prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — Jag tycker inte att man lösryckt kanplocka ut förskoleverksamheten ur familjepolitiken,när vi även måste se till annat stöd som sker till fa-miljer med barn, alltifrån barnbidrag till andra verk-samheter som kommunerna erbjuder, t.ex. barna-vårdscentraler.Det är intressant att följa utvecklingen av vad för-äldrar väljer och kräver av kommunerna. Det är vik-tigt att vi i riksdag och regering kan ställa upp ochstödja utvecklingen så att föräldrarna får det de efter-frågar.Anf. 153 () replik:Fru talman! Det var tydliga deklarationer frånTorgny om vad Socialdemokraterna vill,men de stämmer inte riktigt med vad man orkar med- och det kan bero på den ekonomiska situationen.Uttalandena om visionerna är väl bra.Jag har en fråga på en punkt som jag däremot intetycker verkar så alldeles klar.Torgny säger att det är viktigt att barntill arbetslösa får behålla sina dagisplatser. Åtgärdenskulle vara att införa maxtaxa. Jag har svårt att se hurdet skulle lösa deras problem. Det är framför allt ettdyrbart sätt att lösa vissa problem inom barnomsor-gen. Men just för den gruppen borde det finnas be-tydligt enklare och billigare sätt att snabbt åtgärdaden brist som finns i barnomsorgen. Det är pågränsen till omänskligt att ett barn får sluta på dagisför att föräldrarna blir arbetslösa. Maxtaxan kanknappast vara någon hjälp för den familjen.Kommunerna har inte råd. Det ärenda orsaken till att man inte låter barnen behålla sinaplatser. Kommunernas ekonomi kommer inte attförbättras tack vare maxtaxan. Taxan för den familjenligger, med den progressiva avgift som finns,förmodligen redan under taket.Anf. 154 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att pratarom två saker. Det ena är att barnet skall ha rätt till attbehålla sin plats inom förskolan eller barnomsorgen,även om föräldrarna tillfälligt förlorar sitt arbete. Detskall inte behöva innebära att barnet blir "arbetslöst",dvs. behöver ta smällen och lämna kamrater ochannan verksamhet. Det är skilt från själva taxesys-temets konstruktion.Ett problem är att det finns otroligt många olikakonstruktioner på barnomsorgstaxa, och det slår olikaberoende på vilken kommun man bor i, vilken in-komstgrupp man tillhör osv. Det är ett hinder för attkunna erbjuda varje barn - det är barnet som är icentrum - en förskoleverksamhet med ett gott peda-gogiskt innehåll. Målet är naturligtvis att det skall skepå samma sätt som vi erbjuder skolverksamhetför alla barn.Anf. 155 () replik:Fru talman! Det var bra att det missförståndet kla-rades upp. Det var en koppling i anförandet som jagtror att fler missförstod.Är Socialdemokraterna beredda att vidta den åt-gärd som har föreslagit, nämligen attinföra kravet på att alla skall ha rätt till barnomsorgfr.o.m. Det skulle ekonomin klara av idagsläget, och det skulle lösa en stor del av proble-men för dem som optimistisktkallade tillfälligt arbetslösa.Anf. 156 () re-plik:Fru talman! Både och jag vet attdet övergripande målet är att ha en budget i balans.Hur ni har räknat för att komma fram till att det ärmöjligt inom ramen för den ekonomiska tilldel-ning som finns erbjuda alla barn ochuppåt barnomsorg beror på vilket budgetalternativ vipratar om.Detta är ingen lätt sak att lösa och att komma medett färdigt förslag till. Jag sade tidigare att ett av destörre problemen är att de taxesystem för barnomsor-gen som finns är så olika konstruerade. Överens-kommelsen innebär att de åtgärder som vi i riksdagenoch regeringen beslutar om skall ha en kostnadsneut-ralitet vad gäller kommunernas ekonomi.Anf. 157 () replik:Fru talman! Detta gäller den fråga som har disku-terats mycket precis efter valrörelsen, nämligenmaxtaxan. Det har varit ett favoritämne i debattpro-gram på TV och även i många nyhetssändningar ochpå många tidningssidor.Jag kan bara konstatera att det framför allt är tillförmån för de borgerliga partierna, som åtminstone påen liten punkt kan hitta en fråga där vi fortfarandeträter en del.Jag kan heller inte bara gå förbi frågan när TorgnyDanielsson tar upp den på det sätt han gör och nästaninsinuerar, eller i varje fall får det att låta som, attansvaret för att det här inte redan är genomfört liggerpå någon annan än socialdemokraterna själva, för såär faktiskt inte fallet.Socialdemokraterna hade inte själva något finan-sierat förslag till maxtaxa. I skrivningarna i den mo-tion som har väckt ser vi mycket posi-tivt på den tanken. Vi vill om det är möjligt införanolltaxa på dagis, och vi är öppna för diskussioner omdetta.Låt oss sätta oss ned och tala om det. Men slutaatt insinuera att det är någon annan som har stoppatförslag som ni själva inte ens har tagit upp i förhand-lingarna.Anf. 158 () replik:Fru talman! tyckte det var bramed familjedaghemmen och den öppna förskolan.Det håller vi i fullkomligt med om. Detär väldigt bra.Nu har det tagits fram en läroplan som skall varasom en kvalitetsstämpel på förskolan. Regeringenföreslår att de enskilda familjedaghemmen och öppnaförskolorna inte skall omfattas av läroplanen.Eftersom företräder majori-tetspartiet som sitter i regeringen skulle jag vilja frågahonom hur han ställer sig till det. Vi i Centerpartiettycker att även de bör få kunna ansluta sig till läro-planen för att visa att de lever upp till den läroplansom finns och den kvalitetsstämpel som man sätter påförskolorna.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! Som uttrycker det serinte jag att det finns något hinder att de ansluter sigtill läroplanen och vill leva upp till de mål vi sätter iläroplanen för förskolan och därmed kan leva upp tillatt få en kvalitetsstämpel.Detta är naturligtvis beroende av hur man vill ar-beta vidare med den här frågan på nivå,om man vill utgå från de allmänna råd som finns ochutifrån dem ha en egen ambition. Det är fullt möjligt.Anf. 160 () replik:Fru talman! Vi i har en reservationom detta som kommer att behandlas . Vi fårhoppas att kommer att vara till-mötesgående och hjälpa till att stötta förslaget så attdet kommer att bli på det här sättet och att det intebara är ett hinder, som uttrycker det.Anf. 161 PER () replik:Fru talman! talar vackert omatt det behövs en bättre skola. Föga förvånande ärreceptet mer pengar till kommuner och landsting.Vårt förslag är i stället en nationell skolpeng. Minfråga är: Vilket är det effektivaste sättet? Är det inteeffektivare att skicka pengarna direkt till eleverna ochföräldrarna och inte låta dem gå omvägen via kom-mun- och landstingspolitiker?Anf. 162 () re-plik:Fru talman! Jag har aldrig riktigt lyckats förståhur ert system med nationell skolpeng skall fungera.Per frågade om vilket som är effektivast. I minsinnevärld, när jag försöker sätta mig in i det försla-get, innebär det att vi skapar en överbyggnad, enbyråkrati. Jag har tidigare upplevt att hararbetat mot att skapa administrativa system som ris-kerar att ta resurser från verksamheten.Jag har en tilltro till att man genom den kommu-nala demokratin kan skapa den för alla lokala förut-sättningar bästa verksamheten som inbegriper endialog och ett direkt inflytande för både föräldrar ochelever i hur man planerar och lägger upp verksamhe-ten.Förutsättningarna är otroligt olika från kommuntill kommun. Det visar också de skillnader som vi sernär vi får redovisningar för hur mycket kommunerlägger ned på skolan och hur mycket en elev kostar iolika kommuner.Det tar emot att man skall flytta pengarna och av-lägsna dem från den grupp som sitter närmast till föratt kunna bedöma kvaliteten i verksamheten.Anf. 163 () re-plik:Fru talman! Också jag vill ställa en fråga ommaxtaxan. säger: Vi står fast vidmaxtaxeförslaget inom barnomsorgen, men tyvärrfick vi ingen majoritet för det.Som jag förstår det påstår attdet berodde på antingen eller Miljö-partiet att Socialdemokraterna inte fick igenom för-slaget. Jag kan inte tolka det på något annat sätt.Det som är intressant och som jag vill fråga Torg-ny är: Varifrån skulle pengarna till finan-sieringen ha hämtats för vad maxtaxan skulle ha kos-tat? Det vore oerhört intressant att få ett klargörandefrån socialdemokraterna.Ni är oerhört snabba att fråga: Hur har ni finansie-rat det här? ställer jag frågan till : Hur har s tänkt finansiera maxtaxan? Är tankenatt vältra över kostnaderna på kommunerna och vias.k. Perssonpengar sedan försöka reglera det? Detvore intressant att få ett klargörande svar på det.Anf. 164 () re-plik:Fru talman! finns det inget färdigt förslag ef-tersom det inte gick att komma längre. Avsikten harhela tiden varit, som jag också sade i ett tidigare in-lägg i debatten, att det övergripande ansvaret för attha en budget i balans innebär att om vi kommer mednya reformer skall de också vara finansierade.Överenskommelsen gentemot kommuner ochlandsting innebär att nya verksamheter och reformersom berör deras verksamhetsområden skall genomfö-ras utifrån att det blir kostnadsneutralt gentemotkommun- och landstingssektorn. Det blir svaret sålångt.Finansieringen ryms inom den totala budgetramsom vi ser utifrån den tillväxt som vi för närvarandehar. När det gäller vilket parti som säger sig varaberett att stödja förslaget har jag inte pekat ut någotparti. Just nu kommer vi inte längre. Men ErlingWälivaara är hjärtligt välkommen att delta och stödjaförslaget längre fram.Anf. 165 () re-plik:Fru talman! I min hemkommun kostar enbarnomsorgsplats ca per barn. Maxtaxeför-slaget var per barn. Det utgör miljarder totalt iSverige om man inför maxtaxan.Jag kan inte förstå att ett majoritetsparti, ni hade ivarje fall makten under valrörelsen, kan komma meden sådan tanke utan att också kunna anvisa medel närdet är fråga om miljarder.Anf. 166 () re-plik:Fru talman! När vi socialdemokrater presenteradeförslaget i samband med att vi presenterade hela val-manifestet redovisades också en beräknad kostnad förinförandet av reformen. Den rymdes gott och välinom ramen för det totala budgetförslag med alla deverksamheter som redovisades där.Anf. 167 () re-plik:Fru talman! talade om valfri-het vad gäller barnomsorg och skola. Den valfrihetenvälkomnar vi kristdemokrater. Det är närmast endemokratisk självklarhet i vårt samhälle att vi skall havalfrihet och rätt att bestämma. Frågan är utifrånvilka perspektiv som vi uttalar oss om den rätten ochden valfriheten.Ni säger att arbetslösa skall få behållasina platser i barnomsorg och förskola. Javisst, detskall vara en möjlighet för dem som behöver det.Vi kristdemokrater har sett rätten, rådigheten,över barnet som i huvudsak vilande på föräldrarna. Vihar också upplevt skolan som ett stöd för föräldrarnasom har det yttersta ansvaret för barnen.Att arbetslösa föräldrar kan känna att de t.o.m.kan utnyttja tiden till att umgås med sina barn ser visom en poäng. I det avseendet är den öppna förskolanett oerhört stöd och bör därför få ett pedagogisktprogram. Den öppna förskolan kan stödja föräldrargenom gemenskapen där och även genom att utveckladen sociala gemenskapen.I de flesta kommuner har man dragit ned på denöppna förskolan. I stället blir det ett förmynderi frånsamhällets sida genom att man vill lägga fram den härrätten och valfriheten, men bara under de premissersom samhället bestämmer. Hur upplever ni den härdubbelheten i ert budskap? Ni säger att rätten skallfinnas hos föräldrarna, rådigheten skall finnas hosföräldrarna, men vill ni inte tillåta att deväljer vilken omsorgsform de vill, t.ex. ett vårdnads-bidrag.Anf. 168 () re-plik:Fru talman! Jag har aldrig varit med om att någonsom representerar mitt parti har förbjudit någon om-sorgsform och sagt att det inte skall finnas valfrihet.Valfriheten ökar ju också i och med att utbudet frånsamhället ökar. Valfriheten för den som är ensamstå-ende förälder och har låg inkomst finns i realiteteninte om man inför ett vårdnadsbidrag med den kon-struktion som pratar om. Det är enmycket begränsad del av föräldrakollektivet somskulle kunna använda sig av den reformen om dengenomförs med den standard som vi nu har i samhäl-let.Anf. 169 () re-plik:Fru talman! I kostar enbarnomsorgsplats för ett litet barn ungefär 60 000-80000 . Vi skulle kunna vara lite krassa och literättvisa och låta samtliga barn få den del av de barn-omsorgspengar som kommer från de offentliga skat-terna. Då skulle föräldrarna kunna välja att självautöva omsorgen och tillsynen av sina barn och få dendel som det ändå netto kostar kommunen för varjeannat barn. Den är den enda barnomsorgsform som niväljer bort och inte ger någon typ av ekonomisk er-sättning i form av offentliga intäkter. Den omsorgs-formen har föräldrar inte rätt att välja. All annan formav barnomsorg kan de välja och därigenom få del avallmänhetens medel. Men det får de inte om de tarhand om barnen själva.Vi tycker att det inte finns någon som är så bra påatt utöva omsorg och tillsyn över sitt barn som föräl-dern.Anf. 170 () re-plik:Fru talman! Det är viktigt att lyfta fram föräldrar-nas roll. Jag sade också i mitt anförande att ansvaretför ett barns utveckling ligger hos föräldrar och för-skola. Det är viktigt att det finns ett samarbete där.Jag sade också i ett tidigare inlägg att det av rätt-viseskäl är viktigt att se helheten. Är man förälderoch har småbarn är man fortfarande stödd av sam-hället inom en mängd olika områden. Jag nämndebarnbidrag, föräldraförsäkring osv. Man måste sehelheten.Jag delar uppfattning när hontar upp nyttan av den öppna förskolan. Det är ett sättatt nå den grupp som av olika anledningar inte harförvärvsarbete eller studerar. Det är nog en specielltviktig åtgärd för dem som riskerar att inte komma inpå arbetsmarknaden över huvud taget. De tenderar attbli ganska isolerade som föräldrar. Då är den öppnaförskolan ett ypperligt sätt att skapa en mötesplats.Då kan samhället erbjuda speciellt stöd den vägen förde grupper som har behov av särskilda resurser somföräldrar och barn. Det kan t.ex. gälla språkutvecklingför både barn och föräldrar om det är ett invandrartättområde.Anf. 171 Statsrådet ():Fru talman! Under den korta tid som jag har varitskolminister har jag mött två bilder av den svenskaskolan.Den ljusa sidan är en oändlig rad av positiva lära-re och skolledare som under varierande förhållandenarbetar för att ge en bra skolgång till sina elever. I denbild de ger mig finns såväl möjligheter som svårig-heter. Men de är övertygade om att de skall lyckasäven om det kommer att ta olika . Basen idetta arbete är ofta läroplanens värdegrund, lagarbe-tet, samarbetet med föräldrar och det övriga samhäl-let. De elever som jag har mött är ärliga, kritiska,ibland ängsliga för sin framtid och ibland fyllda avförtröstan.Jag har sett skollokaler som är inbjudande ochvarma, men också lokaler som är nedslitna och i stortbehov av renovering. Men även där finns det planer,och man säger att man även med små medel kanförbättra sina lokaler.Den mörka sidan har jag mött via medierna. Dethar varit rubriker som talar om våld, mobbning ochsexuella trakasserier.Vilken bild är då den sanna? Det ärdenna gemensamma bild som vi måste arbeta vidaremed som politiker. Jag som minister måste ge förut-sättningar för att det skall bli bättre.Fru talman! I dagens anförande har jag dock valtatt ta upp det positiva, den ljusa sidan av skolan. Jagvill på detta sätt visa hur skolan förvaltar de medelsom vi ställer till skolans förfogande. Jag kommerdärför särskilt att kommentera IT-satsningen, EU-projekt, de s.k. Ylvapengarna och de förslag som jagkommer att lägga fram före jul.Det nationella programmet Lärandets verktyg ärett skolutvecklingsprojekt där lärarnas didaktiskakompetensutveckling med stöd av IT står i centrum.Satsningen omfattar bl.a. stora investeringar i in-frastrukturförstärkningen.Lärandets verktyg är ett erbjudande till alla Sveri-ges kommuner och skolor. Delegationen för har av staten fått i uppdrag att genomföra detnationella programmet . Dele-gationen har beslutat om följande fyra vägledandeprinciper.1. Likvärdighet och kvalitet för alla elever oavsettvilken skola de går i. Detta innebär att satsningenskall nå alla skolor i alla kommuner.2. Satsningen skall främja utvecklingen av skolansarbetssätt och organisation i den riktning som an-ges i läroplan, utvecklingsplan, avsiktsförklaringoch skolutvecklingssamtal. Målet är pedagogiskkompetens och inte program- eller apparatkun-skap. Utbildningen vänder sig till arbetslag ellerlärarlag.3. Satsningen skall komplettera och förstärka kom-munens egna insatser och befriar på intet sätt frånkommunens eget ansvar för kompetensutbildningav lärare.4. Infrastrukturen handlar om ökad tillgänglighet tillInternet och e-post.Totalt berörs nästan hälften av lärarkår.Därmed blir satsningen en av de största i sitt slag ivärlden. Tidsplanen börjar januari/ochinleds med information till kommunerna. tillseptember utbildas handledare och skolledare. och september hålls seminarier för politiker-na. börjar utbildningenoch startar med 15 000 lärare.De allra flesta reaktioner jag har mött angåendedenna satsning har varit mycket positiva. Personligenser jag denna utveckling som en stor seger för funk-tionshindrade elever i skolan. De kommer med igemenskapen i stället för att vara utanför. Jag serockså en utveckling mot en internationalisering avundervisningen i ett klassrum utan gränser och meden personlig möjlighet att lära om varandras kulturersom aldrig kan ges av en lärobok eller en lärare.Nästa stora viktiga område för skolan och dessframtidsutveckling är de s.k. EU-projekten. I gårbesökte jag Sandlyckeskolan i . Jag besökteden inte bara för att det är min gamla skola och för attdet är roligt att komma dit, utan framför allt för attskolans pågående Comeniusprojekt. Projektet är ettsamarbete mellan , och syftar bl.a. till lärarutbyte.Men ca 65 elever på skolan var i högsta grad berörda.Här fanns utställningar med dockor, teckningar,böcker och instrument. Sjätteklassarna berättade medstolthet om sina brev på engelska till kamraterna påCapri och i Freital. Men, sade eleverna, de kan intelika bra engelska som vi kan.Lärarna var mycket positiva. De sade:Ingen lärobok kan ersätta en personlig relation. Vihar fått kunskap och material som vi kan använda imånga år. Vi har lärt oss att vi bör värna om vårsvenska historia och vara stolta över den. Men vi harockså lärt oss att våra elever måste lära sig att skolaninte är en självklarhet, utan också en förmån, för såsade man på . Vi kommer också att användaInternet i kommunikationen med Freital. Tyvärr harCapri ingen möjlighet att erbjuda detta.En ej från början planerad del i projektet var att enbildlärare från anställdes av kommun.Läraren lärde många elever att måla med tuschpennorpå ett sätt som man aldrig hade sett tidigare.Det finns numera inte en enda tuschpenna att köpai , sade en lärare halvt på allvar.I går presenterades också en enkätundersökningsom har gjort om effekterna av EU-finansieradskolutveckling. Med dess resultat i ryggen är det lätt,som ansvarig för skolan, att vara internationalist.Den visar nämligen att bland dem som har varitmed om samarbete, antingen inom ett utvecklings-projekt eller som själva varit med i ett utbytes- ellerstudiebesöksprogram, finns det en stark tro på viktenav skolsamarbete inom EU. av dem som ipraktiken varit med om skolsamarbetet tyckte attdetta arbete var viktigt.En lärare som deltagit i projektet och svarat påenkäten skriver: Det har blivit en ny dimension. Vihar funderat mycket på hur skolan i de andra ländernafungerar organisatoriskt - deras metoder, människo-syn, kunskapssyn och didaktik.Det är genom att etablera en sådan dimension somman kan bygga en europeisk gemenskap med folkligförankring. Då har man kommit längre än till dekrökta gurkorna som för många svenskar tyvärr harblivit sinnebilden för EU.Det tredje området jag vill kommentera är de s.k.Ylvapengarna, dvs. medel som staten har avsatt tillkompetensutbildning av lärare. När man som vi i daghar en starkt kommunaliserad skola är det ofta svårtatt få en tydlighet i vad som händer med det statligastödet till kommunerna, t.ex. Perssonpengar ellerkompetensutvecklingspengar.Jag har därför för avsikt att följa såväl Persson-pengarna som utvecklingen av bl.a. Ylvapengarna.Nu vill jag redovisa ett konkret projekt.75 miljoner tillfördes 168 olika projekt runt om iSverige. En utvald skola är i , enskola för elever från årskurs 4 till 9. En stor del aveleverna har invandrarbakgrund.Det projekt som man tilldelats medel för stämmerväl med det värdegrundsarbete som jag har initierat.Man har kallat projektet , ettutvecklingsarbete i förhållningssätt och attityder här,nu och livet ut.För att nå målet vill man bl.a. ha vidgade kunska-per i konflikthantering och samtalsteknik. Man vill haytterligare kunskaper om sociala bakgrundsfaktoreroch barns och ungdomars tänkande. Man vill ha kun-skaper om likheter och olikheter mellan pojkar ochflickor för att kunna erbjuda lika möjligheter till ut-veckling.Personalen har startat sin kompetensutvecklingsamtidigt som ett handledningsarbete har kommit igång såväl i arbetslag som för de lärare som vill haenskild handledning. Föräldrarna har också engage-rats, vilket bl.a. har gett upphov till ett tjejkafé. Ar-betet har inletts som man har organiseratom arbetslagen och infört vertikala arbetslag.Det här är några röster från lärare på iMölndal, förmedlade via , rektor, ochInger , specialpedagog:Jag har fått öva mig att se problem ur elevpers-pektiv. Vi har fått möjlighet till handledning i arbets-lag och enskilt för att hantera vår verklighet. Detkänns legitimt att vi arbetar aktivt med social ochempatisk förmåga hos oss och våra elever.Som jag bedömer det är projekt ettgott exempel på vad vi avsåg med Ylvapengarna,nämligen att utveckla lärarrollen och bryta den yr-kesmässiga ensamheten i läraryrket.Fru talman! Jag har varit skolminister i tvåmånader. När jag tillträdde mitt ämbete meddeladejag att det jag ville göra var att följa upp och utvärde-ra de reformer som sjösatts . Jag sadeockså att jag ville ge skolan arbetsro. Det var inte såatt den skulle stå stilla. Det kommer den aldrig attgöra. Men jag ville ge alla rektorer, lärare och andrasom arbetar där en möjlighet att tänka efter och fun-dera på vad det är man gör som är bra, vad är det mangör som kan göras bättre och om det finns saker somman faktiskt är dålig på och som man radikalt måsteförändra.Men givetvis kan man inte bara stå där, iaktta ochtitta på. Man måste givetvis också kunna ingripa ochjustera när så behövs. Under den korta tid som harvarit har vi lyssnat, följt upp de utvärderingar vi hartillhands. Jag kommer att redovisa några av nioförändringar som vi tänker företa fram till jul ellerstrax efter julhelgen.För det första: finns det elever som läserfärdigt och får sitt grundskolebetyg inom gymnasie-skolans individuella program. De får dock inte tillgo-doräkna sig detta när de söker till ett nationellt pro-gram. Vi kommer därför att föreslå en förändring somger möjlighet att få tillgodoräkna sig detta betyg. Somen följd därav skall man även få rätt till ett nytt slut-betyg från grundskolan.För det andra: Vi tillsätter en värdegrundsgrupp,vars uppgift det är att på olika sätt stärka arbetet medläroplanens värdegrund ute i skolorna. att finnas samordningsuppgifter med andra orga-nisationer, uppföljning av utvärderings-uppdrag, seminarier och kompetensutbildning avlärare.Jag delar därför uppfattning omen värdegrund. Värdegrunden, kunskapen om hur vimänniskor fungerar tillsammans, är basen för att viskall få godkända elever i . Mår vi bravill vi ha kunskap. Mår vi dåligt har vi inte förmågaatt lyssna och ta kunskapen till oss.För det tredje: Ett område vi har tittat mycket på,också genom den fokusering som medier har haft, ärsex- och samlevnadsundervisningen. De anvisningarsom finns i våra läroplaner är enligt mitt förmenandetydliga när det gäller , men sämre när detgäller gymnasiet. Vi tillsätter därför en grupp medgymnasieungdomar vars uppgift det är att lägga framkonkreta förslag till den framtida sex- och samlev-nadsundervisningen på gymnasiet. Ungdomarnakommer att utses av sina elevråd på tio skolor runtom i . De skall använda sin egen skola somreferensgrupp. På varje skola skall de också utse ens.k.