prot · GM0927 · 1998-12-02 00:00:00 — Det är en ny situation för många inblandade.Det finns många krav och önskemål från de olikapartierna och från de enskilda riksdagsmännen. Alladessa kan inte tillgodoses, framför allt inte i det kortaperspektivet.Det här har ändå gått bra. Smärre incidenter må hainträffat. Det har skrivits en och annan artikel somföranlett höjda ögonbryn, men sett till helheten tyckerjag att det har fungerat utomordentligt bra. Det är englädje och en styrka för att det är på det sät-tet.Vi har haft en diskussion under den senaste tidenom pengarna till försvarspolitiken. Det har på detområdet förekommit en oerhörd desinformation, ochtill den har också några av talarna i den tidigare de-batten bidragit. När talar om löftesbrottfar han med osanning. Det har inte brutits några löf-ten i den här frågan.Det är inte heller så, som det har påståtts, att dethar uppkommit några gapande hål i försvarsbudgetentill följd av en anslagsteknisk omläggning. Detta ärfullständigt felaktigt. Försvarets ekonomiska problemsammanhänger med överplanering och med ständigafördyringar och överskridanden. Dessa problemmåste Försvarsmakten lösa precis som alla andramyndigheter och verksamhetsområden får göra. Detkrävs en bättre styrning och kontroll för att hållaförsvarsutgifterna inom de ramar som regering ochriksdag fastställer.Det kan inte vara så att den budgetdisciplin somligger i den nya budgetprocessen skall tillämpas påalla andra områden utom inom försvaret. Den måstegälla också där. Alla verksamheter har att rätta sigefter de beslut som regering och riksdag fattar, utannågra undantag.Vi har kunnat iaktta förändringari den internationella ekonomiska bilden. Problemenstartade i några av de länder som har höjts tillskyarna - inte minst av de svenska -som föredömen i fråga om tillväxt och utveckling;förebilder som även vi alltmer borde efterlikna. Nuvisar det sig att några mirakelmaskiner inte heller därhade konstruerats. Dessa länder har hamnat i allvarli-ga ekonomiska problem. I spåren av detta följermycket stora politiska och sociala problem.Även påverkas av detta. Vår export tilldessa länder har gått ned kraftigt , ochdessvärre har också de problem som uppstått i vissaländer i spritt sig till andra länder i ochtill andra världsdelar. Även påverkas av det-ta.När vi nu diskuterar den ekonomiska bilden i Sve-rige är det inte fråga om att några förändringar i deninhemska ekonomin har gått i negativ riktning.Snarare skulle jag vilja säga att den positiva bildsom vi har kunnat iaktta har förstärkts. Denreala ekonomin i har fortsatt att utvecklasmycket väl. Det framgår inte riktigt av en del av deinlägg som har gjorts här, men det är ett faktum attdet har sysselsättningen stigit med drygt100 000 personer. Jag vill jämföra med det långsikti-ga mål för sysselsättningen som vi har satt upp ochsom innebär en genomsnittlig årlig ökning med55 000 personer. Den skall för all del ske i både hög-och lågkonjunktur, så det är genomsnittssiffror vitalar om. Men 100 000 personer har sysselsättningenökat med , och det rimmar inte särskiltväl med de oerhört dystra utsagor som här har gjortsbåde om de gångna åren och om framtiden.Det är klart att påverkas av den interna-tionella bilden, och man kan ju göra regeringen an-svarig för detta. Det framstår ju närmast som att alltär den socialdemokratiska regeringens fel, eller ocksåär det samarbetet med de båda andra partierna somhar orsakat dessa problem. Det är att något överskattavårt inflytande över den globala ekonomiska situatio-nen. Visst påverkas vi av detta, och det kan innebäraatt den goda tillväxt som pågår blir något lång-sammare än vad som eljest hadeblivit fallet.Mats har tidigare talat om att det är så uselti trots att vi nu står på toppen av en högkon-junktur. Sanningen är väl snarare att vi fortfarandebefinner oss i en konjunkturuppgång, men den kanmöjligen få ett lite annat förlopp till följd av deninternationella utvecklingen. Det här kan vi inte isole-ra oss ifrån. Vi skall inte ens försöka göra detta. Vi ären del av en internationell ekonomi. Vi får ta bådeför- och nackdelar med detta. Fördelarna är, som jagser det, mycket större än nackdelarna.I ett annat avseende har den internationella bildensnarare ljusnat . Risken för en finansiellhärdsmälta, som många har uttalat sig om, är för-modligen mycket mindre nu än vad den såg ut attvara . Det är naturligtvis braatt utvecklingen i det avseendet ser ut att gå åt rätthåll. Men det kommer inte att gå av sig själv. Detkrävs ett ökat internationellt samarbete, både för atthantera de kriser som uppstår och har uppstått och föratt minska risken för och förebygga framtida kriser.Detta är ett samarbete som deltar i, och viskall så långt vi förmår påskynda och driva på dennautveckling. Vi gör det inom EU, och vi gör det inomandra internationella organisationer. Jag ser det härsom mycket viktigt.Över huvud taget ser jag att möjligheterna till ettinternationellt samarbete har förbättrats på senare tid.Det handlar inte minst om samarbetet inom Europaoch inom EU. 13 av 15 medlemsländer inom Euro-peiska unionen styrs av socialdemokratiskaregeringar, i vissa länder i koalition med andra parti-er. Jag som har varit med och bevittnatdessa regimskiften kan notera en påtaglig förbättring isamarbetsklimatet och en större samsyn när det gälleratt arbeta med frågor som handlar om tillväxt ochsysselsättning. Möjligheterna att framgångsrikt bedri-va ett sysselsättningssamarbete är bättre nu än denågonsin har varit tidigare, och vi kan även se dettapå andra områden. Hur skall vi kunna få en effektivmiljöpolitik om vi inte förmår att samarbeta övernationsgränserna och om vi inte förmår att dra medoss andra länder, som än så länge dessvärre har lägreambitioner än inom miljöpolitiken? Om viinte kan få med oss dem blir det mycket svårt att nåytterligare framgångar inom miljöpolitiken.Ett annat område som vi diskuterar på EU-nivå ärskattesamarbete. Jag delar den uppfattning som andrahar framfört om att vi inte skall acceptera en över-statlig skattepolitik. Den skattepolitik som gällerSverige skall fortsatt beslutas i denna kammare. Mendet hindrar inte att det finns vissa områden där det ären fördel att vi kan samarbeta för att motverka ochbekämpa den illojala och skadliga skattekonkurrenssom förekommer där andra länder genom särordning-ar försöker dra till sig verksamheter och företag frånoss andra och därmed minska tillväxten och syssel-sättningen i de länder som inte tillämpar den härtypen av ordningar. Det är ett viktigt område där jaghoppas att vi också kan nå framgångar under dekommande åren.Fru talman! Den här debatten har handlat mycketom förmågan att finansiera förslag och att följa deregler som gäller i budgetsammanhang. Jag måste, ilikhet med och , kon-statera att det finns utomordentligt stora brister hosvissa av de borgerliga partierna. Jag tycker att det ärtråkigt med denna utveckling hos , somändå ur sina led har frambringat några finans- ochbudgetministrar - för all del inga lysande perioder försvensk budgetutveckling, men ändå personer somkännetecknades av yrkesskicklighet och hederlighet.Detta kan jämföras med det förfall i budgetredovis-ningen som förekommer. Jag vill instämma i vadLars sade: Det krävs en skärpning. Så härkan man inte fortsätta arbeta. Det gör inget bra in-tryck.Jag vill också ställa en fråga till ochtill . Tycker ni att det är riktigt som erapartivänner i försvarsutskottet har gjort, nämligen attlösa ett problem genom att tillskjuta mera pengar sektor och avskriva en skuld på 6 miljarder kro-nor? Är det förenligt med den nya budgetprocessensprinciper och anda? Ställer ni er bakom det agerandeteller tar ni avstånd från det? Om ni ställer er bakomdetta agerande: Är ni beredda att tillgripa det på andraområden också? Det finns andra verksamheter somockså har skulder som kan upplevas som betungande.Om ni skall framstå som renlevnadsmän när det gällerbudgetdisciplin vore det väldigt bra att få ett klargö-rande besked på den punkten i denna debatt. Det harockså mycket att göra med er trovärdighet som eko-nomisk-politiska talesmän för era partier.Fru talman! Det viktigaste är ändå, nu när budge-ten i det närmaste är klar - det kommer ju att fattasbeslut om den i kammaren senare - att titta framåt pådet viktiga arbete som vi har framför oss. Däri måsteingå fortsatt budgetdisciplin, dvs. att inte äventyra deframgångar som vi med stor möda har uppnått i bud-getsaneringen och som i så hög grad har bidragit tilllägre räntor, låg inflation och ökat förtroende försvensk ekonomi. I detta arbete har för övrigt ävenCenterpartiet i hög grad medverkat under den gångnamandatperioden. handlar det om att bygga på deframgångarna med andra typer av åtgärder som stär-ker utvecklingen i fråga om tillväxt och sysselsätt-ning.Vi har formulerat ett ambitiöst sysselsättningsmålför , och det kommer inte att varamöjligt att uppnå det om vi inte får en god tillväxt iekonomin. Det kommer inte att vara möjligt att uppnådet om vi inte vidtar åtgärder av en rad olika slag.Ingen skall tro - och ibland kan den politiska debat-ten tyvärr leda i den riktningen - att detta åstadkomsmed en proposition med några snabba klipp, ett alex-anderhugg som en gång för alla fixar de här proble-men. Så är det inte. Det här är ett långsiktigt ochtålmodigt arbete som måste bedrivas inom en radolika områden inom politiken och som kommer att taåtskilliga år i anspråk. Det är många olika områdensom berörs.Det handlar om att skapa förutsättningar för enbättre lönebildning. Där har regeringens utredarenyligen lagt fram ett förslag som skall ut på remissoch som vi får bedöma längre fram. Det handlar överhuvud taget om att få en bättre fungerande arbets-marknad. I vid bemärkelse måste vi se över arbets-marknadspolitiken.Det handlar om de kommande skatteöverlägg-ningarna, där jag hoppas - jag vill gärna upprepa det- att det skall vara möjligt att uppnå en bred uppslut-ning kring en skattereform som förbättrar betingel-serna för tillväxt och sysselsättning men inte äventy-rar starka offentliga finanser, inte äventyrar de sats-ningar på vård, skola och omsorg som vi vill göra ochinte äventyrar fördelningspolitiken och leder till öka-de klyftor. Det kan vi inte acceptera.Det handlar om fortsatta insatser på utbildnings-och forskningsområdet. Det handlar om att förbättrabetingelserna för företagande i , och dethandlar inte minst om att fullt ut delta i ett internatio-nellt samarbete på Europanivå och i andra samman-hang. Med detta, fru talman, tror jag att vi har möj-lighet att förbättra tillväxtoch sysselsättning och därmed grunden för välfärds-politiken i vårt land.Anf. 52 () replik:Fru talman! säger att åtgärder förökad tillväxt inte kommer genom snabba klipp elleralexanderhugg. Det kan vi säkert hålla med om, mennågon gång måste förslagen komma. Någon gångmåste man lyfta svärdet och spänna bågen. har nii ropat: Skott kommer.Det vore intressant att höra om det nu kommer entillväxtproposition. Vad är dagsnoteringen vad gällerexempelvis en skatterabatt på hushållstjänster? Har ninågon ställning i det krig som pågår inom regeringeni den frågan som kan meddelas en omvärld ? Detvore väldigt intressant.Erik frågar om skuldavskrivning är enmöjlighet. Jag kan inte svara på det. Det är viktigt attvi ser till att utgifterna håller sig inom utgiftstaket omvi skall vara trovärdiga.Då är jag inne på min fråga till . Denhär budgetdisciplinen handlade nu om försvaret. Jaghar tidigare ställt frågan till och Mil-jöpartiets ledamöter. Vi står , att döma av en initie-rad artikel i , som avalla bedömare betraktas som en medveten läcka frånregeringen, inför en uppgörelse med somkommer att kosta de svenska skattebetalarna ca 5miljarder kronor. Det kanske är 4, 7 eller 10 miljar-der. Var finns de pengarna, ?Jag är som vice ordförande i finansutskottet in-tresserad av hur regeringen tänker sig att finansieradenna direkta eller indirekta överföring till aktieägar-na i . Det vore bra om man åtminstone kundeange de principer som tänker sig, utan att avslöjanågra saker som kan försvåra de fortsatta förhand-lingarna.Slutligen vore det intressant, fru talman, att vetaom tror att den tudelade principen förbudgetberedning är långsiktigt hållbar, att man har enutgiftsallians om utgifterna och en annan politiskallians om inkomsterna.Anf. 53 Finansminister ():Fru talman! Jag blev väldigt förvånad över attsom svar på min fråga om skuldavskrivningen äracceptabel eller inte få höra: Jag vet inte. Jag tyckernog att skall ta reda på den saken i så fall.Det är ingen liten fråga.Det handlar om att visa respekt för budgetproces-sen i dess olika delar och att inte tillgripa kryphål ochfiffel för att ta sig ur greppet och därmed kunnautanordna ett antal miljarder i nya pengar till ett visstområde. Om det knepet tillåts på detta område, vad ärdet då som hindrar att det tillgrips på alla andra om-råden?Det är ingen liten fråga, . Jag tyckerfaktiskt att en person som i andra sammanhang talarmed så oerhört högt tonläge om budgetdisciplin ochordning och reda borde se efter hur det förhåller sig.Jag emotser ett svar med det snaraste på den punkten.Det handlar om att visa lite konsekvens och visa litemoral och etik också i budgetpolitiken.När kommer tillväxtpropositionen? Jag försökte i mitt anförande säga att det intehandlar om en enstaka proposition. Det handlar omett långsiktigt arbete som pågår och somtäcker många politikområden. Det är inte så att denförsta åtgärden kommer . Vihar redan vidtagit en mängd åtgärder av det slaget.Dit hör inte minst budgetsaneringen. Det är klartatt den har skapat oerhört mycket stabilare grund förden tillväxt som pågår, för halverade räntor ochför att sysselsättningen nu har ökat med 100 000personer det senaste året.Vi har också vidtagit en rad andra åtgärder förbygga ut utbildningsväsendet och för att sänka skat-terna för små och medelstora företag. Vi gjordemycket av detta i samarbete med . MatsOdells hånfulla tillmälen drabbar i så fall lika mycketCenterpartiet som Socialdemokraterna, eftersom vigemensamt stått för den politiken under de gångnaåren.En del av de åtgärderna har inte ens trätt i kraftutan kommer . Vi har inte sett den fullaeffekten av dem, men den kommer. De skall natur-ligtvis kompletteras med fler åtgärder på andra områ-den.Anf. 54 () replik:Fru talman! Om finansministern riktar frågan tillmig om uppgörelsen som regeringen har träffat meden stor del av oppositionen ryms inom utgiftstakenvisar det enbart på det sönderfall som pågår inomregeringen. Det här var faktiskt en uppgörelse. Vi harhållit fast vid den uppgörelsen.Jag håller fast vid min grundprincip, nämligen attstatens utgifter måste rymmas inom utgiftstaken. Enregering som gör upp om en så pass allvarlig frågabör i första hand ha huvudansvaret för att se till attdet sker. I andra hand måste man gemensamt hitta enfinansiering för de utgifterna.Då är jag tillbaka till min fråga, som finansminis-tern inte alls svarade på. Hur tänker man sig att finan-siera snabbstängningen av ? Det handlarom minst lika mycket som de försvarskostnader somnu har varit föremål för så omfattande debatt.Det vore intressant om finansministern angav nå-gon modell för hur han har tänkt sig att finansieradetta. De finns i varje fall inte synliga i det budgetal-ternativ och budgetramar som förväntasfatta beslut om . Det tycker jagsom finansutskottets vice ordförande är en mycketbeklaglig princip.Anf. 55 Finansminister ():Fru talman! Det var många slingerbultar i dettainlägg. Den dag det finns ett konkret förslag om kost-nader skall vi också ta ställning till finansieringen.Det kommer och alla andra att få varamed om i kammaren.I stället för att nu spekulera om framtida händel-ser, som vi inte vet säkert när de inträffar och exaktvilken innebörd de har, är det ganska rimligt att MatsOdell har en uppfattning om någonting som faktisktskall avgöras av , nämligen utgifterna påförsvarsområdet.Är det möjligt eller inte möjligt att skriva av 6miljarder, och därmed bereda utrymme för 6 miljar-der i nya utgifter? Jag begär att skall läm-na ett klart besked. Får man göra på det sättet? Omman får göra det på försvarsområdet, får man då göradet på alla andra områden?Formellt kan det sägas att man räddar utgiftstaket.Men i praktiken har man ju använt sig av fiffel ochbokföringstricks för att utanordna mer pengar till ettvisst område. Om man avskriver den skulden kommerdet att leda till att statsskulden i motsvarande mån blirstörre. Den kan man inte avskriva. Där finns ingabokföringstricks. Den blir 6 miljarder större om mantillgriper de metoderna.Jag tycker att det är mycket märkligt att MatsOdell inte har en uppfattning i den frågan. Jag kom-mer att återkomma med krav på besked. ellersenare förväntar jag mig att få klara besked från MatsOdell.Anf. 56 () replik:Fru talman! Det vore värdefullt om finansminis-tern kunde rätta till ett missförstånd som jag tror attJan har skapat i den här debatten. Sverigehar världens högsta skattetryck. Det ligger nu pånivån . Trots att det i budgetproposition efterbudgetproposition har sagts att det skall sjunka stigerdet fortfarande.Ni har prognoser. gjorde en poängav att jag inte borde tro på era prognoser, men nisjälva borde ju tro på dem. Om harett budgetöverskott på uppemot 70 miljarder, som detstår i era prognoser, och det kostar 45 miljarder ellernågot sådant att betala av på statsskulden, kanman då tänka sig att sänka skatterna för det som åter-står? Är det en orimlig tanke?Häromåret skrev ni "överföring till hushåll" på detbeloppet. Det gör ni inte längre. har ni haft enkampanj före valet om att det inte går att förena beva-rad välfärd med sänkta skatter, när nästan allt tyder påatt det är precis tvärtom. Vi kan bara bevaravälfärden i om vi sänker skatterna.Nu hade finansministern en pressträffdär han trots den där annonskampanjen sade: Ja, jagvill sänka skatterna. Gör då klart för andra att om vi genom tillväxt har skapat ettutrymme skall vi naturligtvis använda det till att sän-ka skatterna.Om finansministern svarar ja på den självklarafrågan faller också kritiken mot budge-talternativ. Vi har bara sagt: Finns det ett överskottnär vi har betalat av på statsskulden skall vi sänkaskatterna. Är det någonting fel med det resonemang-et?Anf. 57 Finansminister ():Fru talman! Jag tänker vara väldigt försiktig medatt lova ut pengar, vare sig till skattesänkningar ellerutgiftsökningar. Vi har kalkyler som sträcker sig ettantal år fram i tiden. Men vi vet också hur sårbara deär, t.ex. till följd av den internationella utvecklingen.Lars har utmålat ett skräckscenario försvensk ekonomi å ena sidan, men låtsas hansom om de här kalkylerna är totalt opåverkade avdetta. Det går ju inte ihop.Jag måste ställa frågan: När blir det en upprust-ning av ekonomisk-politiska kompetensså vi slipper se dessa pinsamheter i era budgetmotio-ner.Jag vill inte jämföra med LuckyLuke. är snarare en i Daltonligan, dehär småskumma, inte alltför smarta bröderna somförsöker ställa till förtret , med dessbättremisslyckas. I den kretsen ingår ju redan Bo Lundgrenoch . Jag är rädd för att även sällar sig till den skaran. Jag hoppas att inteLena Ek gör det.Anf. 58 () replik:Fru talman! Detta är tom retorik som inte är värdatt bemöta. Inget har kunnat sägas här som tyder påatt skulle ha ett svagt budgetalternativ.Det finns en omfattande dokumentation som stöderdet vi säger på fuskområdet. Det är ju en av de sakersom har tagit upp.Det är dessutom så att kolleger i re-geringen, och , oftaåterkommer till att det omfattande svartjobbet i hus-hållssektorn är ett problem. Om vi kan få ned det,ökar statens skatteinkomster. Det är väl inget konstigtmed det.Jag fick inget begripligt svar. Det visar ju att So-cialdemokraterna sitter fast i högskattetänkandet. Inteens om man har betalat av på statsskulden och har 30miljarder är man beredd att lova att man skall sänkaskatterna.Erik sade att nu är det socialdemokrater iEU och har de kommit fram med intressanta för-slag på tillväxt- och sysselsättningsområdet. Då villjag fråga: Vilka rekommendationer från EU kommerSverige att följa för att få fart på jobben?Jag målar inte ut något skräckscenario. Jag byggerpå rapporter om svagare tillväxtän vad regeringen har trott. Över 100 000 jobb saknasi ert nya sysselsättningsmål. Ni är handlingsförlama-de. Ni är som Kronblom. Ni ligger på soffan. Ni fåringenting gjort. Det är det som är problemet med erregering.Anf. 59 Finansminister ():Fru talman! deltar inte bara i EU:s syssel-sättningssamarbete, utan vi är ett av de mest pådri-vande länderna. Vi skulle vilja gå längre än vad endel andra länder vill göra. Men dessbättre har ju ut-sikterna förbättrats efter det att en del borgerligaregeringar har kastats ut och ersatts av socialdemo-kratiska regeringar. Det har förbättrat utsikterna. Jagser fram emot ett fortsatt samarbete.Lars beklagar sig över höga skatter.För några år sedan hade vi ett jättelikt budgetunder-skott ovanpå vårt höga skattetryck, dvs. Det egentliga skattetrycket i mäts jubäst inte genom de formella skatter vi tar ut utangenom de utgifter vi tar ut. De var mycket högre förnågra år sedan. Det gick inte att finansiera dem fulltut med riktiga pengar, utan det lånades på ett sätt somvar ohållbart.Nu har vi fått bort det underskottet. Vi har ettöverskott . Det gör att läget är så mycketbättre nu än vad det var . Men jagtänker inte medverka till att lova ut några skattesänk-ningar om jag inte vet alldeles säkert att vi klararstarka offentliga finanser ,om jag inte vet att vi klarar de åtaganden vi har gjortför att förbättra vården, skolan och omsorgen och omjag inte vet att vi klarar en bra fördelningspolitik. Omvi fick bort statsskulden, som be-kymrar sig för, skulle onekligen läget vara mycketbättre. Då skulle jag ta ut svängarna lite mer än vadjag gör nu.Men denna statsskuld leder ju till att vibetalar räntor på 90-100 miljarder. Det är ett gigan-tiskt utrymme som tas i anspråk för att betala förgamla försyndelser. Det är klart att det är bra om vikan amortera på statsskulden, och det skall vi göra påett riktigt sätt och inte genom manipulationer ochbokföringstricks i olika motioner som presenteras avFolkpartiet och andra partier.Jag har återigen ett gott och kamratligt råd: Seöver den interna kompetensen på detta område! Jagskulle glädja mig åt om det var lite bättre kvalitet påFolkpartiets motioner i framtiden.Anf. 60 BO () replik:Fru talman! skall inte förhäva sig.De här tveksamma lustigheterna borde egentligenfastna i halsen på honom när han tänker på de hund-ratusentals arbetslösa som inte har fått de jobb deskulle kunna ha fått om han hade gjort något annat änatt bara vänta och se, eller när han tänker på de hund-ratusentals familjer, inte minst de ensamståendemammor som ofta är socialbidragsberoende därför attskatterna är så höga. För att inte tala om de gamlamänniskor som väntar i vårdköer och inte får denäldreomsorg de behöver och de barn som inte får entillräckligt bra utbildning trots att tar utvärldens högsta skatter.Det är förvisso så att 80-talet, när han var stats-sekreterare och skatteminister, resulterade istatsskuldräntor på 90-100 miljarder. Vi skall aldrigha tillbaka spekulationsekonomin igen. Men det finnsju också kapitalinkomster för staten. Om man jämförmed andra länder ger inte medborgarna va-luta för skattepengarna. Med ett sådant facit tyckerjag inte att man skall förhäva sig.När det gäller försvarsproblematiken vill jag sägaatt tomma tunnor skramlar mest. Det är ju vonSydow, och som har faritomkring som yra höns i och intevetat vad de andra har gjort. Ta ansvar för det ni harmisslyckats med och lägg inte det ansvaret på andrapartier som försöker reda ut en situation i !Sedan kan det inte hjälpas att jag är bekymradöver att finansministern står här och talar om att lö-nebildningen måste reformeras, arbetsmarknadenmåste ses över och att vi nog måste fundera överskatterna. Vad har ni gjort , varav två och etthalvt med ? Vanliga männi-skor lider av det.Dessutom kan jag inte låta bli att ställa den frågaom budgetprioriteringar som visligenavstod från att svara på.