prot · GL0979 · 1998-03-12 00:00:00 — Jagtycker att vi skall hjälpas åt med att ta bort detta,enligt mitt förmenande, löjliga inslag i en, om änaldrig så väl förhandlad, löneförmån.Med det sagda har jag naturligtvis inte någon an-ledning att göra gällande att löneersättningen skallminskas med hela löneersättningens belopp. Huvud-regeln bör dock enligt mitt förmenande vara attgrundlönen så långt det är möjligt skall ge full ersätt-ning för tjänsterna. Jag tror dock att det, trots för-svarsministerns en aning kallsinniga svar, kommernågon typ av beredning till stånd, och då tycker jag attdetta skall vara huvudregeln.Det förhållande att RRV:s rapport inte lämnasförrän tycker jag inte motiverar detnågot kallsinniga svar som jag har fått av försvarsmi-nistern. Det saknas ju inte heller underlag i delrappor-ten.Om jag får använda en enda minut till, herr tal-man, skulle jag gärna vilja åberopa förhållandet attpartivänner till försvarsministern något överraskandehar uttryckt sig långt mer salvelsefullt. Man har rentav talat om moral och anständighet när det gällerdessa förhållanden. Så långt hade inte jag tänkt att gå.Men jag ställer mig ändå frågan hur en delrapport avpartivännerna och t.ex. kan uppfat-tas så olika.Anf. 10 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att jag ärväldigt glad över utskottets ordförandes interpellation.Den tyder på en vilja till ansvarstagande, som jagtycker är positiv.Av Försvarsmaktens budget på ungefär 40 miljar-der kronor går ungefär 20 miljarder till mate-riel och 11,5 miljarder till lönekostnader inom För-svarsmakten. Lönekostnaderna utgör alltså en bety-dande del av Försvarsmaktens årliga budget.Vi var naturligtvis många som reagerade närRRV:s rapport började diskuteras i medierna. Vi varnog många som blev än mer förfärade när vi lästerapporten. Vi läser om sjötillägg till officerare sominte är på sjön. Vi läser om lönetillägg i form avpendlingsbidrag till officerare på högkvarteret, somfår för att de pendlar inom Stock-holmsområdet. Detta är bara några exempel.Regeringen har ju frågat ÖB om det inte går attspara mer på just dessa kostnader inför situationenmed årets budget. Det säger att man inte kan. Meni slutsatserna i RRV:s rapport kom man fram till attdet finns förutsättningar för attminska omfattningen av kostnaderna för tillägg m.m.Man säger att det skulle kunna ske genom en ändradtillämpning. Jag undrar hur försvarsministern ser påde olika beskeden.Försvarsmakten har varit helt löne-ledande i statsförvaltningen. Det finns minst sagtstarka tecken på att Försvarsmakten helt enkelt hartappat greppet om löneutvecklingen och alla de extra,mer eller mindre absurda, tilläggen. Jag undrar omförsvarsministern är beredd att ta tillbaka greppet omlönebildningen och personalkostnaderna från Försvar-smakten och ge det åter till , förnågot måste uppenbarligen göras.Anf. 11 Försvarsminister ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att peka påatt det här är ett system som har vuxit fram successivt.Man kan säga att det förvaltas av en partsrela-tion, dvs. mellan Försvarsmakten, som arbetsgivarefö-reträdare, och fackliga organisationer.Regeringens, och indirekt , styrningsker annorlunda . Den sker just genom det initiativsom jag har tagit genom att uppdra åt att granska förhållandena. Finansminis-tern har på ett liknande sätt för hela statsförvaltningenbegärt in uppgifter om den statliga förvaltningenspersonal- och tjänsteförhållanden, inklusive löneför-hållanden.Vad som då kommer fram har indirekt en påver-kande effekt på parterna. Jag är inte beredd att pågrundval av den rapport som har kommit dranågra andra slutsatser än vad jag har sagt i mitt inter-pellationssvar. Men just den ökade kunskapen om hurdet står det till och om hur resultatet blir inte bara avde senaste avtalsförhandlingarna utan också när detgäller de lönestrukturer och ersättningar som finnskvar i systemet, kommer säkerligen att påverka par-terna. Man kan säga att statsmakterna numera styrgenom resultatutvärdering. Det inkluderar det härförhållandet.Jag för min del anser att det finns vissa möjlighet.Det har också framkommit i ÖB:s svar på regeringensfrågor när det gäller det korta perspektivet. Det finnsmöjligheter för myndigheten själv att i viss utsträck-ning minska användningen av vissa av de tillägg somdet här är fråga om. Det kan ske genom myndighets-beslut. Det kan också indirekt påverkas genom beslutom t.ex. var och hur officerarnas tjänstgöringsförhål-landen skall vara.Det betyder att jag menar att vi har ett system somger en betydande rörelsefrihet åt parterna. Statsmak-ternas - och indirekt allmänhetens - kontroll av sys-temet kommer fram genom att vi låter granska ochutvärdera det. Det är just det som sker genomRRV:s insatser. Det gör att jag tror att det finns möj-ligheter för parterna att betrakta detta med allehandatillägg för olika tjänsteförhållanden som något somman kan förändra och som parterna kan finna att dehar ett sammanfallande engagemang och intresse för.Anf. 12 ():Herr talman! Tack, försvarsministern. Jag tillhörverkligen inte dem som vill kritisera initiativet att låtaRRV titta på detta. Som den välvillige tolkare jag ärkanske jag skall tillstå att vi är litet i otakt med tidenför att försvarsministern skall kunna ge de mest ut-tömmande och riktiga svaren. Men det hindrar inte attjag kanske hade väntat mig litet mer.Jag tror att de tillägg som vi talar om var synnerli-gen välmotiverade när de kom till. Jag tror att tjänst-göring ombord på en ubåt var ett rik-tigt skräpjobb, för att använda ett städat ord här ikammaren. Officeren kunde kanske komma hem tillfamiljen efter sjätte dagen och lukta dieselolja så atthan fick lägga sig i uthuset för att över huvud tagetkunna vara hemma. Då kanske man behövde en litendusör för att kunna smälta det här bättre.Men kan det vara så att Försvarsmaktens folk,dessa förträffliga människor som vi har lärt dem som,skall vara så mäktiga traditionsbevarare sedan den härsituationen inte längre föreligger? Jag tycker inte attde skall se snett på oss om vi då tittar på detta förhål-lande. Traditioner skulle nog också jag och mitt partikunna vara utmärkta bärare av. Men det finns gränser.Vi skall inte vara utmanande.Som försvarsministern väl vet är det så - och detspelar ingen roll om det är kanslihuset eller här i riks-dagen - att om vi företar oss något som inte harhygglig folklig förankring, så väcker det opposition.Denna opposition har torgförts på olika sätt. Ochdet här har - jag återkommer till det - för officerskå-rens vidkommande ramlat in vid en rasande olämpligtidpunkt. Det är självfallet så. Det är så lätt att görakopplingen till andra bekymmer vi har.Men det undantar oss inte från någon del av detansvar som vi har för att ändå syna det som är enaning obekvämt. Det är det jag gör, och jag ber inteom ursäkt om det.Det var något som jag inte förstod i försvarsminis-terns anförande. Det gäller det här med produktutvär-dering inom Försvarsmakten. Det är väl bra svårt,ändå? Jag tror inte att jag skulle vilja ansluta mig tillatt Försvarsmakten skall få ersättning för produktut-värdering med den erbarmliga röra som vi för närva-rande har inom Försvarsmakten. Något krig kommervi gudskelov förmodligen inte heller att mötas av.Och knappast någon av oss önskar väl att vi skall haen så fullskalig produktutvärdering som att vi skulleförsättas i den situationen.Nej, det är väl att önska officerskåren attförsvarsministern och vi som finns här i riksdagenlångsiktigt kommer till rätta med den oro som råderoch att vi på det sättet skapar ett bra förhållande förvår officerskår. Men det skall nog inte ske med löne-tilläggen.Anf. 13 ():Herr talman! Försvarsministern säger att riksda-gens styrning sker annorlunda . Det handlar om attgranska förhållandena. Det är mycket riktigt så. Manhar ju delegerat ansvaret för löneförhandlingar ochsådant till myndigheten. Men frågan är: Vad leder denhär granskningen till? Det är ju den som är riksdagensoch regeringens verktyg.Om nu RRV:s nästa rapport visar eller bekräftardet som vi nu har fått reda på i den här delrapporten,vad är försvarsministern beredd att göra då? Vad blirnästa steg om det bekräftas vad vi redan vet nu?Är försvarsministern beredd att ta tillbaka greppetöver avtalsförhandlingarna genom att åter lägga dempå ? Är man i så fall beredd att sägaatt Försvarsmakten just i och med den här kulturen,det här systemet som försvarsministern sade succes-sivt har vuxit fram, måste göra någonting, någontingganska radikalt.RRV skriver klart att det finns möjligheter att spa-ra genom en annan tillämpning. ÖB sägeratt så inte är fallet förutom det som man harräknat in i det besparingsförslag som man har lämnat.Hur ser försvarsministern på detta? Är det något somkommer att granskas noga nu när nästa RRV-rapportkommer ? Kommer försvarsministern iså fall att se till det här tecknas in i de besparingarsom skall ske?Anf. 14 Försvarsminister ():Herr talman! Vad jag försökte säga när det gälldeutvärdering och resultatstyrning var att det är en pro-cess som är öppen så till vida att man låter myndig-hetsnivån och de fackliga organisationerna ha enbetydande rörelsefrihet i fråga om att träffa avtal.Men man skall granska resultaten och göra det ge-nom offentliga studier av t.ex. det slag som vi harbeställt och sådana uppgifter som kommer till . Sedan publiceras dessa, och sedan ärdet att räkna med att parterna tar intryck av vad somkommer fram. Jag bedömer att Försvarsmakten somarbetsgivare har all anledning att studera och bedömaRRV:s synpunkter och eventuella kritiska bemärk-ningar.Jag är inte beredd, det vill jag säga till AnnikaNordgren, att återföra arbetsgivaransvaret till . Jag anser att det nuvarande systemethar förutsättningar att kunna hantera sådana här saker- just under förutsättning att det sker en offentliggranskning av hur partsrelationen förvaltar samhäll-sintresset.Jag kan säga att jag för dagen inte kan göra någonkonklusion om vad som skall hända när nästa når Försvarsdepartementet. Jag har ingenkännedom om dess innehåll. Men jag vill gärna sägaatt jag inte ser det som rimligt att återföra förhand-lingsrätten till Arbetsgivarverket.Låt mig avrunda med att säga att jag tror att närdet kommer fram en sådan här typ av granskning somleder till allehanda kritiska bemärkningar - både i ochvia medierna - så är det något som jag anser att par-terna har anledning att reflektera över. Jag anser attvarken Försvarsmakten eller de fackliga organisatio-nerna har anledning att låta bli att göra någonting omden lönestruktur och de förmåner som man förhand-lingsvägen har tagit fram kritiseras eller betraktassåsom varande i strid med vad de flesta svenskaranser vara riktiga och rimliga anställnings- och löne-förmåner på en vanlig arbetsplats.Anf. 15 ():Herr talman! Avslutningsvis några ord då jag införden kommande rapporten från skulle kunna hetsa upp vår i alla lägenså välbalanserade försvarsminister. Det tänker jaggöra genom att citera partivännen sade i : "Myndighetenklarar inte uppgiften. krävs politiska åtgärder. "Jag har svårt att tänka mig vem Juholt tänkte påjust då, om han inte tänkte på försvarsministern. Detvar nog ändå så. Jag bär den hälsningen vidare frånJuholt.Sedan tog han i ännu litet kraftigare. Jag har redansagt att det kanske inte var nödvändigt att ta i så hårt.Men jag kan inte låta bli att upprepa att det förvånarmig litet att samma rapport väcker så olika känslor.Jag väntar mig naturligtvis att rapporten som, förmo-dar jag, kommer i början på har ett språkav sådan kaliber att också försvarsministern kanske ihögre grad än nu höjer på ögonbrynen. Då tror jag attvi kan vara ganska överens om det som sker.Utan att lägga mig i diskussionen mellan AnnikaNordgren och försvarsministern vill jag säga att detväl ändå är ganska ovanligt inom myndigheterna attchefen har så pass stort inflytande över lönesättningeninom sin personalkår. Det kan hända att den myndig-het som vi nu har tillskapat, med en chef som sitter påhela potten, kanske väcker en del funderingar. Det ärändå en nyhet.Jag tackar än en gång för svaret.Anf. 16 Försvarsminister ():Herr talman! Jag vill egentligen bara upprepa attjag faktiskt slutar mitt interpellationssvar med att sägaatt jag utgår från att Försvarsmakten som ansvarigarbetsgivare beaktar vad förtfram i sina rapporter i denna fråga. Det har jag sagtoch det är min utgångspunkt.Jag vill också säga att jag anser att regeringen medmig som föredragande har bidragit till att man kan setill att missförhållanden eller mindre relevanta formeri delar av avtalssystemet kan förändras genom att manbeställer rapporterna från Riksrevisionsverket.Jag skulle känna stor tveksamhet om vi har de-centraliserat förhandlingssystemet men inte stöderarbetsgivarparten, och för den del även arbetstagar-parten, genom den här typen av analyser. Då tror jaginte att vi skulle ha en bra form av lönebildning ochersättningsstruktur inom den offentliga verksamheten.Att vi har tillfälle att debattera saken i Sveri-ges riksdag beror ju på att vi har fått fram ett under-lag. Det är en del - en mycket betydelsefull del - i detsätt varpå vi vill ha lönebildningen och beslut omandra ersättningssystem hanterade i det partssystemsom finns på den offentliga arbetsmarknaden.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellationerna 1997/98:165 och189 om EU:s säljförbud av särskilda frösorterAnf. 17 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig hurjag avser att lösa problemet med saluförbudet motsorter som inte finns upptagna på någon sortlista, såatt såväl fröer från gamla sorter som andra som passarsvenska förhållanden kan fortsätta att säljas i Sverige.Hon har också frågat hur jag avser att få frågan löst iEU.Beatrice har frågat mig vilka åtgärder rege-ringen planerar för att tillse att svenska odlare ävenframgent skall kunna köpa frösorter som är anpassadeefter det svenska klimatet. Hon har även frågat vilkainitiativ regeringen avser att vidta för att avskaffaeller avbyråkratisera för godkännande avfrösorter.Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang.Syftet med utsädeskontroll och reglerna för utsädetill bl.a. köksväxter är att garantera konsumentenprodukter av bra kvalitet som ger friska grödor ochgod avkastning. Konsumenterna ges på så sätt möjlig-het att avgöra vilka utsädessorter som lämpar sig förodling vid olika odlingsbetingelser. Utsädeskontrollsyftar också indirekt till att förhindra spridning avväxtsjukdomar som kan bli resultatet av odling avsorter som är sjukdomsdrabbade.EG:s direktiv på utsädesområdet omfattades redanav . En förutsättning för att ett köksväx-tutsäde skall få säljas är att det åtminstone är kontrol-lerat som standardutsäde. Köksväxtssorten skall fin-nas med antingen i den svenska sortlistan, i EG:sgemensamma sortlista för arter av köksväxter eller ien nationell sortlista i EES-området. Sorten skalldessutom uppfylla de krav som stäl-ler på standardutsäde. Att sorten inte finns med på ensortlista innebär i sig inte ett odlingsförbud.I har vi krav på att prov-ningen och sortlistan skall finanserias helt med avgif-ter. Avgifterna varierar mellan olika länder inomEES-området. Ett företag kan fritt välja att ta in sinsort på en sortlista i ett land där avgiften är lägre än iSverige.Det finns dock ett konsumentintresse att användasådana gamla inhemska sorter och sorter från länderutanför EU som inte är intagna i EG:s gemensammasortlista eller i de nationella listorna i EES-områdetoch därför inte får säljas. De köksväxtssorter det rörsig om säljs i så små mängder att det inte lönar sig attta in dem på sortlistan.Sverige har alltsedan vi blev medlemmar i krav på att reglerna ges en utformning sominte hindrar försäljning av sådana sorter. Liknandekrav har framförts av bl.a. Europaparlamentet.Kommissionen har därför i det framlagdaförslaget till regler för den inre marknaden på utsä-desområdet infört en möjlighet till handel med ochodling av lokala äldre sorter genom att en bevarande-lista upprättats. Förslaget har tillkommit för att främjaden biologiska mångfalden. har under denpågående beredningen av detta förslag till regler fö-reslagit ett undantag för hobbyodling, och vi kommeräven i fortsättningen att arbeta för bättre och enklareregler för köksväxtutsäde.För att försöka tillgodose konsumenternas önske-mål arbetar regeringen således för en större flexibiliteti för köksväxtsorter. Jordbruksdepar-tementet ser också över vad som går att göra natio-nellt i frågan.Anf. 18 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret som ialla fall är ett första steg mot något som verkar riktigt,tycker jag.Det här är en fråga som har drivit än-da sedan vi kom in i den här gången. Jaglade den första motionen under den första motionsti-den . Jag har också följt upp frågan medett antal motioner, så fort det har funnits tillfälle, ochockså med interpellationer.Det här är egentligen första gången som jag får ettsvar som tyder på att det finns en förståelse för pro-blemet. Det är jag tacksam för.Bakgrunden är att EU har mycket snåriga reglernär det gäller försäljning av fröer. Syftet med dem harväl, vilket vi kan vara överens om, varit att de storafirmorna har tryckt på och egentligen velat ha ett sättatt reglera vilka försorter som får säljas. Därmed harman skapat sig ett indirekt monopol. Det är egentligendet som har skett.Effekten har blivit att det har varit omöjligt förodlare att odla fröer som inte finns upptagna på sort-listan, t.ex. de gamla sorterna som ofta inte har deegenskaper som stora fröfirmor är intresserade av ochsom kanske framför allt odlas av hobbyodlare. Detkan vara tomater som har mycket fin smak men t.ex.ett svagt skal.Ett annat problem är många sorter som tas fram it.ex. Där görs ett mycket fint arbe-te med att ta fram nya sorter. De firmorna anser inteatt den nordiska marknaden är intressant, trots att vihar samma klimatiska förhållanden som ochJapan. Vi är för små. Dessa firmor ser därför inte tillatt få upp sina sorter på en av EU godkänd sortlista.Det här har fått till effekt att totalt i EU flera tusensorter har försvunnit, och det är naturligtvis inte någotsom rimmar speciellt bra med och medviljan till ökad biologisk mångfald, snarare tvärtom.Man har hanterat det här mycket olika i olika län-der. I finns det firmor som säljer bara såda-na sorter som inte finns på sortlistan. Det är det somgör att de säljer. Där ser alltså myndigheterna genomfingrarna med det här. I andra länder ser man till attha bidrag som gör att de små sorterna kan godkännasoch föras upp på sortlistan. är faktiskt detförsta land som har bestämt sig för att kriminaliseradet här.Det finns två firmor, och Lind-bloms Frö, som säljer den här typen av fröer. De fick ivåras reda på att de, om de inte tog bort de här sorter-na, skulle åtalas. har alltså återigen visat sigbäst i klassen. De här firmorna har agerat olika. Ru-nåbergs har sagt att man inte tänker sälja fröerna utanskänker bort dem. har sagt att man tänkerfortsätta att sälja fröerna.Jag är tacksam för att det nu finns flera partiersom uppenbarligen har börjat intressera sig för frågan.Det beror kanske på att den har börjat få ett litet me-dialt genomslag. Vi har en gång fått stöd från Folk-partiet i en votering. Jag hoppasatt det här nu kan leda till att vi får bättre regler. Detär bra att vi nu kan få regler som gör att vi hobbyodla-re kan börja köpa de här fröerna igen och att de härfirmorna kan sälja många av de berörda sorterna - detfinns massor av dem - utan att bli kriminaliserade.Runåbergs har t.ex. 35 sorter som inte finns påsortlistan och som man vill skänka bort. Det är entredjedel av hela sortimentet. Gamla kända sorter somfrilandsgurkan Rhensk Druv, sockerärtan EngelskSabel och den välkända tomaten är detegentligen inte längre tillåtet att odla. Det är risk föratt ett kulturarv går i graven.Jag vill fråga om det är fritt fram för de härfirmorna att sälja till odlare. Jag skulle också viljaveta hur man nu går vidare. Gör man det möjligt intebara för hobbyodlare att få tag i frö utan även för t.ex.ekologiska odlare, som ofta vill odla de här sorterna?Kommer det också att bli möjligt för nya frösortert.ex. från och att komma in på fröfir-morna och säljas av dem?Hur kommer jordbruksministern att agera i EU?Kommer man att arbeta för att det här direktivet heltenkelt skall försvinna? Jag har svårt att se något skältill direktivet. hade tidigare mycket godaregler för sjukdom och grobarhet.Anf. 19 (m):Herr talman! Jag vill börja med att tacka jord-bruksministern för svaret. Bakgrunden till min inter-pellation är att jag har uppfattat att förgodkännande av köksväxter är både byråkratiska ochfyrkantiga. Det är med förlov sagt omöjligt att förkla-ra för trädgårdsintresserade odlare varför växtsortersom har funnits och använts i Sverigeinte längre skall kunna säljas. Själv begriper jag detinte heller. Den här sortens formalism bidrar till attundergräva respekten för EU-samarbetet, och det ärilla nog. Därför tror jag att det är viktigt att Sverigesäger ifrån och med kraft försöker värna de egnaodlarintressena.Att det är viktigt att ha viss konroll över utsädetmå vara en sak. Däremot kan det inte vara angelägetatt stoppa sådana sorter som har använts och som harfungerat . Rimligen borde det med det klimatsom vi har ligga i intresse att också mindre,väl anpassade frösorter kan utvecklas och komma tillanvändning.Av svaret framgår att kommissionen nu vill inrättaen bevarandelista. Vet ministern vad det kommer attkosta att få vara med på den? När väntar man ettbeslut? Jag vet att bl.a. i Europaparlamen-tet har frågat när ett sådant här beslut kommer. Det ärviktigt att veta.Tyvärr är en del sorter som kan komma i frågasmå rariteter, som knappast går att hantera kommer-siellt, om avgifterna hamnar för högt. Jag tycker attdet är bra att i beredningen har föreslagitregler med undantag för hobbyodling, men frågan ärom det räcker. Hur drar man gränsen för vad som ärhobbyodling, och får man över huvud taget sälja jord-gubbar från det egna trädgårdslandet, om vi får de härreglerna?Min andra undran gäller samordningen mellan EUoch de svenska myndigheterna. Av pressen får manintrycket att vi, med hänvisning till EU, drivitpå för att stoppa försäljning av lokala profileradesorter. I har jag läst att Statens utsä-deskontroll hotar med åtal mot företag, vilket GudrunLindvall bekräftade. Jag undrar om jordbruksminis-tern tycker att det är angeläget att stoppa försäljningav fröer som inte är godkända av EU? Borde de intepå ett obyråkratiskt sätt kunna hamna på den svenskalistan, så att vi slipper det här bekymret?Jag tycker att det ter sig litet löjligt att företag nuskänker bort fröer och hoppas på bidrag från odlarna,med hänvisning till EU-reglerna. I längden kommerdet ju inte att fungera, och då försvinner förmodligenännu fler sorter som det har tagit att utveck-la.Det senare är dessutom intressant inte bara vadgäller växter som är historiskt intressanta för hobby-odlare. Jag har förstått att det i flera länder, inte minsti de gamla , finns lokalt utvecklade sortersom är intressanta bl.a. för specifika klimatförhållan-den. Jag tycker att det är viktigt att fler kan få dranytta också av andra länders odlarmöda. Vi behöveralltså en reformering av regelverket.Till sist vill jag konstatera att trädgårdsodling ären folkrörelse i . Det ligger väldigt mycket avhistoria, kultur och omsorg om naturen bakom detarbete som tusentals människor satsar i trädgårdslandoch rabatter, som detta rent praktiskt ärnödvändigt för många hushåll. Jag skulle därför viljaveta vad jordbruksministern konkret menar med attJordbruksdepartementet "ser över" vad som går attgöra nationellt i frågan. Om jag läst svaret rätt - jag ärinte jordbrukspolitiker - kan vi själva bestämma hurdet skall vara genom att utvidga den svenska sortlis-tan. I så fall är det väl det som vi skall göra.Anf. 20 Jordbruksminister ():Herr talman!