prot · GL0988 · 1998-03-27 00:00:00 — Villni att vi skall ha möjlighet att påverka måste diskus-sioner föras innan avtalet gås igenom här i ,så att vi har möjlighet att ändra och tala om vilkafrågor bör driva på i.Den vision som pratar om - detgäller att skapa regler och att framför allt gynna densvagare parten - delar vi. Det är viktigt att skaparegler, men de skall utformas så, att det blir den sva-gare parten som får fördelarna. Det skall vara densvagare parten som skall ges möjligheter till investe-ringar. Det är väsentligt för . Det görs för fåinvesteringar i . Det viktiga är att de inves-teringar som kommer utifrån möjliggör inhemskainvesteringar och inte hämmar sådana. Det är där sommånga av oss har uttryckt väldigt stor oro.Jag skulle gärna höra mer om hur regeringen hartagit till vara den kritik som har kommit från de som är kritiska. Jag tycker inte att det harframgått särskilt tydligt.EU-parlamentet behandlade det betänkande somspeciellt handlade om . Hur harärendet gått vidare i , och hur harSverige hanterat frågan i ? Vilkakonsekvenser har man dragit?Jag vill också slutligen ta upp frågan om de kon-sekvensanalyser som skall komma. Vi har redan be-rört viktiga områden. Det gäller krav. Det gäller arbetskrav osv. Men hurär det med jämställdhetsaspekten? Hur påverkar avta-let jämställdheten? Det gäller möjligheten för exem-pelvis kvinnor att göra investeringar i . Hurpåverkar det sysselsättningen för kvinnor? Hur för-bättras miljön för kvinnor? Männen är ju självklara isammanhanget. Därför måste man särskilt fråga sighur avtalet påverkar kvinnor.Anf. 15 ():Herr talman! Jag fick inget svar på mina interpel-lationer. Det innebär väl att vi får köra denna debatten gång till framöver.När röstade om avtalet röstadesex fascister och två nyliberaler ja. Resten röstade nejeller avstod. tillhörde svenskaregeringen dem som stödde , om manskall gå efter var regeringen har yttrat. låter detlitet annorlunda, och det är ett positivt tecken.Miljöorganisationer, konsumentrörelser, fackfö-reningar och politiska partier över hela OECD-området är mer eller mindre i uppror. Vi i Sverigekommer snarare som eftersläntrare in i detta, just pågrund av att vi har kontakter med organisationer somJordens vänner, med kyrkorna och med andra väns-terorganisationer i andra delar av världen.Några få toppfunktionärer har möjligen haft insyn.Inte i något OECD-land har regeringsföreträdare förtdialoger med sina parlament. Det är den upphöjdainternationella förhandlingsbyråkratin som tillåts attmala fram detta förslag. Det var först sedansom den internationella debatten drog i gång. Underdetta år har den vuxit kraftfullt.Jag kan när jag tittar på Internet konstatera att detär unga välutbildade jurister som bistår frivilliga or-ganisationer, med eller utan lön, för att klargöra kon-sekvenserna av vad BIAC:s, ICC:s och byrå-krater försöker pressa på oss.Vi är också av den uppfattningen att internationellhandel - bättre handelsvillkor för de fattiga ländernaoch bättre tillgång till investeringar på rättvisa villkor- är en väldigt viktig del av det internationella samar-betet, liksom bistånd, avveckling av skulder osv. Detär väldigt viktigt hur handeln och investeringarnaorganiseras och utnyttjas.Ett stort svenskt företag investerade iLiberia. Det var Lamco, och det skedde med svenskapengar. Det var ett svenskt företag som sög ut råvaru-resurser ur ett fattigt land. Vad byggde det för väl-stånd? är ett av världens eländigasteländer med fattigdom, sjukdom och inbördes strider.Denna investeringsaktivitet var inte god för Liberia.Ett sätt att reglera detta erbjöd , somMexico gick med i, och som lovade guld och grönaskogar. skulle det bli fart i . har reallönerna sjunkit . Två miljonerfler är arbetslösa i . Andelen extremt fattigahar stigit från till . Det är utvecklingen förMexico, trots de löften som utställdes.De 100 största transnationella bolagen, varav 99tillhör triaden, dvs. , EU eller , har underde två åren minskat sina an-ställda med 225 000, som de har ökat sinomsättning . Den internationella globalakapitalismen måste regleras om vi skall kunna främjaen välståndsutveckling av den typ som villha. Jag är inte säker på att ni får med er de transnatio-nella bolagen på den typen av reglering.Anf. 16 ():Herr talman! Dilemmat med att många lägger sig iinterpellationsdebatter är att jag som har väckt inter-pellationen inte får svar på min fråga. Det tycker jagär tråkigt. Jag har väckt en interpellation därför att jagvill ha svar. Jag vill ha en debatt. Jag förstår att han-delsministern har hamnat i en tråkig situation när hanvalt att svara på alla frågorna i ett sammanhang. Detgör att hans tid att svara på de olika frågorna är mini-mal.Jag tänker ändå kommentera litet grand ur han-delsministerns senaste inlägg. Jag funderar över denbild av som handelsministern presenterarför människor som inte har så stor kunskap om det,vilket de flesta inte har. Det har inte jag heller. Jag haren del av den kunskap som krävs för att lägga mig idebatten, men inte någon fullständig kunskap.Det visas en bild av att det är ett avtal om att be-handla investerare på samma sätt. Vi skall inte läggaoss i vem som äger och , utande två skall behandlas på samma sätt. Det tror jag attvi alla är överens om. Jag hoppas ändå att de timmarvi lägger på denna debatt bevisar att avtalet innehållerså mycket mer än det. Det handlar inte bara om dengrundläggande principen, som vi kanske kan kommaöverens om.I den interpellationsdebatt som handelsministernoch jag hade pratade handelsmi-nistern mycket om positiv diskriminering. Jag undrarom det som var inne på. positiv diskriminering av kvinnligt företagande.Är det möjligt inom ? Det är den typen avkonkreta frågor som vi måste få ett svar på. Det är dentypen av konkreta frågor som måste debatteras.Jag skulle också vilja påpeka att jag tycker att detär väldigt bra att avtalstexten numera finns tillgängligvia Internet. Jag tycker att det är jättebra. Det visarockså att debatten har utvecklats på ett väldigt positivtsätt. Internet har också gjort det lättare för oss atthålla kontakten med de organisationer och rörelsersom kan någonting i dessa frågor, nämligen de ideellaorganisationerna och de frivilliga rörelserna runt om ivärlden. Det är inte det politiska etablissemanget.Jag tycker, precis som någon sade här tidigare, attdet var väldigt talande att ingen av regeringens med-lemmar kunde svara på frågan i frågestunden för tvåveckor sedan. De kunde över huvud taget inte svarapå frågan om tidsperspektivet vad gäller . Det ärväldigt intressant.Det jag var ute efter var en diskussion om interna-tionella avtal och hur behandlas i jämförelsemed dem. Jag håller fast vid att den frågan måsteutredas på ett tydligare sätt. Jag bryr mig inte såmycket om ifall en sådan konsekvensanalys görs avden eller någon annan, men jagvill att en sådan konsekvensanalys skall göras. Jag ärnämligen orolig för de internationella avtal, t.ex.Riodeklarationen, som vi har undertecknat och somjag tror är helt nödvändiga att utgå från om vi skallklara den här jorden, om vi skall klara en ren luft ochen schyst natur.En del har här tidigare fört en diskussion om desvagare ländernas ställning i det här sammanhanget.Det är värt att notera att när man började diskuteraden här typen av avtal skedde det inom WTO, därmånga fler länder, bl.a. utvecklingsländer, deltar. Närman inte fick igenom avtalet där, vad hände då? Jo,man flyttade över de fortsatta förhandlingarna om dethär viktiga avtalet till de rikaste länderna i världen,dvs. OECD-länderna.Jag tycker att det här är ett tydligt tecken på mas-sor med olika saker, bl.a. hur den här frågan har be-handlats generellt. Visst är det bra att regeringen tarpå sig ansvaret för att den demokratiska processen,dialogen och debatten har kommit litet sent, men jagtycker ändå att t.ex. den här interpellationsdebatten,där många ministrar inte deltar, visar på att de inteklarar av att ta debatten. Det vore intressant att få enkommentar kring det av . 17 ():Herr talman! Jag tror inte att någon av mina frågorblev besvarad. Det är väldigt sorgligt. Vi är nästan tiointerpellanter här, och tiden är ju begränsad. Detkänns också synd att inte få svar åtminstone på en delav de frågor man ställer. Jag tänker därför återkommatill några av de frågor jag ställde.Förhandlingarna har pågått . Avtaletskulle enligt tidsplanen ha skrivits under . Hurhade regeringen förankrat avtalet om de svenska un-dantagen, den svenska linjen, i den svenska riksdagenoch även bland den svenska allmänheten? Vad hademan för planer för detta? Hur hade man tänkt göra?Man borde ha haft en plan - eller så hade man ingenplan. Jag kanske kan få ett besked om hur det var.Jag anser att det vore väldigt bra om de svenskaundantagen, den svenska linjen, så snabbt som möjligtkunde förankras här. Hur ser vi på globalisering, påmultinationella företag? Jag skall strax komma in påhur jag ser på detta. Det vore bra om vi här kundediskutera dessa frågor, så att vi hade en svensk linje.Nu för regeringen en egen politik. Jag tycker inte attregeringens linje är uttömmande. Jag tror att det kanfinnas skiljaktigheter. Jag kan gå in på några sådana.Pagrotsky pratar här om att vi skall vara en röstför de svaga och att det är bra för utvecklingen i defattiga länderna med en total frihandel. Då kan jaghänvisa till exempelvis , som harskrivit en bok som just handlar om utvecklingen i . Han hänvisar där till att det som är viktigtför utvecklingen i , dvs. de länder som inteär med och förhandlar om det här avtalet, bl.a. ärgenomförandet av en jordreform, att inte ha totalfrihandel utan kunna skydda vissa områden för attkunna bygga upp en ekonomi i det egna landet. Så-dant omöjliggörs med det här avtalet, åtminstone deskrivningar som finns . Det är väldigt oroande.De här länderna är inte med och påverkar avtals-texten. De kommer senare att få ta ställning, att sägaja eller nej till en helhet. Det blir en väldigt absurdsituation. De är inte med och påverkar men måste islutskedet säga ja eller nej. Då tar man ställning till attantingen gå med eller inte gå med. Det är inte delak-tighet, och det är inte demokrati.Vad gäller nationernas olika lagar gjorde LeifPagrotsky tummen upp, dvs. de får finnas kvar. Menhur är det egentligen? Jag vill på nytt hänvisa till denmiljöutredning som gjordes. Om en lag, t.ex. en lagom skatteväxling, innebär att de förmodade vinsternaför ett företag minskar kan företaget begära skade-stånd av den svenska staten, något som de inhemskaföretagen inte kan. Detta kan komma att inverka på delagar vi stiftar här i . Är det inte ett pro-blem? Jag tycker att det är ett problem. Så skall detinte vara.Anf. 18 ():Herr talman! gjorde ett väldigt fintuttalande om att avtalet skall stå på de små ländernassida - jag vet inte om han talade om "de svaga län-derna". Det är en generell svensk position att vi i vårutrikespolitik för de små ländernas del ser fördelarmed gemensamma lösningar. Det är ju bl.a. därför viär så aktiva i FN. Det är ett bra förhållningssätt, mendet är naturligtvis också ett förhållningssätt som ut-manar och lägger väldigt mycket ansvar på densvenska regeringens axlar i olika sammanhang.I det här sammanhanget gäller det att se till attavtalet verkligen får en sådan utformning så att detfungerar på det sättet. Det gäller dels i relationenmellan i-länderna, dels, och naturligtvis i mycketstörre utsträckning, hur avtalet kan kom-ma att utvecklas till att omfatta också ochhur den utvecklingen då kan te sig. När avtalet kom-mer i hamn i den här omgången, hur kan det då tänkasatt fungera för i nästa omgång? Behöverman redan i ett första steg lösa ett antal grundproblemför att få det att fungera bra för , eller kanman lösa dem i ett senare skede?Jag tror att detta är väldigt viktiga frågor. Det blirfråga om undantag, men det blir också fråga om grun-der i själva avtalet. Det är t.ex. ganska uppenbart attu-länderna måste kunna ha särregler för sin livsme-delsproduktion. Den är så grundläggande för derasöverlevnad att de måste kunna gynna lokala producen-ter framför utländska.Tiden går fort, så jag skall inte ta upp några nyafrågor. Jag tycker att förslaget om en utfrågning ärväldigt bra, och kom också med en heldel väldigt bra förslag. Jag vill stryka under en saksom är väldigt viktig, nämligen att det nu blir en or-dentlig utskottsdiskussion här i , att vi somjobbar med det här avtalet går ut i respektive utskottoch beskriver läget som det är, så att vi får i gång ensakdiskussion. Det är väldigt angeläget för att det härskall sluta på ett bra sätt.Anf. 19 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Jag välkomnar den öppenhet somministern visar här och den självkritik som finnssom en underton i det han säger. I mitt inledningsan-förande gav också jag uttryck för självkritik gentemotmitt eget agerande. har vi lärt oss det.Vi får ett regelsystem som innebär att fattiga län-der kan hävda sig, säger ministern. Det låter bra, ochblir det så välkomnar vi naturligtvis detta. Farhåganhär är att så inte är fallet, vilket de fattiga länderna hargett signaler om. Det är därför viktigt att dessa länderfinns med i processen.Vad är alternativet till gemensamma regler? Jag välkomnar gemensamma regler, mendet beror naturligtvis också på hur dessa regler ser ut.Men det är inte tu tal om annat än att det är bra medgemensamma regler.Vi skall vara med och påverka den här processen.Jag blev litet störd av ministerns påpekande om att deenskilda organisationerna har tackat nej till att varamed i processen. Jag vet inte vad motivet till detta är,men jag skall själv ta reda på det. Det vore bra om devar med och gav ett konstruktivt bidrag.Jag ställde fyra frågor. Jag förstår att det är svårtatt hinna svara på alla, men det går ju bra att göratummen upp eller tummen ned. Det var tummen upppå en av mina frågor och neutralt på de tre andra. Nuställer jag bara en fråga, så kanske jag får ett svar påden.Avtalet tar inte hänsyn till miljöfrågor, kulturfrå-gor, sociala frågor och mänskliga rättigheter. Detkoncentrerar sig helt på investerarnas rätt till en oav-kortad handlingsfrihet. Det är alltså falskt?Tack för svaret!Anf. 20 ():Herr talman! pratade om visioneroch gav mig svaret att det var de svaga och fattigaländerna som skulle sättas i främsta rummet. Det låterju jättebra, och det är jag den första att ställa upp på.Men är det inte ganska fantastiskt att påstå att denvisionen skulle stämma överens med ?Skulle de pådrivande, de transnationella bolagen iOECD-området, gå i bräschen för de svaga och fattigaländerna? Jag vet inte vem som kan tänkas tro påministern. Jag gör faktiskt inte det. Det är inte vidaretrovärdigt.Sedan blev jag konfunderad. Ministern sade attSverige inte vill skriva under avtalet eftersom det inteär bra nog. Det är ju väldigt bra, tycker jag, men detär en väldig omsvängning på . Itidningarna har budskapet från varit väldigtpositivt, och han har farit väldigt hårt fram med allasom har vågat sig på att kritisera det här. Bilden utåt,åtminstone som jag har uppfattat den, har varit att detinte ligger någonting i kritiken och att det här är oer-hört bra. Någonting måste då ha hänt den senastetiden. Kanske är det den här visionen om de svagaoch fattiga länderna som i någon mån har slagit ige-nom i . Skulle det vara så är jag denförsta att gratulera statsrådet.Vidhåller i den sista replikom-gången att det är de transnationella bolagen inomOECD-området som går i bräschen för de svaga ochfattiga länderna? De svagas röst - är det de transna-tionella bolagen? I så fall, handelsministern, finns detmycket information på Internet som jag rekommende-rar att handelsministern tar del av.Anf. 21 ():Herr talman! I sin replik sade statsrådet att gemen-samma regler är bra. Han ställde också den kanskesmått retoriska frågan: Skall vi vara med och påverkaeller skall vi stå utanför? trodde jag attdet gällde medlemskap i , men det är ju det gäller. Jag håller med om att gemensammaregler är bra. Bra gemensamma regler är bra. Vi skallockså vara med och påverka, inte stå utanför.I statsrådets första svar tycker jag att det finns enhel del positivt att ta vara på, t.ex. att skallhållas informerad när avtalet successivt växer framoch att det skall råda en stor öppenhet beträffandeförhandlingarna. Men jag håller med K-G Biörsmarkom att det är viktigt att också ha med samhället utan-för . Vi får väl fundera på vad som har häntunder resans gång, om det är någon som har avsagtsig information. Det tycker jag är allvarligt.Statsrådet säger också att vi skall ta hänsyn tillindividuella utvecklingsländers problem - det tyckerjag också är positivt - och att skall verka föratt en bredare krets av länder involveras. Jag ser förmin del och för Moderata samlingspartiets del framemot ett kommande samtal kring de här frågorna.Anf. 22 Statsrådet ():Herr talman! Jag tackar för ömsintheten. Det ärväldigt många som visar någon sorts medlidande medatt jag har så litet tid. Andra kanske klagar på det.Regeringen har fått elva interpellationer i sammaämne. Vi är tre statsråd här. En liten del av riksdagensledamöter sätter av åt den här debat-ten. Jag tycker att det är rätt bra med tid. Jag tyckeratt det är rätt rimligt. Jag klagar inte på tidsnöd. Varoch en av er har också rätt mycket tid. Ingen av er harklagat på egen tidsbrist.Jag ställde bara en fråga till er: Vad skall vi göranu när förhandlingarna pågår? Skall vi ställa oss vidsidan om eftersom det här i grunden är ont, en deonda krafternas komplott? Det är tonläget i en del avera inlägg. Vad är slutsatsen? Skall vi ställa oss vidsidan om och låta det fortsätta som det är när detgäller investeringarna över gränserna? Eller skall videlta i detta och försöka påverka med den tjugonion-del av förhandlingen som vi utgör - vi är ju en del avOECD?Mångas tonläge antyder att detta att vi rikare län-der träffas och talas vid i sig är ont, en komplott motde övriga som inte får vara med. Betyder det att ni villatt vi skall gå ur ? Här sitter vi ju hela tidenoch pratar i denna krets, 29 mer utvecklade länder,om alla möjliga frågor där vi har gemensamma pro-blem att diskutera.När det gäller investeringarna sker den helt domi-nerande delen av de internationella investeringarnainternt inom . Vi är ett av de länder som nuanalyserar och funderar över hur våra mellanhavan-den påverkar andra länder. Vi hade gärna sett att dethär bedrevs i WTO där också andra finns vid bordet.Vi hoppas att det kommer dit . Där kande fattigare länderna själva artikulera sina intressen.Jag tror att det kommer att bli så, men tyvärr kanskedet kommer att ta litet tid. gäller det att det avtalvi förhandlar fram här är bra nog för att inte drabba u-länderna.Bengt påstår att vi nu skapar ett nytt nyli-beralt system genom den tvistlösning vi etablerar. Vihar , , 32 avtal med 32 olika länderom investeringsskydd. De har allihop den mekanismför tvistlösning som det gäller här. Detta har vi haftsedan 1966. Vi har ännu inte blivit föremål för enenda sådan tvistlösning där någon har anklagat . Var det en nyliberal konspiration 1966? YrkarVänsterpartiet eller på att vi skall sägaupp dessa 32 avtal, som innehåller detta nya nylibera-la genombrott? Det vore intressant om ägna sina åt att hjälpa mig förståhur han ser på den punkten.Annika säger att jag har svängt i debat-ten när jag säger att vi inte är beredda att skriva påMAI-avtalet. Man måste hålla isär två saker. Jagtycker att det är en bra idé att försöka skapa ordningoch reda och regler för det här. Men vi är ännu intetillräckligt långt framme för att ha ett bra avtal somförtjänar att skrivas på. Dessa två ståndpunkter gårbra att förena utan att det skall betyda att man harändrat sig från den ena till den andra. Det har varitmin linje, och den kommer jag att ha tills vi står vidmållinjen och jag blir övertygad om att den är värd attpassera. Men som det är nu är avtalet otillräckligt.Yvonne Ruwaida beskriver det som att problem är för mycket investeringaroch för mycket handel och att detta är ont. Min åsiktär faktiskt tvärtom. problem är att dehandlar för litet med oss därför att vi har för högatullar och för mycket skydd, framför allt på sådanaprodukter där de kan sälja till oss. Där skyddar vi ossmot dem. Det tycker jag är ett allvarligt problem.Det sades också att vi inte skulle kunna höja ben-sinskatten och införa miljöregler m.m. därför att hindrar oss. Det är ju befängt att tro att detskulle sitta 29 demokratiskt valda regeringar vid ettbord i och själva bestämma om att avskaffa sinrätt att fatta egna beslut i sitt eget parlament av nor-mal regleringsart, t.ex. att påverka miljö och arbets-rätt. Så är det inte. Vad det handlar om är att de reglerman stiftar skall gälla lika för inhemska kvinnor ochutländska kvinnor. De skall inte diskriminera på basisav nationalitet. Men om man har höga eller låga,dåliga eller bra, dumma eller kloka - det har inte ettinvesteringsskyddsavtal med att göra. Som sagt: Detfinns ingen vid det där bordet som kräver att manskall skriva ett avtal där man avhänder sig sin egen,dvs. sitt lands, politiska makt.Anf. 23 ():Herr talman! Det var intressant att höra att det intefinns någon politiker som frivilligt avhänder sigmakten. Men det är ju det ni har gjort hela tiden.Marknaden har faktiskt inte tagit makten - ni har gettden till den.Dessutom tycker jag att det var intressant - ochkanske också viktigt för alla som lyssnar - att det varen stark, rent ömsint, gemenskap mellan den social-demokratiska ledningen och . Det är nogbra för alla att ha klart för sig att det är så.Vad skall vi då göra? säger att viinte ger några svar på vad vi skall göra. Jag har getten handlingsplan i sju punkter till omhur man skulle hantera det rent demokratiskt. Det varsex punkter på det papper han fick; jag skall tillföraen punkt eftersom det var litet otydligt och han kanskeinte förstod.Dessutom tycker jag att det är löjligt, på gränsentill förakt för parlamentet och de folkvalda, att slåihop så många interpellationer som handlar om såpass olika delar av och sedan inte kunnasvara på de frågor som ställs i interpellationerna. Detär faktiskt förakt för de folkvalda. Så kan vi inte hadet, vill ha svar på den här frågan. Ja eller nej, dettar . Är det rimligt att ett transnatio-nellt företag, eller eller något annat, skallkunna stämma ett land som inför hårdare miljöreglerefter det att en investering är gjord? Är det rimligt attNestlé eller skall kunna stämma ett land som idemokratisk anda fattar beslut om hårdare miljöreglereller bättre miljöskatter? Är det rimligt, ja eller nej?Avslutningsvis vill jag ändå slå fast att är en del i en smygande globalisering som skerpå demokratins bekostnad. Religionen, överideologinhar blivit ekonomismen, där allting underställs enenda sak, förräntning av pengar. I ett sådant samhällevill jag inte leva. Jag är förvånad över att socialdemo-kratiska statsråd anammar densynen.Anf. 24 ():Herr talman! Jag har för egen del och vi har frånVänsterpartiets sida klart deklarerat ett nej till detförslag som föreligger. Det förslag som har disku-terats är definitivt inte godtagbart.Samtidigt säger vi ja till fortsatta förhandlingar,till försök att hitta rimliga lösningar. Det är en själv-klarhet. Men då gäller det att de lösningar och degemensamma regler som man kommer fram till fak-tiskt gynnar den svagare parten. Om det inte blir jäm-ställda parter måste man åtminstone göra vad man kanför att hävda den svagare partens intressen.Jag vill till K-G Biörsmark säga att jag är litet för-vånad över att man från sida antar stats-rådet som enväldig domare i en radfrågor som gäller det avtal som föreligger. Det är detenda förslag som finns vad gäller mänskliga rättighe-ter, miljö, arbetsmiljö och arbetsrättsliga frågor. Ärdet ett statsråd som skall göra tummen ned eller tum-men upp och därmed avgöra om det är rätt tolkat ellerinte? Jag trodde att det var just därför vi ville ha dehär konsekvensanalyserna, för att någon ordentligtskall belysa de olika aspekterna av det avtal somföreligger, men framför allt med de förändrade para-grafer som jag hoppas skall komma.