prot · GL0992 · 1998-04-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:92Fredagen den 17 aprilKl. 09.00 - 12.46Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande statsrådnärvara:Statsrådet , utrikesminister , utbildningsminister ,kommunikationsminister , statsrådetMaj-Inger , näringsminister och statsrådet § Meddelande om remissdebattTalmannen meddelade att debatt vid remitteringenav den miljöpolitiska propositionen 1997/98:145skulle äga rum kl. 14.00.3 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:252Till riksdagenInterpellation 1997/98:252 av ()om Kilsbergen.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 april 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 7 april 1998Björn uppdragI ÅkessonExpeditionschefInterpellation 1997/98:253Till riksdagenInterpellation 1997/98:253 av ominternationella kasinon.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den5 , kl. 14.00.Skälet till dröjsmålet är utrikes tjänsteresa.Med vänlig hälsningErik ÅsbrinkInterpellation 1997/98:250Till riksdagenInterpellation 1997/98:250 av ()om kulturkonferens.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den5 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 14 april 1998Marita Ulvskog4 § Svar på interpellation 1997/98:219 om in-terimistiska naturreservat för hotad skogAnf. 1 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att verka för ett avverkningsmoratorium förvåra sista ur- och naturskogar i avvaktan på att skyd-det av dessa skogar kan lösas, och om måsteacceptera att vissa ur- och naturskogar får avverkas.Låt mig börja med att klargöra att jag anser detviktigt att skydda värdefulla naturskogar. Under sena-re år har en stor förändring skett i skogsbruket vadgäller inställningen till naturvårdsfrågor. Det finns eninsikt om behovet av att bevara värdefulla områden,och reservatbildning är ett medel för detta. Regering-en har trots det kärva statsfinansiella läget bibehålliten oförändrad resursnivå för skydd av värdefullaskogsområden. har dessutom resurserna ökats.I är av den produktiva skogsmar-ken skyddad i olika former av reservat och national-parker. Till detta kommer biotopskydd, naturvårdsav-tal och skogsbrukets frivilliga avsättningar i hänsyn-sområden.Det pågår också ett omfattande arbete inomskogsnäringen för att införa s.k. landskapsplaneringav skogsbruket med långt gående naturvårdshänsyn ibrukandet. och hargjort en prognos som pekar på att när storskogsbruketplanerat färdigt sitt skogsinnehav kommer totalt näs-tan av den produktiva skogsmarken attvara lämnad som s.k. hänsynsområden, dvs. områdenmed produktiv skogsmark större än därskogsbruk som kan skada natur- och kulturvärden ejbedrivs.För att nå målet att bevara den biologiska mång-falden måste skydd av värdefulla skogar alltså ske påett antal olika sätt - dels genom skogsägares frivilligaavsättningar i t.ex. hänsynsområden, dels genom na-turvårdsavtal, biotopskydd, reservat och avsättningsom nationalparker.Birger tar i interpellationen upp s.k. inte-rimistiska naturreservat som ett sätt att förhindraavverkningen av naturskogar. Enligt 11 § naturvårds-lagen kan ett område skyddas interimistiskt när frågauppkommit om bildande av naturreservat. Syftet medbestämmelsen är att skall ha möjlighetatt förebygga ingripanden i naturen somkrävs för att närmare pröva behovet och möjligheter-na att genomföra projektet. Det kan således i enskildafall bli aktuellt med interimistiskt skydd av områden.Detta övervägande ligger dock på länsstyrelserna,som är beslutande myndighet i sådana ärenden. Re-geringen saknar formella möjligheter att besluta omsådant skydd.Regeringen prioriterar således skyddet av den bio-logiska mångfalden och naturskogarna mycket högt,och vi är på rätt väg, men det behövs mer skyddadskog för att klara den biologiska mångfalden. Miljö-vårdsberedningen har haft regeringens uppdrag attnärmare undersöka hur stort skyddsbehovet är. Enligtbetänkandet som presenterades 1997 finns behov avatt skydda och ta extra naturhän-syn på ytterligare ca . Ca två tredjede-lar av denna areal torde enligt Miljövårdsberedningenkunna skyddas genom de tidigare nämnda frivilligaavsättningarna, och resten genom reservatsbildning,biotopskydd och naturvårdsavtal.För att förhindra att värdefulla naturskogar avver-kas arbetar myndigheterna med aktiv rådgivning.Regeringen har dessutom tillkallat en särskild utreda-re med uppdrag att överlägga med berörda parter omett förstärkt skydd av skogsmark. Utredaren skallöverlägga med skogsnäringen om möjligheterna attträffa en överenskommelse om att avstå från avverk-ning inom särskilt värdefulla skogsområden till dess att staten har möjlighet attlämna ersättning för intrång i pågående markanvänd-ning och lägga fram förslag till former för en sådanöverenskommelse.Uppdraget skall redovisas senast den 1 juni 1998.Regeringen gör således stora insatser för att und-vika att de återstående ur- och naturskogarna avver-kas.Anf. 2 ():Fru talman! Jag delar inte miljöministerns slutsatsom att regeringen gör speciellt mycket för att skyddade hotade ur- och naturskogarna.Först och främst tror jag att det är väldigt bra att viförsöker föra denna debatt. Det kanske dessutom kanstärka miljöministerns ställning i regeringen i justdessa frågor.Det handlar ju faktiskt om pengar. Inledningen avmiljöministerns svar bygger på att statens resurser ärbegränsade. Förvisso är det så. De här skogarna fickungefär 20 miljoner mer i vårpropositionen. Miljö-ministern säger att hon förstår problemet. Men slut-summorna när det gäller att skydda skogen imponeraröver huvud taget inte. Ökningen motsvarar någonflygplansvinge på ett JAS-plan - det är ungefär därdet ligger.Samtidigt som regeringen skjuter till nålpengar tilldetta vill den skjuta till 5,8 miljarder till motorvägs-byggen söder om . Det finns alltså pengar.Regeringen begärde godkännande för attfå beställa nytt militärt material för 88,5 miljarder denärmaste åren. Uppenbarligen finns det pengar. Någotlitet JAS-plan, något litet robotsystem eller såkanske man skulle kunna minska med, och i ställetsatsa på detta.Jag kan också hänvisa till att medlemskapet i EUkostar 21 miljarder i medlemsavgift.Den summa pengar som finns till skydd av desista ur- och naturskogarna är alltså väldigt liten.Detta är uppenbarligen oerhört lågprioriterat hosregeringen.Ministern hänvisar också till utredningar som skallbedöma vilken omfattning skyddet skall ha. Rege-ringen utreder och utreder skogarna till döds! Miljövårdsberedningen hardessutom utrett detta tillräckligt. pro-duktiv skogsmark nedanför skogsodlingsgränsen skallskyddas enligt Miljövårdsberedningen. av denproduktiva skogsmarken behöver reservatskydd kort-siktigt, nu och snabbt. behövs föratt skydda . Det är en miljard mindre änvad som går till motorvägarna söder om finns det alltså pengar, men det ären fråga om omprioriteringar.Jag tycker att detta är litet tragiskt. Jag skulle viljahöra hur ministern ser på krav på atttillskjuta rejält med pengar. Det är för sent för det häråret, men åtminstone borde man tillskjutaca 600-700 miljarder mer. Det är några JAS-flygplanom man översätter det. Då skulle man verkligen kun-na skydda skogen. Vi borde få ett lagförslag redan tillhösten som innebär ett tillfälligt avverkningsstopp förnyckelbiotoperna och för de fjällnära skogarna övernaturvårdsgränsen. De övriga kvarvarande natur- ochurskogarna som finns med på Naturvårdsverketsskyddslista måste också verkligen skyddas.Är regeringen villig att tillskjuta mer pengar? Ochhur är miljöministerns förhållande till finansministerni dessa frågor? Har finansministern någon som helstkunskap om biologisk mångfald?Anf. 3 ():Fru talman! Det är inte första gången jag står häroch talar om skog. Men det är nog första gången mil-jöministern är med. Miljöministern har inte varit medi de skogsdebatter vi har haft , vilket jagbeklagar. Det säger kanske litet grand om intresset.Det sker en katastrof i de svenska skogarna i dag.Aldrig har den biologiska mångfalden i skogen utsattsför så stort tryck som . Många med stort biolo-giskt kunnande menar att den biologiska mångfalden iSverige aldrig, totalt sett, har varit utsatt för så storttryck som i dag.1 662 hotade arter är beroende av skogsmark, ochdå framför allt ur- och naturskog. krymperur- och naturskogen dramatiskt . Många avverkarsnabbt nu eftersom diskussionen kommer i gång. Detfinns faktiskt inte någon vilja hos skogsägare attskydda den här skogen som påstår. Det ärinte riktigt så.Så litet som eller av de sko-gar som finns räknas som urskogar. Det är dyrt attskydda dessa skogar. Det finns ganska mycket virke idem. Det innebär att det blir ett högt hektarpris för attskydda dem. Bara dessa skogar skulle kosta 3-4 mil-jarder kronor att spara, och det är absolut nödvändigtom vi skall ha en möjlighet att skydda den biologiskamångfalden i skogen.Dessutom tillkommer det som kallas för natursko-gar. De utgör av skogen nedanför skogsod-lingsgränsen. Det är mycket litet som är skyddat ned-anför skogsodlingsgränsen. Det är så litet som 0,8 %.Det är skandal att är så dåligt på detta. Sveri-ge, som internationellt går ut och kräver att andraländer skall skydda sina skogar, börjar internationelltfå ett mycket dåligt rykte på det här planet. harpåpekat att inte alls lever upp till de krav somvi ställer på andra länder och de krav som finns ikonventioner när det gäller just skydd av biologiskmångfald. Bl.a. har vi gått med på att vi skall spara10 % av alla biotoper, men när det gäller skogen görvi långt ifrån det.Det behövs alltså pengar, . Det hjälperinte att säga att man är intresserad. Det måste frampengar, och det måste fram pengar fort för att vi skallha en chans medan skogen står. När den är avverkadfinns det inte så mycket att skydda längre. Det gälleratt skynda på här. har avsatt 700 miljonerextra för att komma till rätta med det härproblemet. De nålpengar som miljöministern får frånFinansdepartementet ger ingen trovärdighet åt rege-ringen i de här frågorna. Jag måste säga att det finnsingenting som oroar mig så mycket som just den bio-logiska mångfalden i skogsmarkerna och det som skeri dag.I den utvärdering av den nya skogsvårdslagen somSkogsstyrelsen gjorde kan vi se attskogsägarna inte tar de hänsyn som de borde göra.Det fallerar just när det gäller den biologiska mång-falden. Man sparar inte de biotoper man borde. Manär inte noga med att spara nyckelbiotoper. Vi fårhoppas att den miljöbalk som kommer kan bättra pådet hela litet grand och se till att man i alla fall görfrivilliga avsättningar och sparar de små biotoper somofta är mycket nödvändiga för att arterna skall finnaskvar.Det går dessutom inte att spara mycket små bioto-per. Många av dessa arter kräver att det finns litet ytapå det man sparar. Det är dyrt. Om urskogarna kostar3-4 miljarder, kostar naturskogarna ännu mer. Dettaär skogar som har ett högt värde eftersom det finnsmycket trä kvar i dem.Det är alltså bråttom, , att komma tillskott i de här frågorna. Jag skulle också vilja höra närpengarna kommer. En av dem som har varit med ochutrett det hela i Miljövårdsberedningen har fått iuppdrag att utreda på nytt. Utredningar ger ingetskydd. Det måste till pengar.Jag kan också jämföra med de områden som finnsinom det utskott där jag sitter, nämligen jordbruksut-skottet. Där har man tydligen haft ekonomiska möj-ligheter att tillskjuta 600-700 nya miljoner varje år.Där har det funnits pengar. När är det med peng-ar till skogen?Anf. 4 Miljöminister ():Fru talman! Sedan interpellationen skrevs och in-terpellanten fick ett interpellationssvar har en vårpro-position lagts fram. Jag tog för givet att både BirgerSchlaug och kände till vårproposi-tionen. Den innebär att vi har en ökning på nästan50 % av de statliga anslagen till skogen. En ökning på50 % är inga nålpengar. Det är inte heller några till-fälliga satsningar. Detta är en ökning på som ärpermanent. Vi markerar att den skall ligga kvar ocht.o.m. öka under de närmaste åren.Av de som ytter-ligare avsätts till skogen skall ungefär två tredjedelaranvändas till reservat och ungefär en tredjedel tillbiotopskydd, naturvårdsavtal och information. Frånde tidigare knappa 200 miljonerna i statligt anslag blirdet nu närmare 300 i anslag med de nya ökningarna.Till det kommer de traditionella pengarna för biotop-skydd och naturvårdsavtal. Till det kommer ocksåEU-pengarna. Även om är EU-motståndare kan det trots allt vara bra att i detta fallerkänna att vi även får en del tillskott från EU för våranaturreservat.Med den rejäla ökningen av statliga pengar förut-sätter regeringen att det skall gå lätt för den utredaresom nu inte utreder skogsfrågorna utan försöker för-handla fram ett avtal med skogsnäringen om att få tillstånd stopp för avverkningar i känsliga områden un-der den tid det tar att få ersättning för markerna. Denspeciella förhandlare som vi har tillsatt skall för-hoppningsvis vara klar och ha hittat enprincipöverenskommelse med skogsnäringen somskall kunna skydda de sista natur- och urskogarna.Jag tycker att det är viktigt att framhålla att detinte bara är regeringen som har ett ansvar för denbiologiska mångfalden i skogen. Även skogsägarnaoch skogsnäringen har ett ansvar för detta. Det ärviktigt att vi gemensamt ser att vi har stora problemmed den biologiska mångfalden, vi har alldeles förmånga områden som har hotats av avverkning, vi harbåde biotoper och andra skyddsvärda områden som vibehöver spara. Insatserna behöver öka. har rege-ringen visat att den är beredd att kraftigt öka ansla-gen. menar vi att skogsnäringen också skall ta sittansvar och öka sina insatser. Det är viktigt att kommaihåg att vi har haft så mycket pengaravsatta i för skydd av den biologiska mång-falden, skogsreservat och biotopskydd.Anf. 5 ():Fru talman! har vi haft så mycketpengar, men har så många arter hellervarit hotade. Det är ju problemet. Naturvårdsverketoch andra visar upp listor över de arter vi behöverskydda. Det borde ju innebära att regeringen ser tillatt det finns resurser. Regeringen borde prioritera hurman använder pengarna. Jag återkommer till detta:Hur kan en regering som talar om biologisk mångfaldge nålpengar - och det är fortfarande nålpengar - tilldetta? talar om en ökning på . Menhar man oerhört litet i början och säger att man nu får50 % till är det ofta fortfarande oerhört litet. Jämförmed ett JAS-plan, ! Det är detta dethandlar om.Sedan kommer vi till de frivilliga åtgärderna. En-ligt Miljövårdsberedningen måste isådan fall skyddas frivilligt. Jag såg ett Aktuelltinslagför ett tag sedan. Det var inte så roligt. Det var som med kraft tog avstånd frånmiljömärkning osv. Med kraft tog de avstånd från detmesta. Frågan är om man kommer åt skogsägarna omman inte ser till att man skaffar fram dessapengar och möjliggör ett moratorium med ett femårigtavverkningsstopp i realiteten.De pengar som krävs och det som vi föreslår - ochvi finansierar det fullt ut - är 700 miljoner ytterligarei år, ytterligare 700 miljoner och 850 miljonerår 2000. Detta är faktiskt av de vapen-köp som regeringen tillåter militären att göra.Riksdagen har fattat fina beslut och har en högambitionsnivå. Man säger att målet är att ingen djur-och växtart utrotas av människan. Men det händer juoerhört litet. har också åtagit sig detta genomflera internationella konventioner. Svenska politikeråker världen runt och talar om skyddet av regnskog,men vad gör vi själva här hemma? Vi anslår nålpeng-ar och satsar på motorvägar.Vi har skrivit under . drivande när det gällde bevarande av arter ochderas livsmiljöer. Och ändå blir det nålpengar.Kom inte och påstå, , att det är annatän nålpengar. Det handlar, precis som säger, om att vi nu måste tillskjuta stora pengar.De pengarna finns i statens budget, men de finns påfel ställen. De finns på ställen som inte leder till ettekologiskt hållbart samhälle, utan på ställen som ledertill ekologisk utarmning. Detta är regeringens storadilemma.Jag skulle vilja veta hur miljöministern ser på dethär med pengarna. Är miljöministern villig att härsäga att självfallet behövs det minst det dubbla motdet som regeringen tillskjuter? Är miljöminis-tern villig att säga det, som person och som miljömi-nister?Anf. 6 ():Fru talman! Jag skulle önska att miljöministernhade en litet mer ödmjuk och insiktsfull inställning.Det räcker inte med de pengar som anslås. Försök inteatt låta som om det här är stora satsningar! Det ärklart att man kan säga . Det låter bättre än attsäga 88 miljoner när man vet att 88 miljoner inteförslår.Faktum är att skall vi ha någorlunda möjligheteratt klara det vi måste klara, att avsätta det som måsteavsättas för att vi inte skall förlora biologisk mång-fald, är det nödvändigt med 500 miljoner extra per år.Det finns ingen möjlighet annars.Det har funnits möjlighet att satsa mellan 600 och700 nya miljoner på jordbruket. Jag hoppasatt det är slut med det nu eftersom vi har kommit upptill de tak som EU godkänner för bidrag. Då kanskedet kan finnas utrymme för miljön den här gången.Det har ju funnits utrymme för jordbruket tidigare.Se nu till att göra en rejäl satsning! Hitta de härpengarna! Mellan 600 och 700 nya miljoner skulleinnebära att vi kan börja prata om att det är en rejälsatsning på ur- och naturskogar.Det är som sagt bråttom. Till jord-bruksutskottet kommer det brev frånnaturvårdsdirektören i som listar ur-och naturskogar som man har ansökt om att få avver-ka.Länsstyrelsen kan ingenting göra. Man har nämli-gen inga pengar att säga nej för. Man kan inte säganej om man inte kan ersätta markägaren för att haninte får avverka. Det avverkas, och det sker med acce-lererande hastighet i i dag.Dessutom har vi fått s.k. skogsklippare som tänjerpå lagen, som man säger på skogsvårdsstyrelserna. Deavverkar inte bara det de får, utan de gör också engallring av resten. Det blir ingenting kvar för denbiologiska mångfalden. Många arter är i klart behovav t.ex. död ved. Många är i behov avgamla träd. De tar man ned. Då blir det inte så mycketkvar att diskutera.Som ett exempel kan jag ta . Där harman nu avsatt . Det är bl.a. våtmark och litetproduktiv skog. Det här är dyrt,. En rejäl satsning kräver minst 500 nyamiljoner varje år.Anf. 7 ():Fru talman! Jag vill gå in litet i debatten av ett parorsaker. En anledning är att jag vill markera att detinte bara är som står bakom krav på att vimåste ha mer resurser till skyddet av värdefull skog.Vi kristdemokrater lade in 175 miljoner extra i vårtbudgetförslag för det här året. Med det hade vikommit en bit på väg litet snabbare än vad regeringengör. lägger regeringen faktiskt på ytterligare me-del , så man närmar sig vårt för-slag. Och det är bra.Sedan vill jag försöka nyansera debatten något.Det är inte så enkelt som framställer det.Det handlar inte bara om pengar. Det handlar faktisktockså om så enkla saker som att man i praktiken skallkunna skriva fram ärenden på länsstyrelserna. I ochför sig behöver länsstyrelserna resurser för att klaradetta. Men det gäller även handläggningsfrågor. Manskall ta fram planer och underlag för beslut för att fixadet här.Jag sitter själv i i ochhar därför viss inblick i att det inte är så enkelt att detbara handlar om pengar. Man måste också få framärendena. Det innebär att man successivt kan byggapå resurser. Men jag tror faktiskt inte att sådana häromedelbara snabba och stora klipp som Miljöpartietförespråkar i praktiken gör det möjligt att lösa dettaute på fältet.Sedan vill jag också nyansera diskussionen litetutifrån vad sade, om att det intefinns någon vilja från skogsägarnas sida att skyddaskogen. Hon säger också att skogsägarna inte tarnågon hänsyn och att man inte följer lagstiftningen.Den typen av uttalanden är alltför generella ochskadar egentligen debatten. Skogsvårdslagstiftningenbygger på att man skall ta hänsyn till såväl produk-tionsmål som miljömål. Det gäller att bygga vidare pådetta. Det gäller att inpränta förvaltaransvaret hosskogsägarna. Jag tror att de allra flesta faktiskt ser påsin skog på det sättet. Jag tror också att man väger inden biologiska mångfalden. Detta är något man skallförvalta för kommande generationer.Det gäller att inte förgrova debatten och generelltsäga att alla skogsägare är något slags avverknings-fantaster. De allra flesta har faktiskt ett gott miljö-medvetande och en god miljösyn. Sedan finns detalltid rötägg, och det finns kriminella avarter. Jagläste i TT nu om en kriminell verksam-het som uppenbarligen har pågått. Man har avverkatfjällnära skog. Det är klart att det skall beivras. Det ärde rättsvårdande myndigheterna som skall stoppadetta.Jag håller alltså med miljöministern på den fron-ten. Det är faktiskt ett gemensamt ansvar både frånstatens sida, så att vi får resurser att avsätta för denhär verksamheten, men också från skogsnäringenssida. Det gäller nu att bygga vidare på det synsätt somjag tror ger det bästa resultatet.Fru talman! Det var kritik mot regeringen för är ute försent när det gäller pengar. Men man harändå nu kommit en liten bit på väg och närmat sigoss. Det var också kritik mot generellasyn på att skogsägarna inte förstår att hantera det här.Jag tror att vi i förtroende faktiskt måste bygga vidarepå den skogsvårdslagstiftning som finns och stärkatanken på förvaltaransvar.Anf. 8 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att vi är överens här i salenom att det här är en viktig fråga. Det gäller att se tillatt vi värnar de sista naturskogarna och urskogarna.Om vi tar en ordentlig diskussion om hur detta börske tror jag att vi egentligen även borde kunna varaöverens om att en ökning av anslagen inteär nålpengar. Det är klart att man kan säga att viskulle behöva ytterligare miljarder. Men vi vet ocksåatt lika litet som man kan göra flerdubblingar av an-slagen till andra samhällsområden kan man göra dettill det här området. Miljarderna kommer liksom intefrån himlen för att användas till det som man gärnaskulle vilja använda dem till.Då är en ökning en stor och rejäl ök-ning. Vi lägger mer pengar på skogen än vad vi nå-gonsin har gjort. Härmed utnyttjar vi ocksåMiljövårdsberedningens förslag och arbetar precis iden riktning som Miljövårdsberedningen har före-slagit.Sedan är det också viktigt att diskutera vem somskall ta ansvaret. Det är klart att staten och skattebeta-larna inte skall ta hela ansvaret, utan näringen självmåste också ta ett ansvar. Vi kan se att det har häntmycket under senare år.När och utreddevad som har skett i skogen kunde de visserligen kon-statera att varken miljömålet eller produktionsmålethar uppnåtts. Men de kunde också konstatera att dethar blivit väldigt mycket bättre . Såäven om det återstår mycket - och jag kan också bliupprörd över enskilda exempel som jag har hört talasom - kan vi se att väldigt många skogsägare försöker,precis som var inne på, att ta ett störreansvar i dag.Då är det också viktigt att de kan få den hjälp sombehövs. När det gäller utbildning är det viktigt att devet vad som faktiskt är bra respektive dåligt för sko-gen. Det är viktigt att de kan få en snabb handlägg-ning av sina ärenden och liknande. Därför ligger ock-så en del i anslagsökningen just på såatt man skall kunna arbeta med information och stödtill skogsägarna.Jag träffade en skogsägare som sade atthan var väldigt glad för att han inte hade följt denutbildning han hade fått . Om han hadelyssnat på utbildningsmannens förklaring om hur manskulle ta hand om skogen på ett effektivt sätt hade vihaft ännu mindre biologisk mångfald . Han tala-de om hur samma utbildare hade fått lära omoch höll nya kurser för skogsägare. Det var ett heltannat budskap som spreds. Det är klart att det gereffekt när och skogsägarna själva fårkunskap om det här och börjar arbeta på ett helt annatsätt.Men det kan ta .