prot · GL0968 · 1998-02-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:68Tisdagen den 17 februariKl. 14.00 - 16.3718.00 - 18.24Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 10 och 11 februari.2 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:178Till riksdagenInterpellation 1997/98:178 av ()om returburkshanteringen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den3 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är resa.Stockholm den 12 februari 1998Anna LindhInterpellation 1997/98:145Till riksdagenInterpellation 1997/98:145 av om nedskärningar i skolan.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 februari 1998.Skälet till dröjsmålet var sjukdom.Stockholm den 12 februari 1998Ylva JohanssonEnligt uppdragLil § Svar på interpellation 1997/98:129 om hög-skolornas roll i den regionala utvecklingenAnf. 1 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat statsminis-tern om regeringens vilja att kraftfullt bygga godaforskningsmiljöer vid de nya högskolorna samt vidareom regeringen är beredd att ta upp diskussioner medföreträdarna för styrelserna i forskningsstiftelserna fören fortsatt uppbyggnad av forskningen vid de nyahögskolorna. Statsministern har överlämnat interpel-lationen till mig för besvarande.I budgetpropositionen för föreslog rege-ringen att tilldela samtliga högskolor permanenta ochförstärkta forskningsresurser. Uppbyggnaden avforskningen vid de mindre och medelstora högskolor-na är ett led i att stärka kvaliteten inom grundutbild-ningen och att utveckla kreativa forskningsmiljöer.Utöver de permanenta forskningsresurserna erhållerde mindre och medelstora högskolorna 1998 ett di-rektstöd från forskningsstiftelserna med 138 miljonerkronor samt ibland stöd från landsting, kommuner ochföretag. Därtill kommer de medel som ges från bl.a.forskningsråden.Även om det således skett en betydande ökning avden totala andelen av forskningsanlagen till de mindreoch medelstora högskolorna utgör de fortfarande enmycket begränsad andel av de totala forskningsresur-serna i samhället.Tillkomsten av forskningsstiftelserna bildade avmedel med ursprung i de tidigare löntagarfondernaförändrade delvis förutsättningarna för finansiering avsvensk forskning. Möjligheterna att utnyttja samhäl-lets forskningsresurser på ett samordnat och effektivtsätt försämrades. Genom att antog rege-ringens förslag till ändring av stiftelselagen, vilken nuger regeringen rätt att entlediga och tillsätta ledamöteri stiftelsernas styrelser, har förutsättningarna för ettvisst demokratiskt inflytande ökat. Därmed förbättrasockså möjligheterna att bedriva en samlad forsk-ningspolitik. Forskningsstiftelsernas styrelser ansvararemellertid självständigt för att bedriva verksamheten ienlighet med stiftelsernas stadgar, som inte har för-ändrats när det gäller stiftelsernas och kompetensutveckling,, skall enligt sina stadgar bl.a. finansieraforskning vid mindre och medelstora högskolor inomsärskilda profilområden. har beslutat attsatsa totalt såatt de mindre och medelstora högskolornas forsk-ningsverksamhet kan utvecklas snabbare. satsning syftar till att ge högskolorna möj-lighet att utveckla en internationellt konkurrenskraftigforskningsverksamhet genom att i samverkan mednäringslivet inrikta sig på väl avgränsade spjutspets-områden.De två andra stora forskningsstiftelserna som gerbidrag till forskning är , , och , . Dessa har endast till en liten del för-delat medel för forskningsverksamhet vid de mindreoch medelstora högskolorna. Forskare från dessahögskolor deltar visserligen i några av de forsknings-program som koordineras av forskare vid något uni-versitet, men det är uppenbart att det råder en obalanstill de etablerade universitetens fördel.Enligt stadgarna skall och främja utvecklingen av starkaforskningsmiljöer av högsta internationella klass medbetydelse för framtida konkurrenskraft. Jagär övertygad om att det finns flera sådana forsk-ningsmiljöer vid de mindre och medelstora högsko-lorna som är värda att erhålla stöd. Jag delar OlofJohanssons uppfattning att det vore en god sak omstiftelserna vid sin fördelning av medel kunde läggastor vikt vid samverkansprojekt mellan universitet ochhögskolor.I syfte att följa upp hur de mindre och medelstorahögskolorna utnyttjar tilldelade forskningsmedel harregeringen i tilläggsdirektiv uppdragit åt kommitténForskning 2000 att analysera detta. Kommittén skallvidare föreslå kriterier för den framtida fördelningenav forskningsmedel. Uppdraget skall redovisas tillregeringen senast den 1 november 1998.Det är angeläget att forskningen inom högskolanförstärks med såväl medel över statsanslaget som medmedel från forskningsstiftelserna. Det är otillfredsstäl-lande att de mindre och medelstora högskolornasandel av forskningsstiftelsernas bidrag inte är större.Regeringens möjligheter att påverka stiftelsernasfördelning av forskningsresurser är dock tyvärrbegränsade. Jag är emellertid självfallet beredd att ikontakt med stiftelsernas styrelser framhålla regering-ens syn på betydelsen av forskning vid de mindre ochmedelstora högskolorna och behovet av resursför-stärkningar.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret på min interpellation. Anledningen till att denväckts är naturligtvis att detta är exempel på de kvar-dröjande strukturer som är ganska missgynnande förvissa delar av landet. Det handlar alltså också omregional rättvisa - eller i det här fallet om orättvisa.Jag skulle vilja säga att det finns ett inbyggt kon-servativt drag i den högre utbildningssfären. Teorinom den kritiska massan lever så att säga kvar som ettdiffust kriterium för fördelning av FOU-resurser. Detgäller inte bara utbildningsplatser utan också forsk-ning. Vi har ju brutit detta mönster i vår samverkankring fördelningen av utbildningsplatser. Därför är detviktigt att man tydligare följer upp detta även påforskningsområdet.Om jag räknat rätt är den sammanlagda andelen avde medel som går till de mindre högskolorna förforskning , om man lägger samman bådeden offentliga delen och stiftelsedelen. Det är, somalla förstår, en oerhört begränsad del av helheten. Jagskulle gärna vilja få signaler om att stiftelserna skallmedverka i arbetet kring detta och att regeringen skallta upp samtal med dem, som jag har begärt. därför jag har väckt interpellationen, och svaretpå detta var positivt. Jag hoppas att det skall leda tillresultat. Det är viktigt att dessa stiftelser också funge-rar i enlighet med samhällets intentioner i övrigt. Jagutgår från att vi är helt överens om det.Därutöver behövs en mer långsiktig plan för hurden här utvecklingen skall påverkas. Det gäller intebara att påverka stiftelserna utan också att ta hänsyntill den samlade situationen när de offentliga anslagenfördelas. Man bör ha en långsiktig inriktning ocksåför detta. Jag vill fråga om utbildningsministern haren vilja att gå i den här riktningen, dvs. successivtökande anslag från stiftelserna, genom diskussioneroch övertalning, men också genom att ta hänsyn tillatt fördelningen är skev när man fördelar de offentligamedlen och anslagen i övrigt.Av svaret framgår att vi inte har så många delademeningar om det här. De uttalanden som gjorts här ide tre sista styckena av svaret är bra. Jag skall därförinte recensera dem i detalj.Det som jag skulle vilja peka på ytterligare är hurviktigt det är att man får en nära och regional kontakt.Min erfarenhet ute från fältet säger mig att det ärväldigt mycket svårare att umgås på distans, dvs. meduniversitet som ligger långt bort. Detta handlar natur-ligtvis mest om de mindre och medelstora företagen.De har inte alls samma möjligheter att för egen delutnyttja de spin-off-effekter som kan komma, eller fåden information de behöver. Också på detta områdeskulle jag vilja fråga utbildningsministern om han ärberedd att fördjupa denna möjlighet.Anf. 3 HANS ():Fru talman! Jag tyckeratt debatten som har kommit upp om den regionalahögskolan är mycket viktig. Det är ett viktigt områdesom har tagit upp. Tyvärr tillåter tidenendast att vi går in på en del mindre detaljer här.De mindre högskolorna har mycket snabbt intagiten viktig roll i det svenska samhället. går manomkring och väntar på den entreprenöranda som skallkomma av detta. har vi inte sett så väldigtstora resultat för näringslivet. Men vi vet att mycketav detta kommer att ta beroende på att det tarrelativt att komma i gång med utexaminering-en och forskningen vid högskolorna.De kommuner som toppar rekryteringen av nyut-examinerade präglas av högteknologisk ochkunskapsintensiv industriproduktion. Det är framförallt högskolor med elektronik och data som drar tillsig näringslivets etableringar. Men detta kommeralldeles säkert, och jag, liksom vi alla här, delar åsik-terna att det är viktigt att högskolorna nu också fårsina resurser. Anledningen till att vi moderater kanskehar varit litet tveksamma är att det fordras enhel del för att detta skall få resultat. Det fordras läraretill alla de studenter som kommer, och det fordras attintagningen till högskolorna inte går så snabbt så går miste om kvaliteten i undervisningen.Det finns tecken på att det kanske finns en delkvalitetssänkningar. Vi kan nämligen se att mellan1987 och ökade antalet studenter från 127 000till 233 000 eller , medan antalet lärareökade från 10 000 till 14 000 eller . Detfinns alltså betydligt färre lärare per elev än vaddet gjorde 1987.Detta är ett stort problem. Det gäller även hand-ledningen för forskningen, som på motsvarande sätt inte är riktigt tillgodosedd. Man får väl tänka sigatt de första utexaminerade doktorerna och civilingen-jörerna kommer att tas i bruk av den befintliga hög-skolan och där kommer att möjliggöra en utvidgadundervisning.I en kampanj som har bedrivits av har det sagts att vi modera-ter har varit emot att fyra nya högskolor skall bli nyauniversitet. Men frågan om universiteten handlar inteom partipolitik. Den avgörs i enlighet med särskiltfastställda kriterier som granskningskommittén inomHögskoleverket ansvarar för.Vad gäller utbyggnaden av högskolan är det endakrav från som möjligtvis skiljer sig frånde andras att vi i alla sammanhang värnar en högkvalitet. Jag kan återkomma om detta litet senare.Anf. 4 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar i högsta grad uppfattning när det gäller högskolornas regionalabetydelse och utvecklingskraft. Det är alldeles uppen-bart, också av många historiska exempel att döma, atthögskolan har en stark regional utvecklingskraft.Detta är till fördel för hela , och inte bara förden specifika regionen.Därför är naturligtvis också den högre utbildning-en, liksom all annan utbildning, ett viktigt instrument iregionalpolitiken. Det gäller utbildning, distansut-bildning - som jag hoppas att vi skall få tillfälle attåterkomma till i något annat sammanhang - menockså, självfallet, forskning. Forskning och högreutbildning hör samman. Det är också därför vi, förvis-so i enighet med , har stärkt forsknings-resurserna vid de mindre och medelstora högskolorna.Även om jag naturligtvis håller med om att andelen är alldeles för liten,innebär det beslut som har fattats årsbudget en väsentlig förbättring. ökar ju desamlade offentliga forskningsresurserna i samhället,som beslutar om, med ungefär 500 miljonerkronor. Därtill kommer forskningsstiftelsernas bidrag.Det är alltså en ganska rejäl ökning, likväl. Men själv-fallet behövs mer, och en samfinansiering med forsk-ningsstiftelserna är därför angelägen. Man måsteuppnå en effektivitet i detta.Det är naturligtvis också viktigt att göra priorite-ringar. Forskningen kommer nämligen på något sättaldrig att vara nöjd. Det kommer aldrig att finnastillräckligt med resurser för att tillgodose alla forsk-ningsönskemål. Därför måste alltså prioriteringargöras, och det måste finnas en långsiktighet i upp-byggnaden. Vi har fattat beslut om en forskningspoli-tik som för i denna riktning. Men för framtiden, ochmed tanke på den stora roll som forskningsstiftelser-nas nu har fått i forskningsfinansieringen är det ange-läget att se över detta i ett sammanhang. Det är enviktig uppgift för den av regeringen tillsatta parlamen-tariska utredningen om forskningspolitiken, nämligenforskningskommittén Forskning 2000, som den hardöpt sig till. Den kommer att göra en samlad gransk-ning både av prioriteringar inom forskningen ochnaturligtvis av forskningsstiftelsernas roll.Jag är alltså övertygad om att vi om några årkommer att kunna få en volymökning. Den sker steg-vis , den kommer att fortsätta och den kan blistarkare i framtiden.Till vill jag säga attjag är en aning förvånad över hans inlägg. Det verkarsom om man nu från moderat håll nu ser mycket po-sitivt på de mindre och medelstora högskolorna. Menfaktum är att har gått emot flera av deviktiga beslut som har fattats här i . Alla ärlika övertygade om att vi skall ha hög kvalitet. Det ärinte det frågan gäller, utan det hela handlar om att setill att högskolorna får resurser för att kunna åstad-komma denna höga kvalitet. När det gäller de fastaforskningsresurserna och möjligheterna att bedrivadoktorandutbildning vid mindre högskolor har jaginte märkt att har varit särskilt pådrivan-de - tvärtom. Det är det som frågan handlar om, ochinte om kvalitet. På den punkten är ju alla överens -det skall vara hög kvalitet på alla högskolor. Justdärför behövs fasta forskningsresurser vid de mindreoch medelstora högskolorna. Det är ju det som Mode-raterna gått emot, dragit i tvivelsmål ellersagt vara olämpligt.Anf. 5 ():Fru talman! Det besvärliga, för att inte säga orim-liga, i situationen är lätt att läsa sig till. De mindre ochmedelstora högskolorna har bortemot en tredje-del av studenterna. Men av de samlade forsk-ningspengarna har de en trettiotredjedel. Precis somCarl säger hör utbildning och forskning ihop.När det handlar om en ytterligare kvalificering av denutbildning som kan ges studenterna är det en själv-klarhet att denna obalans inte är acceptabel i längden.Det har varit ett problem att få ett genombrott förett annat synsätt på den här punkten, men man måsteju börja någonstans.Jag var på en universitetsort, , i gårkväll och . Det finns där ett storföretag, ,som ropar efter möjligheter till samarbete med uni-versitetet. På samma sätt är det på de mindre högsko-leorterna. Näringslivet behöver den här möjligheten. Isynnerhet de företag som är litet mindre behöver denhär nära kontakten. Den kan man inte sköta hur somhelst på distans i ett litet företag.Jag vill därför lägga till ett moment som jag intetog upp i mitt förra anförande och som jag tror ärviktigt, nämligen att det inte bara gäller att förändrafördelningen inom stiftelsesfären, inom den offentligaanslagssfären, utan att det också handlar om att skapanätverk. tror jag - men det här vet säkert ex-perterna bättre - att de mindre och medelstora hög-skolorna med anslag i handen, dvs. när de har ett egetanslag, har betydligt större möjligheter att repliera påtekniska högskolor som KTH eller än detomvända, dvs. att den tekniska högskolan har pengar-na och att den mindre eller medelstora högskolan ären fattig eller lillasyster.Om man vill ha i gång en utveckling på det härområdet och skapa synergieffekter, inte minst i förhål-lande till företagsamheten i respektive region, måsteden här omfördelningen ske för att nätverk skall kun-na byggas. I detta ligger också att man lär sig av ochlutar sig mot universitet och högskolor som har varit igång länge och har högre kompetens på vissa områ-den. Mellan den synpunkten och att säga att denmindre högskolan inte skall komma i fråga är stegetoerhört långt. Det är ytterligt ett skäl till att den härfördelningen är helt orimlig.Jag vill bara starkt understryka hur viktigt det ärför att hela landet skall kunna utvecklas att vi får enannan fördelning till stånd, och det så snabbt sommöjligt. Utbildningen och utbildningsplatserna äralltså ett viktigt led, men det slutar inte där. För kvali-tetens skull, för den regionala rättvisans skull och förstudenternas skull på de mindre och medelstora hög-skolorna behövs en ordentlig regional rättvisesynockså när det gäller anslagsfördelningen på det härområdet.Anf. 6 HANS ():Fru talman! Vi är helt överens om att den regiona-la högskolan behövs. Det har vi nog sagt hela tiden.Däremot har vi inte varit med om nedrustningen av destora universiteten, vilket är en helt annan sak. Sam-tidigt som anslagen till de mindre högskolorna harhöjts har universiteten fått minskade anslag. Det ärinte bra, eftersom universiteten , än sålänge, har den högsta effektiviteten vad gäller forsk-ningen.Den regionala högskolan har många andra förde-lar. Bl.a. är dessa högskolor av stor betydelse förkulturen på de orter där de är förlagda. Även indirekthar de på det sättet en betydelse för näringslivetsuppbyggnad.Såvitt jag vet, , hade fak-tiskt en större satsning på högre utbildning ochforskning än regeringen. vill, om jag harläst rätt i våra papper, satsa 811 miljonerkronor mer än regeringen på utbildning och universi-tetsforskning. Det som skiljer, och som möjligenskulle vara fel, är att vi inte har gått in på fördelning-en av dessa anslag, utan vi har tills vidare följt rege-ringens linje. Även om vi ibland tycker att fördelning-en av pengar till de mindre högskolorna verkar varaslumpmässig och utan någon större konsekvens har visagt att vi tills vidare följer regeringen. Vi kan intesätta i gång med egna utvärderingar av hur de härpengarna skall fördelas. Men det är väl också denenda skillnaden mellan oss.Anf. 7 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill understryka det tog upp, nämligen att de mindre och medelstorahögskolorna har en större flexibilitet ände större universiteten. Det är på sitt sätt naturligt. Detinnebär inte att man skulle vara så mycket skickligarepå mindre högskolor än på större, utan det hör ihopmed att de stora universiteten är en trögare institution.Det är svårt att göra nya kopplingar och nya priorite-ringar inom dessa institutioner. Det är både en styrkaoch en svaghet. De mindre högskolorna har den möj-ligheten just för att de är nya. Det har också visat sigatt man kan hitta nya intressanta kombinationer närdet gäller både utbildning och forskning och att mankan göra koncentrerade insatser på forskningsområ-det, även i fråga om mycket avancerad forskning, justgenom att den moderna elektroniken ger möjlighetertill blixtsnabba kontakter med hela forskningssamhäl-let, inte bara svenska universitet utan också utländska.Det finns alltså en väldig potential i den modernakommunikationstekniken och dess möjligheter attfrämja kunskapsutveckling på många håll i landet.Det är därför vi gemensamt satsar på detta. Sådanasatsningar har vi gjort här i . Jag har deltagiti åtskilliga debatter och diskussioner kring detta här iriksdagen, men i den följande voteringen har modera-terna praktiskt taget alltid gått emot dessa förslag. Detär kanske inte så konstigt, eftersom min företrädarePer i den sista proposition han lade fram iriksdagen på regeringens vägnar sadeatt det inte skulle ske någon utbyggnad av högskolanförrän mot slutet av 90-talet.Sedan har fullföljt den tanken när detgäller just de mindre och medelstora högskolorna -däremot inte när det gäller de stora universiteten, detvill jag gärna hålla med om. Vad gäller de stora uni-versiteten har man satsat mer pengar genom att dra inpengar från , dvs. en satsning på männi-skor som inte har någon gymnasieutbildning har fåttstå tillbaka för att vill lägga ökade resur-ser på de stora universiteten.Vad gäller de mindre och medelstora högskolornahar vi gång på gång haft diskussioner här i kammaren.Moderaterna har då hävdat att en satsning på dessahögskolor inte ger någon kraft, att det inte är någonspets eller någon kritisk massa. Det har varit ett upp-repande av gamla argument från de stora universite-ten. använde samma argumentmot när detta inrättades. Detta har vifått höra här i kammaren åtskilliga gånger.Moderaterna har också röstat efter dessa uttalan-den. Det gäller också högskolor som de annars harsagt sig vara mycket stolta över, t.ex. den i Karlskro-na/. När vi satsade på en forskarskola iKarlskrona/gick emot detta,trots att det var en ganska liten satsning, som rimligenborde ha inrymts i något inflateradeöverbud. I fråga om andra, nya högskolor, exempelvisMalmöhögskolan, har ni möjligen haft någon sortsarbetsfördelning. Här i , där pengarna an-slås, har ni gått emot medan ni lokalt är för detta. Jagkan i och för sig förstå det. Lokalt i förstårman vad den nya högskolan med forskningsresurserbetyder för och stads utveckling. Detmönstret kan vi se även på annat håll.Så har det varit ända fram till . Möjligen är detden annalkande valdagen som gör att vi nu får höra ennågot annorlunda och mer tillrättalagd version. Detbekräftar bara vad jag har sagt, att kommer alla partier här i att säga attdet var jättebra att vi satsade på de mindre och me-delstora högskolorna, precis som de nu säger att detvar jättebra att vi satsade på Umeåuniversitet.Anf. 8 ():Fru talman! och jag deltog båda i enkonferens på SNS i för ett och halvt år se-dan. Där mötte vi båda en oerhörd attack mot tankar-na, planerna på att fördela utbildningsplatserna på ettannat sätt än traditionellt, dvs. också till de mindreoch medelstora högskolorna. Det var tyvärr ett antalstorföretagsföreträdare som drev den linjen, men jaghar en känsla av att många av dem har ändratattityd. Den debatten förs inte längre på samma sätt.Man inser att näringslivet som helhet vinner på attkvalificerad utbildning och forskning finns tillgängligi olika delar av landet. Det är väl litet grand av dettasom speglas också i den debatt som utbildningsminis-tern har med . kommerman att inse detta, men man har själv inte ork att varapådrivande.Jag vill lägga till att det är oerhört viktigt att vi harlärare som är forskarutbildade. Det har vi ju nyligenfått förslag om i propositionen. Det är viktigt att vi tarrätt på fler forskningsbegåvade studenter. Det är ju enknapp resurs, men den finns. Det gäller att se till attalla får dessa möjligheter. Sedan är vi också överensom att det behövs ett ordentligt kompetens- och kun-skapslyft i hela arbetslivet. Det är en ständigt pågåen-de jakt på utveckling och framtid.För mig som företräder ett decentralistiskt parti ärdet också självklart att detta skall kunna ske i olikadelar av landet. Det gläder mig att vi är överens idessa huvuddelar.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1997/98:130 om ut-bildningens infrastrukturAnf. 9 Utbildningsminister ():Fru talman! har ställt ett antalfrågor om den högre utbildningen och forskningen.Den syn på den högre utbildningens och forsk-ningens roll som kommer till uttryck i AndreasCarlgrens interpellation har i hög grad präglat den avregeringen förda politiken. Jag vill understryka att dethar skett tillsammans med . Högre ut-bildning av god och likvärdig kvalitet skall erbjudasvid universitet och högskolor över hela landet. En godspridning av den högre utbildningen ger helt andramöjligheter till kontakter med omvärlden än en kon-centration till ett fåtal orter. En förbättrad tillgänglig-het underlättar också rekryteringen till högre utbild-ning och motverkar därmed social snedrekrytering.Expansionen av högskolan harvarit betydande. Under fyraårsperioden 1997-2000tillförs högskolan 60 000 permanenta nya platser,varav närmare två tredjedelar tillfallit mindreoch medelstora högskolor. /90 fanns det193 000 registrerade studenter i högskolan. Läsåret1996/97 var motsvarande siffra 300 000. Och denkommer att fortsätta att öka. Den förhållandevisstörsta ökningen av antalet studenter har skett vid demindre och medelstora högskolorna. Nästan var tredjestudent studerar vi dessa högskolor. Utbildningssats-ningarna vid de mindre och medelstora högskolornahar också inneburit att studenter från miljöer medsvag tradition för högskolestudier har kunnat rekryte-ras i större omfattning än tidigare.Uppbyggnaden av forskningen vid högskolorna ärbl.a.