prot · GM0910 · 1998-10-29 00:00:00 — Det är klart att parti hargjort en väsentlig insats för att lägga grunden för enbra ekonomisk utveckling och tillväxt, låga räntor,låg inflation och omvärldens förtroende för vår för-måga.Beträffande arbetsmarknadens parter tycker jaginte att det är fel att , ,och diskuterar kring hur man skall för-ändra arbetsrätten och andra villkor på arbetsmarkna-den. Det är en naturlig uppgift för dem. De är på godväg att klara lönebildningen. Den lönebildning som vigått igenom och de avtal som tecknats är långsiktigaoch ger oss en god grund för tillväxt och bibehållenkonkurrenskraft till skillnad från en del andra somfinns runt omkring oss.Vi gör en kraftig satsning på högskolan, forsk-ningen och IT, och vi tror att den ekologiska omställ-ningen faktiskt kommer att innebära ny utveckling förlandet, ny teknik, nytt kunnande, ny forskning ochnya metoder. Allt detta som vi tillsammans gjortunder de gångna åren har lagt grunden för att vi nukan säga att vi har en tillväxt som är bättre än densom finns i vår omvärld, att jobben kommer i enutsträckning som gör att arbetslösheten minskar. Detär bra, men vi är inte nöjda, vi vill vidare. Men vimåste vara rädda om denna bas, den får inte fördär-vas.Sedan har vi som alltid i svensk politik någotslags vilja att stjäla politiker från det andra partiet intill det egna partiet för att därmed bekräfta att vi själ-va har tänkt rätt. en ganska tröttsam övning,måste jag säga. Jag är inte främmande för att säga attett och annat som finns i programkanske är bättre än det som står i socialdemokratinsprogram. Det kan t.o.m. vara så att ett och annat avdet som finns i tänkande skulle jag viljata till mig utan att för den skull varje gång jag för ettsamtal om det behöva beskrivas som halvfolkpartisteller halvkommunist. Det är billigt och dåligt ochmotverkar en anda av öppenhet som vi behöver i ettparlament som har den typ av svåra majoritetsförhål-landen som kan uppkomma här.Mona beskrivs som miljöpartist eller sommoderat. Hon är socialdemokrat. En socialdemokratkan faktiskt ibland kosta på sig att föra resonemangsom har den bredden. Låt oss vara så intellektuelltöppna, låt oss inte vara låsta. Låt oss sägaatt när vi prövar det nya så gör vi utifrån insikten attvi inte får slarva med det som vi uppnått. Det vi hargjort ligger fast. förstör vi inte det. släpper viinte loss överbudspolitiken. låtsas vi inte som attvi kan börja spendera igen fritt fram somstora grupper kräver skatteförändringar och skatte-sänkningar. Vi vill har en skattereform. Nästa veckakommer att bjuda in till sådana samtal.De samtalen skall föras med respekt för de politiskamål som vi sätter upp och som ni tycker är viktiga.För vår del: statsfinanser under kontroll, att saldotskall räcka till, att överskottsmålen ligger fast och attvård, skola och omsorg skall ha sitt. Vi skall inteåterigen börja dela ut skattepengar som bättre behövsi klassrummet. För vår del skall det vara rättvist.Hittar vi skatteförändringar som bidrar till tillväxt ochökad ekonomisk aktivitet är vi självklart öppna för attpröva dem. Precis som jag sade i ärvi öppna för att pröva detta utan att för den skull, LarsLeijonborg, behöva hamna i något slags svekdebatt.Vi är öppna och pragmatiska, men vi är dogmatis-ka på en punkt: när det gäller att inte sönderkörastatsfinanser och när det gäller att inte svika dem somarbetar i skolan, i vården och i omsorgen liksom inteheller barnen och de gamla. Deras resurser går först.Vi tror att vi nu har ett läge där vi har utrymme fördetta. Låt oss bjuda in till att samtala om det.Det är väl inte fel om arbetsmarknadens partersamtidigt sitter och funderar omkring samma typ avfrågeställningar. Låt dem göra det. Det kan ju rent avbåde göra våra överläggningar rikare och det beslutsom vi fattar mer stabilt.Till den här mandatperiodens stora möjligheterhör vårt numera etablerade medlemskap i den euro-peiska unionen. Vi vill från regeringens sida under-stryka att utvidgningen av EU är vår viktigaste upp-gift. Det gäller att se till att också våra grannar runtÖstersjön får vara med i unionen. Det gäller att på såsätt sprida välstånd, god miljö, öppenhet och mellan-folkligt utbyte också till dessa länder.Vad gäller EMU-frågan vill vi självklart att EMUskall bli en framgång. Allt annat vore utomordentligtallvarligt för . EMU kommer att etableras den1 . Det är ett stort projekt. Vi har ingetfacit. Vi vet inte hur det kommer att fungera. Vi vetinte hur konjunkturen ser ut. Det finns bara all anled-ning att säga att vi är beroende av att detta lyckas, ochvi hoppas att det lyckas.Vi har dock från vår riksdag tagit ställning ochsagt att vi inte är med från starten den 1 januari 1999.Det är det beslut som vi har tagit. Vi kunde ta detbeslutet med bibehållen styrka och bibehållet anseen-de just därför att vi har klarat av de svåra saker medekonomin som vi har gjort. Vi var starka nog att själ-va bestämma. Om det sedan blir aktuellt att kommatillbaka med ett nytt ställningstagande, skall ett sådantunderställas svenska folket för prövning, vid folkom-röstning eller i ett allmänt val. När det sker skall detbasera sig på de erfarenheter som vi vinner av denmonetära unionen, som startar den 1 januari 1999.Vi har all anledning att utnyttja till folk-bildning. Jag är glad att , som en är avde stora kritikerna när det gäller såväl EU som EMU,tycker att den informationsbroschyr som vi har gjortom euron är bra i den del som gäller företag och hus-håll. Låt oss också se till att folkbildningsaktiviteternablir allsidiga, belysande och stimulerande. Låt ossvåga formulera frågorna om vår tids största projekt.Låt oss våga vara kritiska. Låt oss våga säga sådantsom det efteråt kan vara för sent att säga, om vi blirmedlemmar och utvecklingen inte går i den riktningsom vi hade önskat.Det är nu som man har chansen att diskutera. Viär inte beredda att nu i förväg säga att vi vid ett visstdatum skall byta fot, gå från vårt nej till ett annatställningstagande och underställa detta svenska folketför prövning.Nu går det här i gång. Vi följer det hela. Vi läross, och vi drar sedan våra slutsatser utifrån den typav ekonomi som representerar. Det är då lättatt säga som : Om det här blir en framgångoch är bra för svensk ekonomi - han säger brittiskekonomi - är det klart att det kommer att påverkabeslutsfattandet i vårt land. står vi här och skallanvända detta läge.EU-diskussionen får inte reduceras till att avse ba-ra utvidgningen och EMU. Vi vill utnyttja den nyapolitiska atmosfär som finns i till att lyftafram frågor som går på djupet och som rör människori deras vardag. Det är fyra områden som jag ser detsom viktigt att nu koncentrera sig på vid sidan avdessa kända frågor.Det gäller först jämställdheten. Vi har i Sverigekommit långt när det gäller jämställdhet. Vårt parla-ment är världens mest jämställda. Vi har en jämställdregering. Vi har en arbetsmarknad som fortfarandehar brister men som definitivt har kommit långt. Detser inte likadant ut ute i Europa.Låt oss föra en diskussion med andra europeiskaregeringar, med intresseorganisationer, med män ochkvinnor, om om hur den europeiska arbetsmarknadenkan förbättras så att man får lika lön för lika arbeteoch hur kan förbättras så att snedvridningen iutbildningarna bryts. Det är samma problem som vihar här hemma. Låt oss se till att ute i få endiskussion om hur kvinnor, precis som män, fullt utskall ta ansvar för politiska beslut. Låt oss se till attdet som vi har lärt oss i vårt jämställdhetsarbete över-sätts på europeisk nivå. Låt oss stolt och frimodigt gåut och försöka att etablera samma typ av metod somvi nu har fått gehör för i Amsterdamfördraget om-kring sysselsättningen. Det gäller överstatliga mål-sättningar om mellanfolkligt och mellanstatligt sam-arbete samt ett nationellt ansvarstagande.Låt oss sedan jämföra oss för att se hur processengår framåt. Jag är övertygad om att jämställdhet är endrivkraft för välfärd. Ett som skall utvecklasbehöver både kvinnor och män. Ett som skallpräglas av värme och gemenskap behöver bådemamma och pappa engagerade såväl i familj som iarbetsliv, precis som här hemma i . Låt ossmed våra erfarenheter sätta denna fråga högst på deneuropeiska dagordningen. Vi bjuder från den svenskaregeringen in till en konferens om jämställd-hetsfrågorna. (Applåder)Tack så mycket för den applåden!Det är den första punkten. En andra punkt somligger i linje med resonemanget om att hitta frågor attdriva i som faktiskt stämmer med vad männi-skor förväntar sig av oss är konsumentskyddet. Ingavaror skall köpas och säljas inom den inre marknadenutan en ordentlig deklaration, så att vi som konsu-menter kan se vad vi köper. Däri ligger också hur vihanterar djuren, hur vi producerar maten och hur vianvänder antibiotika och andra tillsatser, såväl i livs-medel som i djurhanteringen.Till den här diskussionen om konsumentskyddethör naturligtvis också sådant som rör den växandeInternethandeln. Du skall också på Internet handlamed trygghet. Du skall som konsument i hadetta skydd inte bara när du handlar över disk. Dubehöver kunna ha det också i Internethandeln. Ettsteg i den riktningen är att utnyttja den möjlighet somden gemensamma verksamheten i Europeiska unio-nen faktiskt ger en chans till. Konsumentskyddet ären annan sådan här stor fråga.En tredje fråga som vi skall fokusera på är natur-ligtvis miljöfrågan - ren luft och rent vatten. Se på deexempel som vi har från Östersjösamarbetet! Floder-na runt omkring renas successivt, och rentvatten tillförs vårt hav. Kan detta utnyttjas för andradelar av , för och för ?Kan det stå modell? Kan vi lyfta fram det? Hur är detmed luften, ozonskiktet och allt som gäller de frågor-na?Utvidgningsfrågorna gäller också miljön. Det för-hållandet att EU utvidgas innebär att ekonomiernamer kommer i balans och i jämvikt. De blir lika var-andra, och då växer det fram miljökrav. Vi får bortgamla processer som smutsar ned. Utvidgningsfråganär en miljöfråga.Samtidigt skall vi komma ihåg att det i många avde länder som klappar på porten till EU finns bio-toper som är värda att skyddas och som naturligtvisinte skall offras när ekonomierna växer och utvecklas.Vi skall ha detta dubbla angreppssätt på miljön iförhållande till utvidgningen. Utvidgningen är endrivkraft för bättre miljö, men vi skall också varamedvetna om behovet av ett stärkt biotopskydd.En annan fråga som kopplas till miljön och somockså är viktig är integrationen av de europeiskaelmarknaderna. Det är en avreglering och en mark-nadsreform som har drivits fram och som succes-sivt ger resultat.Hur kan energiproduktionen i förbättras?Lär vi oss någonting av den svenska kärnkraftsav-vecklingen? Ser vi nu någonting som växer fram iTyskland och som är av motsvarande slag? Hur skallvi här hitta en europeisk politik? Hur skall vi samar-beta med andra? Det är nästa stora område för miljö-satsningarna och miljöansträngningarna.Det fjärde området är . Det kan rent avmycket väl vara så att nyckeln till utvecklingfinns i , i den meningen att vi har all anled-ning att understödja framväxten och stabiliteten avden unga demokratin där.Ryssland är i ett trängt ekonomiskt läge. Det ärtrots allt en liten ekonomi, och är den störstaekonomiska enheten i världen. Kan vi inte gemen-samt anstränga oss för att stödja våra ryska vänner?Om vi misslyckas med det, vad betyder det för ut-vidgningsprocessen för våra grannstater runt ?Skall vi göra någonting för insatser vad gäller ex-empelvis livsmedelsbistånd ?Vad skall vi göra i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten, osv? Det behövs ett samarbete medandra länder inom EU:s ram för att stödja Ryssland.Det är det fjärde området.Först ligger utvidgningen och . Se-dan har vi sysselsättningsfrågorna, miljöfrågorna,jämställdhetsfrågorna och konsumentskyddet. Det ärfrågor som alla på ett eller annat sätt skulle kunnabeskrivas som rödgröna. I ett rödgrönt finnsdet gehör för en sådan dagordning.Den tänker driva de frågorna.Ovanpå detta kommer naturligtvis det vi vill göra förRyssland. Det är nu våra möjligheter, och det är vårscen. Där skall vi vara aktiva och ta för oss, bidraefter vår förmåga och ta initiativ. Vi kommer att börjaredan kommande vecka i samtalen med ordförande-landet inför toppmötet i . Där ligger det.Det vi nu har framför oss får inte bara reducerastill en diskussion om vad vi skall göra i föratt i vårt land klara sysselsättning och trygghet. Vikan bidra med våra erfarenheter. går vi ut i Euro-pa frimodigt och glatt, men ödmjukt, efter-som vi har gått igenom så mycket svårt i vårt land attvi aldrig skall glömma att vi är sårbara och kan få nyabakslag.Samtidigt skall vi heller inte i detta läge, när vi nustår där vi står, sätta vårt ljus under skäppan i denmeningen att vi gör vår situation sämre än vad den är.Sverige är ett av mest utvecklade länder. Viligger i spetsen. Vi har mycket att dela med oss av ipraktisk solidaritet i en ny tid, i en ny värld, inför ettsekelskifte. Det vill jag samarbeta med hela riksdagenom för den socialdemokratiska regeringens räkning.(Applåder)Anf. 8 ():Fru talman! Jag hade möjligen väntat mig attstatsministern skulle komma med besked till dagensdebatt om vem som blir socialminister. Men hanskakar på huvudet. Så blir det inte. Vi får fortsätta attvänta.Låt mig sedan formulera med en formulering frånmig själv och en formulering från statsministernmandatperiodens frågeställning: det rödgrön röra,eller blir det rödgrön reda, av detta valresultat?Svaret på den frågan kommer att ligga i sakpoliti-ken. Det ligger i kursen, i kraften, i konsekvensen ochi den linje som regeringen kan föra och som riks-dagsmajoriteten kan föra i de frågor som är avgöran-de. Det gäller skatten, tillväxten, jobben, Europapoli-tiken och mycket annat.Statsministern är litet mer försiktig om den inter-nationella konjunkturen . Det är klokt.Ingen av oss kan veta hur det faktiskt blir. Men detgäller att vara mer förberedd än tidigare på att det kanblir mer bekymmersamt än vad vi trodde. Dåställs också ökade krav på att vi kan vidta åtgärderoch inte bara lita på konjunkturer. Det är där som jagtycker att det är tämligen tomt.Statsministern aviserar nu att finansministern -välkommen till debatten! - inom skall in-bjuda till samtalen om skattepolitik. Statsministernsäger att det finns en öppenhet att diskutera skatte-sänkningar som kan vara bra för tillväxten. Det äralldeles utomordentligt. Det finns många skattesänk-ningar som är bra för tillväxten. Min första fråga är:Är socialdemokratin i dess helhet - det finns ju mi-nistrar som är det - beredd att inrikta arbetet på att iett antal steg återställa 30/50-principen?Min andra fråga gäller arbetsrätten. BirgerSchlaug ville gå lös på arbetsrätten med en ki-rurgkniv. Det tycker jag kanske är ett litet väl blodigtuttryck. Jag föredrar att sätta in den i ett vanligt ord-behandlingsprogram. Sedan kan man ändra, ta bort,lägga till, klippa och klistra. Det är ett enklare sätt.Mona sade att arbetsrätten är föråldrad ochspeglar ett annat samhälle. Det är möjligt att det pekarpå en intellektuell öppenhet i regeringen. Får jag dåfråga: Vad tycker statsministern? Vad är hans inlägg iregeringens debatt om synen på arbetsrätten?Europapolitiken är självfallet viktig. Jag välkom-nar att statsministern ägnade en så stor del av sittanförande åt denna. återstår innan euronbörjar införas. Jag tror att det är viktigt att ilikhet med går från "vänta och se" -där statsministern är - till "förbered be-slut" genom debatt och genom en tidtabell.Jag ställer fortfarande frågan: Är regeringen öp-pen för samtal om en sådan tidtabell som kan syfta tillett ställningstagande i allmänt val eller folkomröst-ning eller ? Utanförskapet skadar oss . Det ställer oss utan inflytande. Det ger oss denmest instabila valutan i den europeiska unionen.Låt mig sedan innan min talartid tar slut säga attEuropapolitiken måste vara långt mer än så. Låt migtill statsministerns lista lägga vikten av att bygga eneuropeisk fredspolitik. Det gäller att också ta fasta påde signaler som kom från den brittiska regeringenhäromdagen att försvarspolitiken hör hemma i fred-spolitiken, som hör hemma i Europapolitiken. Dethandlar om värnet mot morgondagens möjliga Pi-nochet och morgondagens möjliga i vår egendel av världen. Också där behöver vi förnyelse i poli-tiken.(Applåder)Anf. 9 Statsminister ():Fru talman! När berättar vad somkommer att avgöra den här kammarens betyg fram-över glömmer han det viktigaste. Han nämner intevälfärden. Det är tillväxttal och arbetsrätt, och det är ioch för sig viktiga saker. Men jag tror att vad somkommer att forma människors uppfattning om hur vilyckas är hur vi använder de värden som produktio-nen skapar.Det handlar om de äldres situation. Vi skall vetaatt den mandatperiod vi har framför oss inte kommeratt innebära färre riktigt äldre som behöver vård utanfler. Skall den ges till alla oavsett plånbokens tjock-lek? Ja, så skall det vara i ett gott land som har engenerell välfärdspolitik.Det handlar om barnen. Vi diskuterar skatter ochblir så oerhört precisa om hur skatter skall sänkas.Glöm inte barnen! Glöm inte skolan! Glöm inte dagisoch förskolan!Vi vet att för många barn avgörs de framtida liv-schanserna inte bara av hur deras föräldrar mår, utanockså av om vi andra vuxna runt omkring förmår attgemensamt erbjuda barnen en bra skola och en braförskola. Det är det här det handlar om. Det är det härsom politiken syftar till. Det är hit vi vill.Sedan blir det andra verktyg. Men verktygen fårinte bli sådant som vi ägnar kraften, engagemangetoch hettan åt. Verktygen kan vi gott diskutera ochförändra utifrån en ganska kylig analys. Dem kan vipröva och förkasta. Men det är när resultaten välkommer som hettan skall finnas där. Det är då rättvi-seperspektivet, solidariteten och allas rätt att varamed skall finnas där.Det kan sägas vara rödgrönt. Det hoppas jag. Detär definitivt socialdemokratiskt. Det är definitivtsådant som står i överensstämmelse med vad de allraflesta svenskar vill kalla för en generell svensk väl-färdspolitik. Det platsar i . Jag är stolt överdet.(Applåder)Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag vill inte påstå att det är det allde-les avgörande inslaget i en välfärdspolitik. Men detär, åtminstone från och regeringens ut-gångspunkt, en hygglig startpunkt att ha en socialmi-nister. Valrörelsens lockfågel flög hem efter valet,och den därpå följande kandidaten drömde efterbanktjänsten och grabbarna, medan vi andra försökerdiskutera vårdköerna och vad som skall göras åt detilltagande problemen i svensk sjukvård. Då blir detlitet besvärligt.Jag ställde några frågor och hade några synpunk-ter. Jag kan förstå om statsministern i detta läge kan-ske inte är beredd att ge alla svaren. Han inbjuder tillöverläggningar.Låt mig säga att i skattepolitiken är det viktigt attha en inriktning. Att ha inriktningen vad gäller in-komstskatten att de flesta skall betala högst ochatt ingen skall behöva betala mer än hälften av eninkomstökning i skatt är rimligt och rättvist,och det ären inriktning.Sedan kan vi diskutera tekniken, vi kan diskuteratakten och vi kan diskutera finansieringen. Men det ärinte fel att ha mål, att ha ambitioner, att sträva efternågonting. Det är bra för tillväxten, det är bra förjobben och det är därmed bra för välfärden. Vi måsteskapa de resurser som vi sedan skall fördela.Det pågår en diskussion om arbetsrätten. Vi fördeden i valrörelsen, om än - det skall jag medge - i litetdigitala termer. Kan vi låta diskussionen nu bli någotmera analog, i meningen nyanserad, välkomnar jaggärna detta. Det behövs i och för sig inte kirurgknivaroch inte heller yxor eller sådant, om jag håller mig tillBirger begreppsvärld. Men det behövs för-ändringar i något som är föråldrat och som är skapat iett annat samhälle. Minister efter minister säger detta.Oavsett om det bara är ett uttryck för intellektuellöppenhet i regeringen eller ett uttryck för en föränd-rad politik från regeringen kunde det i alla fall varaintressant att få statsministerns bidrag till debatten.Så till Europapolitiken. Jag välkomnar en aktivaresvensk roll i det europeiska samarbetet. Jag dristademig till att säga att jag tyckte att svensk socialdemo-krati förde en alldeles osedvanligt provinsiell valrö-relse. Perspektiven utanför landets gränser och Euro-pa i övrigt var skrämmande frånvarande. Det måste viändra på. Börjar vi ändra på det nu är det viktigt. Mendå måste vi vara med och utöva inflytande i Europa.Att bygga den gemensamma valutan och att ha in-flytande skapar stabilitet, tillväxt och trygghet. Viförstärker den europeiska demokratin och öppenhetennär vi går till val till nästaår.För att vara med och bygga en europeisk fred-spolitik måste man frigöra sig från gamla begreppsom hör till det decennier och verklighet.Vi måste vara beredda att möta förtryck och förföljel-se av människor, att möta diktatorer i vår egen del avvärlden inte bara med kommunikéer utan också medmera handfasta instrument. måste vara med idet arbetet - i arbetet med valutan, med tillväxten,med demokratin i den gemensamma europeiska fred-spolitiken.Det borde vi ha talat mera om i valrörelsen. Gör videt nu är det bra. Vi borde ha talat mer i valrörelsenom arbetsrättens förändringar. Vi borde ha talat merom företagsamhetens förutsättningar. Vi borde hatalat mer om att skapa förutsättningar för nya jobb.Kan vi tala om det nu är det bra. Då kanske vi harförutsättningar för att göra något som blir litetbättre än vad förutsättningarna kanske annars ger vidhanden.(Applåder)Anf. 11 Statsminister ():Fru talman! Jag försökte i min replik, ,att föra in de mjuka frågorna, skolan och vården. Jagtycker att det trots allt är detta som människor vill attvi skall ha svar på, tillsammans med arbetslösheten.Jag hade hoppats att skulle ta upp dentråden, att han skulle visa på samma hetta och enga-gemang när det gäller vården som när det gällerskatterna. Men jag blir utan svar på den punkten. Detär synd.När det gäller skatterna noterar jag att moderater-na sitter fast i en skattefixering. Om man med datornshjälp går in och söker i er budgetproposition tror jagatt ni nämner ordet skatt 350 gånger. Skatten är för erdet som löser alla bekymmer. Skatten kan för er an-vändas som recept på alla politikområden. Ni har lagtfram en jämställdhetsmotion . Gissavad den handlar om! Skatt, naturligtvis!Det tycker jag är synd. Det är fråga om riksdagensstörsta oppositionsparti som hade ettsocialkonservativt drag. Det är viktigt att politikenhandlar om mer än om hur vi skall ta ut skatt. Skall viinte börja i andra änden? Skall vi inte se vilka behovmänniskor har i vårt land, sedan diskutera hur detskall finansieras och därefter diskutera hur skatternaskall se ut? Det är behoven som styr. Det är inteskatten som är politikens kärna. Där skiljer vi oss åt.Det är uppenbart, och det är heller inte någon sensa-tion.Så till tillväxtpolitik. Ni kan ju beskylla oss för attinte ha en tillväxtpolitik. Det har ni gjort ganskalänge. Vi har trots allt tillväxt. Ni berömmer er av attha haft en tillväxtpolitik, och ni är stolta över de nyli-berala greppen. Men den tillväxtpolitiken gav ju ing-en tillväxt, så det är litet slarvigt.Jag tar gärna kritik för en dålig tillväxtpolitik, ba-ra vi har tillväxt. Men jag skulle vara försiktig medatt briljera över att sitta inne med en tillväxtpolitiknär man inte presterade någon tillväxt. Så ser facit ut,det skall vi inte glömma.Jag tror inte på ökade klyftor i samhället som ettsätt att driva fram tillväxt. Jag tror inte att arbetsrättenskall försämras. Om anställningsskyddet försämrasför tjänstemän och arbetare tror jag inte att det ärsådant som skickar positiva signaler till våra arbets-platser. Jag tror inte människor ger mer av sig själva iett sådant läge.Arbetsrätten är en del av välfärdspolitiken. Det ären del av välfärdspolitiken att man blir anständigt,rättvist och objektivt behandlad på sin arbetsplats.Arbetsrätten, reglerna på arbetsmarknaden, skall medfördel förändras efter det att arbetsmarknadens parterhar kommit överens om vad som skall göras.