prot · GM0931 · 1998-12-08 00:00:00 — Han presterade revision-rapport efter revisionsrapport på att det var mark-nadspris. har vi bytt stadsdelsborgarråd i stadshu-set, fortfarande moderat. säger han att Carl-ErikSkårmans pris var alldeles för lågt, men skall desäljas ut till marknadspris. Trots det säger moderater-na att det inte skall vara något marknadspris. Detskall vara ett politiskt bestämt pris, ett helt annat pris.Min fråga är: När skall ni börja ta ut marknadsprisnär ni säljer kommunmedborgarnas egendom?Anf. 181 () re-plik:Herr talman! Om socialdemokraterna är så ange-lägna om att det skall bli ett större utbud av bostads-rätter borde man vara konsekvent och inte på det sättsom nu sker förhindra övergång till bostadsrätt.I fråga om marknadspris förespråkar jag, och detgör man även i i , att det prissom ett hyreshus betingar på bostadsmarknaden skalläven hyresgästerna få betala. Socialdemokraternaförespråkar att skall bestämma att hyres-gäster skall behöva betala ett högre pris än vanligafastighetshandlare. Det tycker jag är fel.Anf. 182 () replik:Herr talman! Jag måste uppmuntra till läsning avutskottets betänkande BoU1. Vi föreslår inga åtgärderför att försvåra eller förhindra möjligheterna att om-bilda hyresfastigheter till bostadsrätter. Däremotbegär vi att regeringen återkommer med förslag så attmarknadspriser kan tas ut när det görs. Detta var vadCarl-Erik Skårman påstod att han tog ut när han dela-de ut miljonvinster till några slumpvis utvalda med-borgare i Stockholm.Nu säger man att det inte var marknadspris förragången men att man den här gången skall ta ut mark-nadspris. Om fyra kanske vi möts här i kam-maren igen, och då kanske ni kommer att säga att detdär inte var marknadspris, men är det marknads-pris.Vore det inte enklare att ansluta sig till majori-tetslinjen och se till att marknadspris tas ut ?Anf. 183 () re-plik:Herr talman! Marknadspris på ett hyreshus kanman lätt undersöka genom den statistik som finns hosolika kommunala instanser. Det är inte rimligt atthyresgästerna skall tvingas betala ett högre pris änvad man enligt den allmänna prisnivån betalar. Dettahar visats genom revisioner av deförsäljningar som har skett. Den majoritet som i i säger detsamma som tidigare: Detär den typen av oberoende värderingar av hyreshussom skall ligga till grund för alla förhandlingar.Anf. 184 () replik:Herr talman! är naturligtvis inte förutförsäljning av allmännyttan över huvud taget. Detär klart att det kanske kan ske vissa omkonstruktionerför att få en effektiv förvaltning, men syftet är att detskall finnas allmännytta över stadens alla delar för attbruksvärdessystemet skall fungera, för att vi skall fåboendeformer av olika slag inom samma områdenoch minska boendesegregationen. Visst är syftet att setill att det blir delar kvar av allmännyttan. Framförallt är detta en storstadsproblematik. Med de häråtgärderna tror vi att vi faktiskt kan förhindra en heldel av ombildningar till bostadsrätter, som sker medsubventionering från stats och kommuns sida, någotsom vi tycker är orättfärdigt.Anf. 185 () re-plik:Herr talman! Jag har ingen anledning att betvivlaVänsterpartiets inställning att man inte skall säljanågot hus i de kommunala bostadsbolagens ägo. Jaghar anledning att tro att det är så eftersom jag ser attt.o.m. herr partisekreteraren i reserve-rar sig mot sådana försäljningar i landets största all-männyttiga bostadsföretag.Jag har heller ingen anledning att tro att Vänster-partiet skulle vara för ombildning till bostadsrätt,eftersom jag vet att är mot enskiltägande av den egna bostaden.Anf. 186 () replik:Herr talman! är visst för de boende-former som vi har , men vi menar att det skallfinnas en bra blandning av de här boendeformernaoch att allmännyttan naturligtvis skall ha kvar sin rollsom hyresledande och vara det bostadspolitiska in-strument som vi behöver i den sociala bostadspoliti-ken.Det finns tydliga exempel i påhur man hanterar frågan om hemlösa. Man säger nejtill projekt att de skall få hyra lägenheter i vissa om-råden. Det är sådana här saker, synen på den socialabostadspolitiken, som gör att vi skiljer oss från mode-raterna. Vi ser de allmännyttiga bostadsföretagen somen viktig del, som en kärna, i den sociala bostadspo-litiken.Anf. 187 () re-plik:Herr talman! Jag vidhåller att jag inte har någonanledning att tro att skulle vara för atttillfredsställa människors önskan om fler bostadsrät-ter. Jag har sett exempel på att så inte är fallet i detverkliga livet.Anf. 188 ():Herr talman! Reglerna för bostadsbidrag ändradesden och har därför inte tillämpatsunder . Jag delar det mesta som gällerenligt de nya reglerna, bl.a. att iefterhand kan avstämma uppgifter om den uppskatta-de bidragsgrundande inkomsten mot det verkligautfallet. Jag är helt mot att bostadsbidrag, och förövrigt andra bidrag, skall betalas ut felaktigt ellermed för högt belopp.Men redan nu kan man se att det kommer att upp-stå en del problem vid avstämningen av den beräkna-de inkomsten mot den faktiska, bl.a. för studerandeeller andra som saknat inkomster under delar av åretoch som sedan fått ett arbete. Det innebär att en per-son som under en del av året saknat inkomst och varitberättigad till bostadsbidrag ändå kan bli skyldig attåterbetala delar av eller hela bostadsbidraget.Hur kan det vara möjligt? Jo, låt oss säga att enperson har t.ex. utbildat sig och inte haftandra inkomster än studiebidraget. Så avslutarhon/han sina studier och får se-dan ett arbete . Inkomsten gör atthan/hon kommer upp över den övre inkomstgränssom berättigar till bostadsbidrag. Personen blir dååterbetalningsskyldig för hela bostadsbidraget - dettatrots att personen varit berättigad till bostadsbidragunder studietiden.Försäkringskassorna har redan nu uppmärksam-mat de personer som enligt föreskrifterna anmälerändrade och högre inkomster på att de kan bli åter-betalningsskyldiga för bostadsbidraget.Under januari månad 1999 kommer avstämningenav inkomsten att göras för de bostadsbidrag somutbetalats . Det kommer nog att bli ensmärtsam överraskning för många ensamstående ochfamiljer. Det känns stötande att en person skall bliåterbetalningsskyldig för den tid då han saknadeinkomst och enligt reglerna i övrigt var berättigad tillbostadsbidrag. Det går inte attkvitta något utgående bostadsbidrag mot återbetal-ningsbeloppet när avstämningen görs mer än ett årefter bidragsåret.Den som har uppburit bostadsbidrag och undersamma tid haft högre inkomster än vad som berättigartill bostadsbidrag skall naturligtvis vara återbetal-ningsskyldig.Herr talman! Jag är av den uppfattningen att manskall få det man är berättigad till, varken mer ellermindre, och därför är det riktigt med en inkomstkon-troll i efterhand. Men avstämningen av inkomsten börgöras mot perioder som är relevanta för den tid dåbostadsbidraget betalats ut, dvs. bostadsbidrag sombetalats ut med rätt belopp, t.ex. under studietid, skallinte krävas tillbaka med hänsyn till en senare förvär-vad inkomst. Det innebär att bostadsbidraget inte ärett bidrag utan mer får formen av ett lån.Regeringen bör se över reglerna och tillämpning-en vid avstämningen så att den som blir återbetal-ningsskyldig får styrka vilken period som inkomstenavser.Avser inkomsten tid efter det att studierna upphörtoch för tid där bostadsbidraget inte längre betalas utborde det vara möjligt av efterge återbetalningen ellerhelt enkel inte förelägga någon återbetalningsskyl-dighet.Att den som uppburit bostadsbidrag styrker vilkentid inkomsterna avser för innebärinte någon större arbetsbelastning än vad det blir attverkställa ett återkrav.Utskottet säger i sitt betänkande att eventuellaförändringar av regelsystemet bör anstå till en merfullständig utvärdering gjorts. Det innebär att en änd-ring av tillämpningen kan ske tidigast en bit in på2000 talet.Riksförsäkringsverket skall redovisa en utvärde-ring senast den 1 september 1999.Jag vill uppmana utskottet och regeringen att nogafölja effekterna av den avstämning som skall genom-föras och därefter återkomma mednödvändiga åtgärder.Anf. 189 ():Herr talman! de gröna vill vara medoch bygga det socialt och ekologiskt hållbara sam-hället. Det gick vi till val på, och det ser vi också enchans att genomföra med det framlagda budgetförsla-get. Därför vill jag börja med att yrka bifall till ut-skottets hemställan i stort. Vi har dock flera reserva-tioner. Jag står givetvis bakom dem, men nöjer migmed att yrka bifall till reservationerna 2, 25 och 27.Vi har i en tidigare överenskommelse med rege-ringen lyckats få igenom en allergisanering av skoloroch daghem, men mycket kvarstår att göra. fortfarande 35 000 mögelskadade hus som behö-ver åtgärdas. Folk mår dåligt både fysiskt och psy-kiskt av det här. Det behövs en åtgärdsplan för attkomma till rätta med problemen, säg . Därför vill vi att redan nu tar preli-minär ställning för budgetåren 2000-2001 vad gällerökat stöd till fukt- och mögelskadade hus, radonsane-ring och byggforskning.Forskningen behövs i uppbyggandet av det lång-siktigt hållbara samhället, speciellt inför den storsats-ning på lokala investeringsprogram som nuhar att ta ställning till. Att man inte kan skära så dras-tiskt i anslaget till byggforskningen som regeringenföreslår var också något som hela utskottet kundeenas om.När det sedan kommer till utförandet är det ange-läget att mer direkt stödja ett långsiktigt och suntbyggande och boende. De statliga kreditgarantiernaspelar här en stor roll. Man måste kunna kräva att debyggnadsprojekt som erhåller kreditgarantier uppförspå ett miljö- och hälsoriktigt sätt.Hus skall inte bara vara sunda. De skall varavackra också. Min företrädare i bostadsutskottet, PerLager, har tidigare här framfört - och vi anser fortfa-rande - att av byggkostnaden i byggprojektsom ges statligt produktionsstöd skall användas förkonstnärlig utsmyckning.Ett av våra förslag, som även kristdemokraternaansluter sig till, rör investeringsbidrag för ekologiskaåtgärder, såsom nya lösningar för energi, vatten ochavlopp. Det kan gälla solvärme och urinseparerandetoaletter. Bidraget skall gälla även för småhus ochinte begränsas till hyres- och bostadsrätter. Det är enonödig begränsning. Alla initiativ för ekologisktriktigt byggande bör uppmuntras. Jag inser att det germest effekt där det bor flest människor. Men väldigtmånga bor i villa, och många bäckar små - - -Många människor har dessvärre inte någonstansatt bo över huvud taget. Eller också tvingas de, sommånga ungdomar, att bo kvar hemma för att de lä-genheter som står till buds är för dyra. måsteman bara ha en egen bostad, t.ex. när man får barn.Bostadsbidrag är ett viktigt samhällsstöd till barn-familjer, bl.a. för att underlätta kontakten mellan barnoch föräldrar vid en skilsmässa. De krav som ställspå en minsta storlek på bostaden som villkor för bo-stadsbidrag till umgängesrättsföräldern verkar där-emot i motsatt riktning. Förälderns ekonomi och intebostadens storlek bör i stället vara avgörande.På senare tid har situationen för de bostadslösaoch hemlösa äntligen uppmärksammats. Kommuner-na har ansvar för bostadsförsörjningen särskilt till degrupper som av sociala eller ekonomiska skäl inte harmöjlighet att klara ett normalt boende. Men det äruppenbart att det växande antalet hemlösa inte fårtillräcklig hjälp av samhället.Det borde vara en självklarhet i dagens välfärds-samhälle att ingen skall behöva ligga utomhus, i por-tar, under broar eller i kulvertar. Ett särskilt stöd förombyggnad av fastigheter för gruppboende eller en-skilt boende bör därför övervägas, t.ex. i den bostads-sociala beredning som just har påbörjat sitt arbete ochsom vi väntar oss mycket av.Anf. 190 ():Herr talman! Jag vill göra ett tillrättaläggande.Lennart sade i sitt huvudanförande attFolkpartiet har föreslagit en minskning av räntebidra-gen med 1 miljard . Jag varouppmärksam och begärde inte replik. Men jag villatt det för ordningens skull i protokollet skall stå attLennart gav fel uppgift.Vårt förslag är att räntebidragen skall minskasmed . Däremot är vårt förslag tillminskning inom hela utgiftsområde 18 1 miljard 895miljoner kronor.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionmed anledning av prop. 1998/99:35 Ny lag om skilje-förfarande1998/99:Ju8 av de ()betänkande1998/99:UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt biståndFörsvarsutskottets betänkande1998/99:FöU1 Totalförsvarets budget för 19997 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 8 december1998/99:75 av () till statsrådet på spelarköp1998/99:76 av () till statsrådet inom idrotten1998/99:77 av (c) till justitieministernVåld mot taxiförareInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 15 december.8 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 8 december1998/99:165 av () till socialminis-ternLäkarbristen i Västsverige1998/99:166 av () till jordbruks-ministernRävar i burFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 15 december.9 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att skriftligt svar på följande fråga in-kommitden 8 december1998/99:138 av () till statsrådetPierre SchoriHiv/aidsSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 15 december.10 § Kammaren åtskildes kl. 22.38.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 4 § anf. 20 delvis,av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf 74 delvis,av talmannen därefter till ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 121delvis,av talmannen därefter t.o.m. anf. 139 delvis ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.