna. Det fanns inga sådana pengar. Det är detta dethandlar. Vi har faktiskt inte bidragit till att sänkanågra statsbidrag till kommunerna under den härperioden därför att det var ett av våra klara vallöften.Vi gick ut till val på det och sade att våra prioriteradeområden är sjukvård, skola och omsorg och att så fortvi får pengar över skall varenda krona gå till dessaverksamheter. Det är precis det som vi nu genomför,återhämtat i valmanifestet. Men det var en omöjlighetatt möta det vi såg i form av ökade behov av resurserdirekt när vi kom i regeringsställning. Vi såg det.Vi var också med i debatten och vi såg hur det var.Men det är först nu som vi har fått möjlighet ochpengar. Vi startade och vi fortsätter . Det ärdet som är viktigt.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det här blir mycket en ekonomisk de-batt. Vi skulle kanske tala bara ekonomi någon gångockså i utbildningsutskottet.Nils-Erik talade om att man bordeplocka fram protokoll. Jag kan ge ett litet tips. Plockafram motionen som socialdemokraterna väckte tillvårpropositionen 1994, där man på mycket kort siktskulle klara att både sanera ekonomi ochminska arbetslösheten!Även om det inte har genomförts stora direktaneddragningar av statsbidragen till kommunerna harman på annat sätt minskat kommunernas penningun-derlag, t.ex. genom att kraftigt höja egenavgifterna.Att kommunerna har fått mindre pengar under den härperioden står ju utom allt tvivel.När det gäller betyg och utvecklingssamtal är jagberedd att hålla med om att utvecklingssamtalen ärabsolut viktigast. Dem skall vi inte ta bort, utan demskall vi utveckla. Det skall föras skriftliga anteckning-ar så att man kan göra en uppföljning från gång tillgång. Men om vi skall ha ett betygssystem - och dettycker jag att vi skall ha - då är det oerhört viktigt hurdet är utformat. Som det är utformat är det di-rekt skadligt med alldeles för stora trappor som göratt elevernas motivation minskar i stället för ökar,därför att de ser det som omöjligt att nå upp till nästasteg. Vi var emot det betygssystemet, och därför anserjag att vi har rätt att kräva ett nytt.Allt handlar mycket riktigt inte om pengar. Därförär min fråga: Hur går det med religionskunskapen igymnasiet? Inser regeringen det ämnets betydelse förhela personlighetsutvecklingen? Eller kommer det ettförslag i vår om att religionskunskap ärobligatoriskt?Anf. 70 () re-plik:Fru talman! tog först upp detta omjobben. Låt mig påminna henne och även ni andrasom har varit med i debatten om att den öppna arbets-lösheten faktiskt har sjunkit från till 6 ½ %.Vi är på väg att lyckas med vår målsättning, att halve-ra arbetslösheten.Då sägs det att det inte rör sig om några riktigajobb. Delvis handlar det om att förbereda, ge resurser,kraft och kompetens för att klara en halvering. Detvore väl tråkigt om vi som sysslar med utbildnings-frågor i den här debatten inte skulle tilltro att dettamed att vara väl förberedd leder till jobb. De som ärhögskoleutbildade går i väldigt liten utsträckning utanjobb i dag.Religionskunskapen är ju med i Gymnasiekommit-téns översyn. Man tittar nu på dessa saker. Det skissasför närvarande på tre olika alternativ. Jag tror attreligionskunskapen skall finnas med på många hålloch kanter. Den är självfallet viktig. När det gällerden exakta utformningen får vi nog vänta på att be-redningen är klar innan vi för den debatten.Anf. 71 () replik:Fru talman! kan försvaras påmånga sätt. Det behövs en vidareutbildning förmånga. Men vi kan ju inte hålla fram kunskapslyftetsom bra för skatteunderlaget. De som ingår i kun-skapslyftet bidrar inte med att tillföra kommunernaresurser, och det var detta som den ekonomiska debat-ten - eller vad vi skall kalla den för - handlade om.Religionsämnet utreds på regeringens initiativ ochhar därför tagits upp i . Om viskulle resonera likadant om andra ämnen - att religi-onskunskapen skall finnas med på alla håll och kanter- då undrar jag hur det skulle se ut i gymnasieskolan.Det är viktigt att ämnet får behålla sin egen identi-tet, att det får vara ett kärnämne och att det får hastatus som eget ämne. Det gör att man t.ex. som bli-vande lärare vill satsa på att över huvud taget utbildasig. Vem vill utbilda sig för ett ämna som finns medpå alla håll och kanter, men som inte har en egenstatus? Det här är en väldigt viktig fråga för framti-den. Vi diskuterar historielöshet och bristen på nor-mer och värden. Ungdomarna vill diskutera existen-tiella frågor. Här har de ett forum, och det är oerhörtviktigt att det får finnas kvar.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! I fråga om skatteunderlaget och kom-munernas ekonomi är det klart att skatteunderlagetinte ändras i någon nämnvärd omfattning. Men viskall vara klara över att många av dem som levde påsocialbidrag nu i stället kan delta i . Detinnebär lättnader runt om i landets kommuner.Återigen om religionskunskapen: Jag skulle viljavända på saken. Det är snarare en fördel om vi påallvar för en debatt om hur religionskunskapen kanlyftas in också i andra ämnen. Det handlar inte om attisolera religionskunskapen, utan det gäller att föra indet ämnet på ett riktigt sätt. Jag tror att man stärkerbåde intresset och engagemanget för dessa frågor. Detblir mycket mera funderingar och tankar kring dem.Anf. 73 () replik:Fru talman! Flera av motionerna handlar om mo-dersmålsundervisningen. taladevarmt om den och har också uttalat ett ordentligt stödför behovet av ökade resurser till barn med särskildabehov av stöd.Vi i har under hela mandatperioden imotioner och i budgetsammanhang krävt ett riktatstöd till den grupp elever som har behov av särskiltstöd när det gäller modersmålsundervisningen, tillbarn med specifika läs- och skrivsvårigheter eller tillbarn med dyslexi.Jag kan hålla med om att vissa saker får lov attvänta tills det finns pengar. Som måste vi först sanera ekonomin för att ha rådmed allting. Men jag tycker bestämt att just gruppenav elever med behov av särskilt stöd skall inte undernågra omständigheter behöva att vänta.Jag vill då ställa frågan till det har skett en kantring så att socialdemokraterna- trots att de nu yrkar avslag på förslagen i alla mo-tioner - äntligen kan ställa sig positiva till ett riktatstöd och att detta kommer snabbt så att vi inte behö-ver vänta ytterligare. Det handlar om en utsatt grupp.Det är en skam att denna brist inte har åtgärdats förlänge sedan.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Utöver det som jag sade i mitt anfö-rande och det som står i betänkandet har lyft fram viktiga faktorer. Vad som ärviktigt att tänka på i den fortsatta reformeringen avskolan är just att man för in modersmålet, inte bara inågot eller några ämnen utan i de flesta ämnen. Ettsamlat grepp där man sätter läs- och skrivsvårigheterhögt på prioriteringslistan kommer att skapa dessaförändringar.Som vet är detta någonting sombereds. Då kan vi inte heller föregripa det som exaktkommer att sägas.