prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Ändå läggs dessa utredningar åt sidan ochläggs ned.Hur skall miljölagarna få effekt och tillsynsmyn-digheterna respekt när rättsväsendet inte fungerar närdet gäller miljöbrott? har fått i uppgift att initiera forskning om miljöbrott.Eftersom miljöbrott hänförs till ekonomisk brottslig-het, som jag tycker är mycket bra, kommer man in närdet tillskjuts pengar på dessa områden, och det hargjorts så nu skall forskning inledas på många områ-den.Men tyvärr är det inte fråga om riktad forskning,dvs. att kunna beställa vad som skall utredas. Jagskulle vilja kunna klargöra vilka beviskraven är, pre-skriptionstider, på vilket sätt poliser, åklagare ochdomstolar hanterar miljöbrott, vilka strategier förbekämpning av miljöbrott som de nämnda myndighe-terna utvecklat och i vilken utsträckning de samordnarsitt arbete.Det positiva inom rättsväsendet är att miljödom-stolar inrättas, att det blir en enhetlig praxis i bedöm-ningen av mål som prövas enligt . Nubyggs erfarenhet och kompetens upp på rättsområdet.Lagrådet påpekar visserligen vissa komplikatio-ner. Jag tycker att vi skall ta dem på allvar, följa ut-vecklingen och justera det som inte fungerar. Det ärbra att vi får miljösanktionsavgifter. Det är summorpå som kan dömas ut i tidsinterval-ler.Min slutsats är att det är viktigt att vi nu inte läm-nar detta område när det har blivit bra lagar. Vi måstegå vidare och se till att departementen samarbetar pådetta område, att det inte blir vattentäta skott. Det ärlikaså viktigt att det sker ett samarbete mellan myn-digheterna.Det måste finnas ett övergripande ansvar. Jag harflera gånger sagt hur viktigt det är att miljöbrottenkommer att hanteras vid ekobrottsmyndigheten. Detär där det samlade ansvaret och en nationell strategikan komma till stånd.Ekobrottsmyndigheten är uppbyggd i avdelningar,dvs. poliser, åklagare, de med specialkompetens ochkanslister. Det är denna specialkompetens som ford-ras för att skall kunna verka i hela landet.Rikspolisstyrelsen och Riksåklagaren har ett stortansvar.Jag hoppas att de flesta kan instämma i dessa mål,så att kan bli en verkningsfull lagstiftningockså inom rättsväsendet.Anf. 77 ():Fru talman! Jag har begärt ordet som riksdagsle-damot för , ett parti som står bakomförslaget till miljöbalk. Men, fru talman, i TV-reklamen säger man att "jag är inte bara mamma, jagär också tandläkare". Jag kan travestera uttrycket ochsäga att "jag är inte bara riksdagsledamot, jag är ock-så hemmansägare".Jag är kanske inte en lika stor hemmansägare somBo Jonsson var, som en gång i världen ägdestora delar av . Men jag har ett litet hemman.Av den anledningen har jag blivit indragen i diskus-sionerna om och allemansrätten.Representanter för en avdelning inom LRF i Bo-huslän och någon representant för en avdelning iMellanskog i sade att de skulle hålla en litenkommersiell verksamhet på min fastighet. Frågan aktualiseras i reservation 20 under mom.37. Reservanter från , , frånModeraterna, , från , LennartFremling - och jag även hört här ikammaren säga att han ställer sig bakom reservatio-nen - har sagt att det "är stötande att det enligt rege-ringens förslag blir möjligt att organisera verksamhetpå annans mark utan att fastighetsägaren behöverinformeras eller ge sin tillåtelse till verksamheten".Jag menar att jag har en skyldighet att på nästabystämma i Bäckby i informera om att detsom står i denna reservation inte är sant. Det är heltenkelt fel. Det finns värre ord för det som inte är santoch det som är fel. Men jag skall inte använda demhär. Det är viktigt för mig, mina grannar och min släkt- jag härstammar från en bondsläkt på mödernet iVärmland - att klargöra att jag inte har medverkat tilldet som påstås här.Är nu någon - som inte är i kam-maren, Fremling som sitter här, somstår längst upp i salen - av någon annan mening änjag, så förklara då hur det har varit möjligt att organi-sera verksamhet på min mark med befintlig lagstift-ning innan trätt i kraft. Eller, ärade leda-möter, instäm i min utsaga att detta förhållande ärmöjligt med nuvarande lagstiftning. Varför får mangöra så? Jag kanske hade synpunkter på att de kundegöra så. Men de människor som gjorde så på minmark utnyttjade en grundlagsfäst rätt som finns i re-geringsformen 2 kap. 18 §. Mig veterligen antogledamöterna denna förändring i största enighet. Därstår: "Alla skall ha tillgång till naturen enligt alle-mansrätten oberoende av vad som föreskrivits ovan. "Det är detta som gjorde att LRF kunde göra sålundapå min mark - inte miljöbalken.Reservanterna hänvisar till ett utslag av Högstadomstolen. Sedan har ni mage att skriva att dettaberor på . säger jag till på skarpen:Skäms på er! Så skall ni inte skriva. "Land skall medlag byggas." Vi får respektera regeringsformen. Vi fårrespektera Högsta domstolens utslag.Det finns ett problem. Det vet jag - som markäga-re. Det är inte något problem att de är på min mark ensöndag. Det är inte något problem att de är på minmark . Men om de är där varje lördagoch söndag är det ett problem. Det är som det står iBibeln om oxen som trillar ned en gång i brunnen.Men om oxen trillar ned i brunnen får manfylla igen brunnen eller göra något åt oxen.Precis som sade kan tyska turisterslita ned marken vid och Dalslands sjöaroch i fjällvärlden. Då får vi göra något åt det proble-met. Det gör vi . Med får vi möjlighe-ter att å det allmännas vägnar hävda naturens intres-sen. Jag kan som markägare ha skäl att hävda minaintressen. Men vad är det för lag jag skall använda?Jo, rätt lag för rätt ändamål.Jag är inte utbildad jurist. Men så mycket vet jagatt det inte är miljölagstiftningen jag skall hänvisa tillför att hävda mina ekonomiska intressen. Skall jaganvända miljölagstiftningen, , för attframhålla mina personliga ekonomiska intressen,mina äganderättsanspråk? Det är väl ändå fel? Det inser väl och även - var han nu är - ochDan - var han nu råkar befinna sig? Jag harförståelse för att alla inte har möjlighet att jämt sittahär i kammaren. Men detta inser även alla dessa le-damöter.Då får jag använda den lag som skall användas,nämligen jordabalken. Den reglerar servitut, intrång iäganderätten osv. Det vet även jag med mina begrän-sade kunskaper. Jag har inte ens genomgått den juri-diska översiktskursen på 10 poäng. Men jag vet attdet handlar om jordabalken.Varför väckte ni inte motioner när ni hademöjlighet att föreslå ändringar i jordabalken? Detgjorde ni inte. låter ni er dras med i det propagan-daspel som vissa har satt i gång - bl.a. LRF. Det ledertill missuppfattningar och till att vissa kommersiellaföretag kanske tror att det är först nu som den rättig-heten ges. Ni skadar både markägare och naturen meddetta propagandaspel.Jag säger en gång till: Skäms på er!Svara nu på mina frågor.Anf. 78 () replik:Fru talman! Det är ingen av dem som ville skulle svara som har begärt ordet.Men om LRF skulle göra så , räckerdet med att det innebär olägenhet, inte bara skada, föratt kan protestera. Det gäller mednuvarande lag - precis som säger.Det är litet anmärkningsvärt när LRF försöker an-vända lagen på det sättet, som annars reagerar mott.ex. veganer när de försöker agera så. Detta är inteförsta gången som LRF försöker använda metoder jagfinner tvivelaktiga.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag tackar för att någon tog replik påmitt anförande.Jag delar bedömning. Jag vetvilka möjligheter jag har att använda. Jag kan barasäga att jag t.o.m. kan tänka mig ändringar i jordabal-ken, om de nu går för hårt fram på min mark, vare sigdet är svenska eller tyska turistföretag. Men jag kom-mer aldrig att medverka till att svenska medborgareinte skall få trampa min mark och njuta av den vackraskog som vi har i . Jag tänker se till att de fårfortsätta att göra det. Min släkt har bott där , och vi har välkomnat besökare. Det tänkervi fortsätta att göra.Det är mycket beklagligt att inte fler tog replik ochsvarade i denna viktiga fråga.Anf. 80 () replik:Fru talman! har helt rätt i att dendebatt som har förts kan innebära att fler kommer attmissbruka lagen och tro att lagen nu innebär ett heltannat användande av allemansrätten än vad som gäll-de tidigare, dvs. ett våldsammare utnyttjande. Vi harnu en gemensam uppgift att förklara att lagen inte ärförändrad utan att det är den gamla allemansrättensom gäller och att man måste sköta sig i naturen -annars får man inte vara där.Anf. 81 () replik:Fru talman! Det är återigen oerhört viktigt att i allafall vi två tillsammans slår fast detta. Vi skall värnaallemansrätten. Vi skall låta alla svenska medborgareanvända den efter grundlagens anda. Visst skall vigöra så! Sedan skall vi se till att naturen inte skadas.Sedan skall vi också se till att markägarnas intresseninte skadas. Då skall vi se till att vi har en bra ci-villagstiftning, och möjligtvis se över jordabalken.Men det räcker. Det är ett stort steg framåt för naturenoch miljön att vi tar den här . Vi är över-ens.Alla borde ha deltagit i denna replikväxling.Återigen: Skäms på er!Anf. 82 ():Fru talman! Jag begärde ordet igen därför att GöteJonsson apostroferade mig i en replik. Eftersom jaginte kan ta replik på replik var jag tvungen att begäraordet igen.Göte tog upp en diskussion om vad jagsade att det fanns för koppling mellan de allmännahänsynsreglerna och de lagar som reglerar följdlag-stiftningen. Jag vill citera vad som står i utskottetsbetänkande:"I ett föregående avsnitt om förhål-lande till annan lagstiftning har utskottet konstateratatt de allmänna hänsynsreglerna framstår som ettfristående och delvis nytt instrument för att reglerat.ex. olika former av markanvändning. "Det står vidare längre fram i texten:"De allmänna hänsynsreglerna i 2 kap. miljöbal-ken är utformade så att de i huvudsak kan tillämpas påbåde jordbruk och skogsbruk som ett komplement tillbl.a. övriga ovan angivna bestämmelser i miljöbalkenoch till skogsvårdslagen. "Det slås också fast att det är Skogsvårdsstyrelsensom har hand om hänsynsreglerna när det gällerkopplingen till skogen. Det står också:"Utskottet konstaterar sammanfattningsvis attmiljöbalken och i synnerhet hänsynsreglerna i sig gerökade möjligheter att besluta om restriktioner förjord- och skogsbruket. "Fru talman! Det är alltså fullkomligt klarlagt i bal-ken att de allmänna hänsynsreglerna, dvs. att vi höjermiljökraven på alla områden, även gäller jord- ochskogsbruk.När det gäller jordbruket är det självklart, efter-som skötsellagen kommer att ingå i balken. När detgäller skogsbruket klargörs det här på ett myckettydligt sätt, både i jordbruksutskottets betänkande ochi det betänkande som ligger med anledning av följd-lagstiftningen.Här råder det ingen som helst tveksamhet om vadsom gäller, . har tillsam-mans med skogsägarna försökt att även här läggadimridåer och få det att låta som att det är någontingannat än vad som gäller. Det står klart och tydligt hurdet förhåller sig.Anf. 83 ():Fru talman! Jag vänder mig inte nu till GudrunLindvall.Jag begärde besked från miljöministern hur honser på den allmänna hänsynsregeln, hur den skallkunna tillämpas i olika sammanhang, om det är på detsättet att bara tillsynsmyndigheten kan resa ut ochlägga förbud på olika verksamheter. Jag fick ettmycket svävande svar från miljöministern. Jag haderäknat med att få ett klart besked. är inte miljö-ministern i kammaren.Detta visar, fru talman, hur ihålig allmänna hän-synsregeln är i förhållande till annan lagstiftning. Detär precis detta som vi har pekat på. Det är utomor-dentligt allvarligt att en riksdagsmajoritet tar beslutom en allmän hänsynsregel, som inte ens miljöminis-tern kan förklara räckvidden av. Det är bl.a. detta somså många har kritiserat, även jurister. Det är bl.a. dettasom så många har påpekat ligger i konflikt med spe-ciallagstiftningar. Och det är bl.a. detta som ligger ikonflikt med skyddet för äganderätten.Debatten i kammaren visar att tillämpningen avallmänna hänsynsregeln - jag har också läst betän-kandet - är betydligt mera problematisk än vad somframgår av utskottsbetänkandet. Vi moderater har lagtreservationer för att slå vakt om både rättssäkerhetoch miljö. De reservationerna finns. Det är synd attmajoriteten inte har ställt sig bakom dem.Anf. 84 ():Fru talman! Om hade begärt replikpå mitt inlägg hade vi kunnat diskutera det i replik-skiftet, men valde att inte göra det.Man kan ha olika uppfattningar om hur mycketman vill knyta de allmänna hänsynsreglerna till delagar som ligger utanför balken. Där har helt olika uppfattningar. Vi anser attdet är självklart att skogsbruket och jordbruket, dvs.markanvändningen, också måste påverkas av enskärpt miljölagstiftning. Det anser inte skiljer det. Jag måste säga att det är mycketmärkligt att detta skulle vara oklart.I och med att det här är ett problem som har upp-märksammats såväl i utskottet som till en del även avLagrådet och på annat sätt har vi varit mycket nog-granna med att mycket tydligt i betänkandet om bal-ken, i den proposition som föreligger, i följdlagstift-ningen och i betänkandet om den tala om hur detförhåller sig. kan anse att det här inte ärbra, men han skall inte påstå att det inte är klargjort.Det står också i betänkandet:"I övrigt bör framhållas att skall sessom en samordnad, skärpt och breddad miljölagstift-ning för en hållbar utveckling. "Det gäller alltså alla områden. Det står klart ochtydligt på vilket sätt skogsvårdslagen är knuten till deallmänna hänsynsreglerna.Att ha uppfattningar är en sak, , menatt hävda att det är oklart är att fara med osanning.Det är inte oklart. Det framhålls mycket klart hurkopplingen ser ut.Anf. 85 ():Fru talman! Jag hade inte tänkt ta replik på Gud-run , men när hon beskyller mig för att faramed osanning när det gäller oklarhet i lagstiftningenskall jag bara läsa innantill i utskottsbetänkandet på s.45: "- - - genom sin lydelse torde medge mer långt-gående ingrepp än vad som följer av de bestämmelsersom är relaterade till begreppet avsevärt intrång ipågående markanvändning". Det är alltså hänvisningtill hänsynsregeln. "Dessa förhållanden kan ge upp-hov till en viss osäkerhet för berörda näringar. "Det är utskottsmajoritetens skrivning, och GudrunLindvalls skrivning. Har inte satt sigin i denna lagstiftning så pass mycket att hon vet vadhon själv har skrivit? Det kan bli "osäkerhet för be-rörda näringar", beroende på hänsynsregelns utform-ning och relationen till annan lagstiftning.Gudrun ! Detta är sanning. Detta är detallvarliga i det här sammanhanget.Anf. 86 ():Fru talman! Det slås klart och tydligt fast att omdet finns hänsynsregler i någon lag som hanteras iföljdlagstiftningen får den typen av hänsynsregler inteha en lägre ambition än de allmänna hänsynsreglerna.Det finns en del speciella hänsynsregler iskogsvårdslagen som alltså inte får ha lägre ambition.Om det dessutom finns hänsynsregler i miljöbalkendär det inte finns några motsvarande bestämmelser ide allmänna lagarna, t.ex. skogsvårdslagen, står detklart och tydligt att då gäller de hänsynsreglerna. Detkan inte på något sätt råda någon tveksamhet om det.För att man till yttermera visso skall vara klar överhur relationen mellan och skogsvårdsla-gen är har man också sagt att det är Skogsvårdsstyrel-sen som skall vara tillsynsmyndighet. Det ärSkogsvårdsstyrelsen som har att hanteraskogsvårdslagen.Vi har haft en genomgång, och vi kommer såsmåningom också att behandla ett betänkande här ikammaren. Det blir nästa riksdagsperiod. Det handlarom hur vi skall göra för att skärpa såväl miljö- somproduktionsmålet. Man kan se att skogsvårdslagensom kom 1994 inte riktigt har fått det genomslag manskulle vilja.Genom att nu se till att knyta hänsynsreglerna tillskogsvårdslagen skärper vi miljöhänsynen i skogen.Genom de bestämmelserna, som också finns i denproposition som regeringen har lagt fram som visarhur man vill skärpa produktionsmålet, börjar vi se tillatt skogsvårdslagen fungerar i praktiken.Utredningen har visat, , attskogsvårdslagen inte har fått det genomslag som manhade önskat vare sig när det gäller produktionsmåleller miljömål.Jag anser att det inte kan råda någon tveksamhetom kopplingen mellan balk och skogsvårdslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Regeringsformens egendomsskyddFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU30Regeringsformens egendomsskyddAnf. 87 ():Fru talman! Det är alltså dags för konstitutionsut-skottet att ta vid där jordbruksutskottet slutade. Detgäller själva äganderättens principer.Det kan inte råda någon större tvekan om attäganderätten eller det enskilda ägandet är en grund-läggande förutsättning både för den enskildes eko-nomiska välfärd och för själva marknadsekonomin,som i sin tur är grunden för vår välfärd.Detta är någonting som slagits fast i alla delar avden civiliserade världen. Det har också kommit tillklart uttryck bl.a. i till skydd förde mänskliga rättigheterna, som inkorporerades medvår svenska lagstiftning 1995.Emellertid har i debatten själva ordalydelsen i re-geringsformens 2 kap. 18 § kommit att ifrågasättas.Den handlar om ersättning vid expropriation ochannat förfogande. Det har ifrågasatts från våra juristeroch också ifrån Lagrådets sida om det därmed skallförstås att full ersättning skall utgå vid sådana härinskränkningar i den enskildes rättigheter.Vissa menar att man måste följa ordalydelsen, ochdå skall full ersättning utgå. Andra menar att det inteär fråga om att utvidga rätten utan bara om att slå fastden praxis som har varit rådande. Enligt denskulle det alltså inte vara frågan om någon utökningav ersättningen.Vare därmed hur som helst. Det är naturligtvis intebra att ha en lagstiftning - allra minst en grund-lagsstiftning - som är oklar. Vi moderater har ingen-ting emot att man sätter till en utredning om helaandra kapitlets artonde paragraf, men vi vill samtidigtslå fast att vi uppenbarligen har en helt annan syn änexempelvis , som är ute för att närmastinskränka äganderätten. Vi hävdar däremot i vår re-servation till betänkandet att vi vill ha en utvidgningav skyddet för äganderätten. Det är fortfarande ganskasvagt i jämfört med i andra länder.Vi bör alltså föra in en lydelse som talar om ägan-derättens okränkbarhet och om att inskränkningarbara skall kunna få äga rum i den mån som det ärfrågan om klart angivna fall. Då skall full ersättningutgå till den enskilde.Det är också angeläget att grundlagsskyddet förden enskilda äganderätten utökas till att uttryckligengälla också annan egendom än mark och byggnader.Det kan röra sig om immateriella tillgångar av olikaslag. Utbildning, varumärke, närings- och patenträtteranger vi som exempel. Också pensionsrätten böromfattas av ett grundlagsskydd.Vi har alltså ingenting emot att man utreder detta,men utredningen bör gå i den riktningen att man för-stärker äganderättens ställning i och på detsättet når upp till en nivå som är jämförbar med nivåni andra delar av den civiliserade världen.Jag yrkar bifall till reservationen, fru talman.Anf. 88 BO ():Fru talman! Äganderätten är en mycket viktig fri-och rättighet. Den har länge varit relativt litet skyddadi svensk grundlag. Vi hade långa debatter om dettainte minst . Det ledde fram till denförstärkning av äganderättens ställning i grundlagensom vi fick i och med grundlagsändringarna i börjanpå 1980-talet.I nutid, dvs. - 1995 - har vi fått denändringen att med dess skyddför äganderätten har tagits in i svensk lagstiftning. Dethar vi eftersträvat från liberalernas sida. Idet sammanhanget, fru talman, fick också den para-graf i grundlagen som har att göra med skyddet föräganderätten en annan lydelse. Det är andra kapitletsartonde paragraf.Sedan har det, vilket framgår tydligt av KU:s be-tänkande, utbrutit en debatt mellan några av landetsfrämsta juridiska experter. De har diskuterat huruvidadet som sades från den dåvarande regeringens sida ipropositionen om ändringen och det som sades avkonstitutionsutskottet i samband med att man behand-lade ändringen helt stämmer överens med texten igrundlagen.Flera juridiska experter har hävdat att det finnspåtagliga skillnader. Egentligen skulle jag vilja sägaatt samtliga juridiska experter hävdar att det finnsskillnader. Sedan kan man landa på olika ståndpunk-ter när det gäller vad som skall ha företräde, och dethar experterna också gjort.Lagrådet har vid granskningen av det ärende somnyss har diskuterats här i kammaren också pekat pådenna skillnad och för sin del förordat att man bordese till att det blir en överensstämmelse mellan vadsom står i grundlagen och det som alla inblandadeparter och partier tänkte sig i samband med det beslutsom fattades inför ändringen 1995.Det är självfallet ingen bra situation att vi har engrundlagstext som kan läsas och tolkas på ett sätt,medan avsikten bakom det hela - förarbeten m.m. -är helt annorlunda. Grundlagen bör självfallet stäm-ma.Denna fråga har tagits upp bl.a. i mo-tion med anledning av . I Folkpartimotio-nen har man pekat på att det borde ske en överarbet-ning, så att vi får en överensstämmelse mellan vadsom står i vår regeringsform och det som var riksda-gens mening när man fattade beslutet.Det har också framkommit önskemål om översynav denna paragraf i ett par andra motioner.Efter en intensiv diskussion om dessa frågor harkonstitutionsutskottet kunnat ena sig om att det börske en översyn. Det gör man genom att bifalla folk-partimotionen och hänvisa till två andra motioner därdenna fråga har tagits upp. Kontentan av det hela äratt regeringen bör se till att det sker en sådan översynoch att den skall ske före nästa ordinarieriksdagsval, dvs. , så att riksda-gen kan fatta beslut före riksdagsvalet och efter riks-dagsvalet, som ju behövs för att en grundlagsändringskall komma till stånd.Fru talman! Så här långt är, såvitt jag kan se, allapartier överens. Det finns, som varinne på, säkert skillnader mellan Moderata samlings-partiet och i synen på äganderätten.Det vore märkligt om så inte var fallet. Det har resul-terat i att utöver den gemensamma textenhar velat peka på vilken inriktning de vill ha på över-synsarbetet. Likaså har representant iett särskilt uttalande pekat på att man hade velat ha ennågot annorlunda inriktning på översynen än majorite-ten.Jag tycker, fru talman, att det är bra att vi harkommit så här långt. Jag är glad över att vi har nåttden relativt breda enighet som har nåtts om att viskall se till att vi får ett grundlagsstadgande somstämmer väl överens med det som har varit avsikten.Med det yrkar jag, fru talman, bifall till konstitu-tionsutskottets hemställan.Anf. 89 ():Fru talman! står inför ett histo-riskt beslut. Vi skall ta ställning till en ny miljöbalkoch får därmed en sammanhållen lagstiftning på mil-jöområdet. Den bärande principen som miljöbalkenbygger på och som är all internationell lagstiftningsgrund är polluter-pays-principen - förorenaren beta-lar. KU har yttrat sig till jordbruksutskottet och till-styrkt denna proposition. Vi har haft att yttra oss överdess grundlagsenlighet.Före var inte egendomsrättengrundlagsskyddad. Den som lidit en förlust genom atthans egendom exproprierats var tillförsäkrad ersätt-ning enligt bestämmelser i vanlig lag.Vårt EU-inträde innebar att Europakonventioneninkorporerades i svensk rätt. Därmed fick vi en gene-rell regel om att den enskildes rätt inte skulle kränkas.Äganderätten blev därmed grundlagsfäst i regerings-formen 2 kap. 18 §. En bestämmelse om att ersättningskulle utgå vid ingrepp i enskild egendom skrevsockså in i grundlagen, utöver Europakonventionensmer allmänna ordalydelse. Det är detta tillägg som harlett till tolkningssvårigheter, trots att KU myckettydligt underströk att ersättningsrätten inte skulleutvidgas i förhållande till rådande rättsläge. Förvänt-ningsvärdena skulle inte omfattas, och inskränkning-arna i egendomsskyddet skulle vara av viss storlek,för att något exemplifiera vad vi sade.Den rättsvetenskapliga debatten har varit omfat-tande och motstridig när det gäller hur 2 kap. 18 §andra stycket skall tolkas. Skall motivuttalandena närdet gäller regeringsformens rättighetsbestämmelserväga tyngre än grundlagens formella lydelse?