prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — Det göratt det kommer att bli allt tydligare att det ocksåhandlar om kommunal- och landstingsval.Vad jag säger är följande: Om man måste beaktabåde risker och fördelar är, så ter det sig för min del,riskerna större än de eventuella fördelar som ni härförespråkar. Att jag skulle kunna övertyga har jag inga förhoppningar om.Vi skall ha klart för oss att vi här i somjobbar politiskt på heltid i våra politiska partier na-turligtvis har en helt annan inställning. Det handlar dåom vad vi vet om själva valen och när de äger rum.Tyvärr är inte detta lika tydligt bland medborgarna.Anf. 12 ()replik:Fru talman! Jag har stora förhoppningar om attkunna övertyga , kanske inte just i denhär debatten men framöver, speciellt som MatsBerglind här så engagerat talar om hur viktiga kom-munalvalen är och menar att de kommeratt få större betydelse i medierna och, förhoppnings-vis, bland medborgarna. Det är riktiga synpunkter.Själv påpekade jag i mitt första inlägg att en stor delav de offentliga utgifterna, , går via den kommu-nala sektorn.Slutsatsen kan då inte gärna bli att man samtidigtmåste ha riksdagsval. Om nu de kommunala frågornablir allt intressantare för medborgarna - i varje fallhoppas vi ju bägge att det skall bli så - är det välverkligen hög tid att de kommunala valen så att sägafår stå på egna ben. Varför måste man haval till ?Anf. 13 () replik:Fru talman! Jo, det handlar helt enkelt, som jagavslutade min förra replik med, om att vi som jobbarhär politiskt på heltid i politiska partier när valdageninträffar är mycket väl medvetna om de viktiga poli-tiska frågor som finns med på dagordningen osv.Vi kan säkert räkna ut vilken söndag somdet blir riksdagsval nästa gång. Den kunskapen ochframförhållningen har vi. Det är bara att beklaga attdet inte fungerar riktigt så enkelt. Den stora draghjälpsom vi har av att ha riksdagsval och kommunalvalsamtidigt är att det blir en oerhörd fokusering på attett val kommer att ske. Vid de undersökningar som nugörs i som ligger så nära valet visar det sig attdet fortfarande finns alltför många medborgare sominte vet att valet äger rum . De-lar vi upp det hela så att vi inte har denna draghjälp,som jag tror är nödvändig, är risken att vi tappar ivaldeltagande. Det vi eventuellt vinner i en del skullevi tyvärr tappa i en annan.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag tänker ta upp två frågor som ocksåMats tog upp i sitt anförande, dels personva-let, dels skilda valdagar.När det gäller personvalet förvånar den analyssom gjorde mig verkligen. Min upple-velse är att det är socialdemokraterna som släpats inpå mattan i denna fråga. har däremot helatiden varit positivt, men har vi varit välmedvetna om riskerna och problemen med person-valsinslag. Det är därför som vi mer nyanserat harföreslagit att man inte bara skall anamma en ny idé,utan att införa någon form av regler kring detta, utanockså skall införa regler som möjliggör ett förtroendebland folk för nyordningen. Risken med socialdemo-kraternas modell, när man släpats in för att anta för-slaget om personval, är att vi får en väldig backlashoch att systemet råkar i vanrykte därför att det inteblir på ett sätt som är bra. Att även socialdemokrater-na är oroliga för detta är helt uppenbart när man serhur det går till lokalt och regionalt. Socialdemokra-terna verkar, på många ställen, vara livrädda för attpersonvalet skall fungera och t.o.m. petar undan allasom verkar kunna få en riksdagsplats genom person-val.Frågan om skilda valdagar får jag ta upp i nästareplik.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag vet inte vilka socialdemokraterPeter tänker på när han säger att några petasundan. Det är hos oss som hos alla andra partier attdet är många som vill kandidera. Att komma på val-bar plats är för många en hård kamp. lyckasman, ibland inte. Det som är skillnaden är att om manskulle hamna längre ned på någon valsedel än vadman hade förhoppningar om kan man faktiskt aktivtdelta i ett personval. Det är ingen som varit vare signegativ eller haft synpunkter på detta, i alla fall intemig veterligt. Tvärtom är det detta som hävdatsmånga gånger när någon varit besviken. Man har sagt:Kom igen, kliv fram och visa i ett personval att du harmedborgarnas stöd, så får vi se vad som händer. Jagtycker att det talar om det motsatta mot vad PeterEriksson hävdar.Släpandet hit och dit är inte ens värt att kommen-tera. Vi har gjort en överenskommelse. Vi har hittaten modell som de flesta partier har varit överens om.Nu skall den utvärderas på alla möjliga tänkbara sätt.Det kommer inte att hållas något val som kommer attanalyseras så noggrant som just det här valet på grundav nyordningen med personvalsinslag.Det viktigaste är inte att det skrivs regler och skickar ut varningssignaler. Det viktigaste är attvi är entydiga och talar om att det är personval, tachansen, sätt kryss för den kandidat som du vill ha.Det är viktigt att så många medborgare som möjligtblir medvetna om att den möjligheten finns och att detinte är något lurendrejeri.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt. Jag skall inte läggamig i socialdemokraternas interna valmaskineri och ihur man tar fram kandidater. Det är inte upp till migatt göra. Jag vill gärna ha svar på frågan kring förtro-endet för systemet. Låt oss säga att det visar sig infört ett system som inte fungerar så bra, att detfinns folk som nästan har kunnat köpa sig en riks-dagsplats, att folk upplever att det inte var ett brasystem och att systemet hamnar i vanrykte. Är det inteför sent att då i efterhand införa begränsningar? Ärdet inte litet mer genomtänkt att försöka göra detinnan det nya demokratiska valsystem som vi inför ioch med personval har råkat i vanrykte?Sedan har jag en liten fråga kring skilda valdagar.Mats befarar att vi skulle få litet mindrevaldeltagande om vi skiljer på valdagarna för riks-dags- och kommunalval. Å andra sidan skulle vi fåfler politiskt engagerade i partierna och i politiken.Vore det inte möjligen värt priset att få några procentmindre valdeltagande, men faktiskt två omgångar, ochfler aktiva politiker? Den fråga som bekymrar migmest är att folk slutar engagera sig i politiken.Att dela på valdagarna, att ha kommunalval för sigoch riksdagsval för sig, är ett sätt bland många att fålitet fler engagerade och aktiva i politiken. På detsättet uppvärderar man kommunalvalet.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det sista sade i sinreplik var ett helt obegripligt påstående. Vi skulle fåfler politiskt aktiva om vi hade skilda valdagar, sägerhan. Jag förstår inte varifrån det kommer. Skulle viändra antalet ledamöter i fullmäktige, eller vad är detPeter syftar på? Det är väl lika många poli-tiskt aktiva om man har gemensam valdag eller inte.Där måste ha tänkt på någonting heltannat.I fråga om personvalet delar jag uppfattningen attskulle det framkomma exempel där ekonomiska spon-sormedel har använts på ett mycket tvivelaktigt sättmåste det - där är vi helt överens - skrivas nya reglerför att klara ut sådant. Men har vi gjort en över-enskommelse mellan partierna att på frivillig väg görasådana redovisningar, och det fungerar alldeles ut-märkt. Det finns inga som helst avarter mig veterligt ifrågor om ekonomiskt stöd till partier, utan det harredovisats öppet. Att med personvalet som argumentsäga att partierna blir odugliga att sköta det är attförsöka koka soppa på en spik. Se positivt på person-valet, . Låt oss granska vad som hän-der. Sedan skall vi återkomma och se om det var dueller jag som hade rätt.Anf. 18 ():Fru talman! Jag är glad över att tillhöra konstitu-tionsutskottet. Det är viktigaste utskott.Det är vi som har att försvara, utveckla och debatterademokratin och frågor rör som folkstyret och med-borgerlig delaktighet. Det får inte råda någon somhelst tvekan om att folket i denna kammare är redo attstå överst på barrikaderna och hävda demokratins rätt.Jag tror inte heller att det råder någon tveksamhet omdet. blir jag ändå kluven när jag läser en del avde förslag och motioner som väcks i de här frågorna.Men innan jag går in på dem tänkte jag förflyttaoss allihop till en sandig kulle söder om ochdet palestinska valet , där ökenboende be-duiner drog in till den halvfärdiga skolan för att av-lämna sina röster. Med sina fårade ansikten grät de avglädje över att bli tillfrågade omderas åsikt och avsikt.Det tänker jag ofta på när vi diskuterar demokratipå vårt mera på många punkter formfulländade sätt.Därför blir jag bekymrad när moderata förslag - i dagdelvis stödda av och - försfram i termer som kan tolkas i en annan riktning.Moderaterna vill stärka minoritetens ställning ochdiskuterar Lagrådets roll eller kanske ännu hellre enförfattningsdomstol som skall överta en del av detpolitiska ansvaret och arbetet. Om man därtill läggeratt man ser det som ett angeläget mål att minska anta-let ledamöter och annat går det att tolka så, attvaktslåendet om demokratin har en bräcka i vår kam-mare.Nu vill jag inte tolka det så, därför att jag tror attdet är viktigt att vi tillsammans står för ett vaktslåendeom det system som vi har upp-nått och haft enighet kring. Men beskri-ver en motsats mellan demokratin, som ofta beskrivssom ett kollektivt beslutsfattande eller som en repre-sentant för det offentliga, och den enskildes utrymme.Då tror jag att man slår in på en mycket farlig väg.Nils sade faktiskt att det handlar omden enskildes rätt mot staten.Jag anser att den konflikten inte utgör något mot-satsförhållande. Det är aktiva enskilda människor somengagerar sig i det gemensamma beslutsfattandet. Ochstaten, det är vi svenska medborgare.En av de få konkreta frågor som jag väljer attkommentera handlar om det paradigmskifte som vidflera tillfällen har föreslagits när det gällerLagrådets utvidgade roll eller plikt för ochregeringen att gå till Lagrådet med förslagen ellerinrättandet av en författningsdomstol. Argumenten förär mot historisk bakgrund de kusliga erfarenheternafrån nazisternas maktövertagande. Men synsättet attinrätta ett institution vid sidan av den folkrättsligtledda demokratin är bekymmersamt.Det finns inget annat att säga i den här frågan änatt demokrati försvarar demokrati. Varje annat systemmå på papperet vara intressant och värdefullt, men deturholkar den demokratiska grundsynen.Jag erinrar mig när stod här i börjanav året och talade om sina erfarenheter från sitt långaliv. Så kom han in på ett avsnitt där han talade ombräckligheten i demokratin, och då sade han medemfas: Men demokratin är det bästa vi har!Det arbetar nu en lång rad utredningar i dessa frå-gor, inte minst demokratiutredning,där jag tror att flera av de frågor som vi hardiskuterat kommer att ytterligare belysas. Jag inbillarmig inte att vi har ett färdigt demokratiskt system,men jag oroar mig när man liksom ger upp de demo-kratiska institutionerna och vill föra över dessa frågortill andra instrument för beslutsfattande. Då är ute. Dessutom slår man inte vakt om den kulturel-la tradition som vi själva har utformat. Jag tycker attdet är angeläget att vi på många sätt ökar och fördju-par vårt samarbete med t.ex. och den europe-iska unionen. Men jag är inte alldeles klar över att vioreflekterat skall införliva system i vår svenska be-slutsfattning som inte direkt hör hemma i denna. Detfinns fler frågor i betänkandet som berör detta.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet och hoppas att demokratidebatten fortgår.Anf. 19 BO () replik:Fru talman! Som jag ser det finns det mycket somförenar och mig, bl.a. att vi bäggeär glada över att vara med i konstitutionsutskottet.I det föregående replikskiftet med jag mig kunna se att den stora oro som vi libe-raler känner för det ökande avståndet mellan väljareoch valda i många av de gamla demokratierna - in-klusive i - inte delades så mycket av social-demokraterna.Pär-Axel tog upp en av demokratins vik-tigaste diskussioner, nämligen frågan om hur avväg-ningen skall ske mellan demokratins självklara kravpå å ena sidan allmän och lika rösträtt och på att detär majoriteten som fattar besluten och å andra sidankraven på en rättsstat.Fru talman! Vi har fört den debatten många gångerunder det senaste kvartsseklet, inte minst , då man från socialdemokratiskt håll be-traktade förslag om att försvåra möjligheterna attinskränka fri- och rättigheter i vår regeringsform somatt någon ville kasta grus i maskineriet.Till sist överkom man dessa motsättningar och vifick till stånd de regler som vi har och som påflera punkter innebär att det finns spärrar mot att enriksdagsmajoritet över kan fatta beslut ominskränkningar i t.ex. fri- och rättigheter, i reglernamot retroaktiv skattelagstiftning eller i kraven på attLagrådet skall höras i vissa fall.Den debatt som vi just nu för tror jag att vi får fö-ra igen. Det finns flera förslag som innebär stärker Lagrådet och förstärker lagprövningsrät-ten. Den debatten blir inte lättare att föra, Pär-AxelSahlberg, om man inte är fullt medveten om att dethär finns - och måste finnas - en spänning om mansträvar efter både demokrati och rättsstat.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Det är värdefullt, , attfundera över var spänningen egentligen ligger. Be-skriver man den för mycket i termer av att den enskil-de ställs mot staten, då skapar man risken för attmisskreditera våra gemensamma system. Jag skullehellre vilja diskutera i termer av att det finns en givenkonflikt mellan den enskilda människans utrymmeoch det som är rimligt för kollektivet, för folket. Detär på den punkten som den här debatten vore oerhörtmycket värdefullare att föra. Sedan kan man se vilkaeffekterna blir på den tekniska utformningen av detdemokratiska systemet.Jag tycker inte att detta är alldeles självklart. Detär självklart att den enskildes utrymme och möjlighetatt utveckla sig själv är oerhört angeläget. Men jaganser att det finns en gräns för detta utrymme, nämli-gen när detta börjar trampa in på andra människorsintressen.På motsvarande sätt har vi sett av förfallet av destatssocialistiska lösningarna med totalitära regimeratt man inte heller kan gå den motsatta vägen ochhävda att kollektivet ständigt skall överordnas denenskildes intressen.Det är denna balanspunkt som vi behöver att dis-kutera. Då vill jag hävda att det är den demokratiskaformen för beslutsfattande som bygger på enskildamänniskor som tillsammans utgör majoriteter ochminoriteter som har att slå vakt om såväl det folkligaoch kollektiva intresset som den enskildes intressen.Anf. 21 BO () replik:Fru talman! Det är självklart att det många gångerkan finnas en spänning mellan de enskilde och kol-lektivet. För oss liberaler är det självklart att samhäl-let i görligaste mån måste ordnas på så sätt att denenskilde och den enskilda familjen kan fatta de beslutsom är möjliga att fatta. Övriga beslut skall fattas sånära medborgarna som möjligt.Det som vi nu diskuterar är en avvägning om ifalldet skall finnas några inskränkningar i en majoritetsmöjlighet att fatta beslut över eller inte. Denhär kammarens alla partier har ju svarat ja på denfrågan i och med att vi har stiftat en grundlag sombara kan ändras i en speciell ordning. Vi har bestämtatt fri- och rättigheter bara får ändras i en speciellordning. Vi har sagt att vissa lagförslag måste gå viaLagrådet.Vi kan säkert fördjupa vår diskussion om dengrundläggande filosofiska frågan, men gällerfrågan om vi skall gå vidare och t.ex. förstärka lag-prövningsrätten, som det finns en reservation om, omvi skall ställa krav på att Lagrådet skall höras när engrundlag skall ändras eller om vi skall utreda ochpresentera argument för och emot en författnings-domstol. Där tycker jag att socialdemokratierna ,liksom förra gången , alltför mycketvärjer sig mot varje tanke åt det hållet. Sedan får manacceptera några steg, men därefter värjer man sig motnya tankar, och det tycker jag är synd.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är en intressant bildsom ofta återkommer till om detta storasocialdemokratiska parti som mot sin vilja baxas tillän det ena, än det andra. Det är möjligt att den frågankan diskuteras mycket mer. Men mot bakgrund av vadjag sade tidigare är det som aktualiseras när man t.ex.för ett resonemang om en författningsdomstol nämli-gen synen på de demokratiska institutionerna. Detfinns en teori om att en juridisk oförvitlig instans, vidsidan av det politiska systemet, bättre kan tillvarataden tröghet som kan behöva finnas i ett politiskt be-slutsfattande, men också ytterst folkets intresse. Dettror inte jag, för jag tror att demokrati skall försvarasmed demokrati och att det därför är i den folkligtgrundade församlingen som besluten skall fattas. Attdetta sedan innebär att vi har en grundlag tycker jagsjälvfallet är oerhört angeläget liksom att det finns ettslags styrinstrument som ytterst lägger ut linjerna förhur detta arbete skall bedrivas. Men grundlagen ärockså föremål för debatt och ändring. Vi har sådanaärenden på gång just nu i somen del tycker mycket om och som andra gillar någotmindre. Men poängen är just att de politiska besluteni dessa frågor fattas av den politiska församlingen. Jagtror inte att en författningsdomstol innebär en högregrad av organiserande av detta samhället, utan parla-mentet fattar besluten.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag kan inte låta bli att ta upp en dis-kussion kring det som har varitinne på om demokratin . Jag måste säga att detvar väldigt magstarkt. Det är att förhäva sig litet grandnär talar om att han är den somvärnar demokratin och det politiska systemet. Det ärbara och jaghade en debatt här i kammaren, då lyfta bort t.ex. penningpolitiken från det demo-kratiska systemet och göra mer själv-ständig.I och med EU-medlemskapet, som har applåderat starkt, lyfter vi bort väldigtmycket från det demokratiska systemet till tjänstemän.Det svenska EU-medlemskapet har i själva verketvarit förödande för demokratin.Snart kommer vi att ta ställning till ytterligareöverstatlighet. Mer makt förs över till en odemokra-tisk union i stället för att besluten fattas av direktvaldariksdagsledamöter i riksdag när det gällerAmsterdamfördraget.Om plötsligt har kommit på attdenna utveckling är allvarlig och farlig, så är detväldigt positivt och något som jag applåderar. Menom det är så att använder de argu-ment som han tycker passar för dagen men i övrigtstruntar i eller applåderar att utvecklingen går åt heltfel håll, dvs. att alltmer makt flyttas från demokratiskabeslutssystem till tjänstemän i slutna rum, tycker jagatt det är bedrövligt.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Jag brukar lägga litet på mitt ansvaratt diskutera språkbruk. Han sadetidigare att det är en bedrövlig situation vad gällerdemokratin. Det är möjligt att han inte menar riktigtså illa som det låter. Han kanske inte heller menar såilla med ordet magstarkt som det låter. Det är okej ioch för sig. Men jag tror att det är viktigt att vi för enordentlig diskussion om dessa frågor. Jag tycker attdet är bra att tar upp frågan om detta är konsek-vent. På samma sätt kan man ställa frågan till PeterEriksson om det är konsekvent att föreslå att viskall ha en författningsdomstol i stället för en folkligtbeslutande församling som fattar besluten och vid-makthåller demokratin. Man kan också ställa frågantill om det är rimligt att vi, i enlighetmed den reservation som han har ställt sig bakom,automatiskt skall införa konventioner i svensk lag-stiftning utan att ha det system som vi har, där vii görligaste mån försöker infoga dessa tillkommandelagar i vår egen lagstiftning.Jag tycker att det är angeläget att på samma sättdiskutera den demokratiska utvecklingen i ett utvidgatoch fördjupat i den europeiska unionen. I detsammanhanget är det också viktigt att diskutera vaddet är de politiska församlingarna på olika nivåer -regionalt, nationellt och tillsammans i EU - faktisktfattar beslut om. Dit hör, enligt min mening, inte denfråga som är aktuell i samband med Riksbankensställning och även frågan om den europeiska monetä-ra unionen. Det finns nämligen ett avgränsat områdenär det gäller valutahanteringen som skall beslutasläggas i en oväldig Riksbank. Jag ser inte detta somett demokratisk problem. Men visst skall dessa illust-rationer bidra till vår fördjupade debatt om hur vi serpå demokratin och på folkstyret, i såväl som iEuropa.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag tycker att svaret blev ganskamångordigt och rörigt. Det visar också att jag i självaverkar har rätt, att är helt inkon-sekvent när han plötsligt vill värna demokratin,medan han vid andra tillfällen struntar i den och gärnavill flytta bort makten härifrån.När det gäller författningsdomstolen kan jag förståatt det hela inte är helt uppenbart. Det finns nämligenett inslag av att låta äldre, grånade herrar fatta politis-ka beslut som borde fattas demokratiskt. Jag kan hållamed om att detta verkar vara litet inkonsekvent. Menför min del handlar det här om en annan sak, nämli-gen om att införa ett system med litet mer tröghet.Om man genomför stora, genomgripande föränd-ringar i konstitutionen och i det demokratiska syste-met, skall man tvingas att vända sig till väljarna. Dåskall man inte kortsiktigt kunna manipulera med grän-serna för grundlagen. Då skall man skapa en institu-tion som gör det svårt och besvärligt och skapa litetgrand tröghet för stora förändringar utan att medbor-garna får en chans att tycka till. Det är egentligengrunden till att jag tycker att det verkar vara vettigt attinföra en författningsdomstol. Därför tycker jag bör göra en ordentlig utredning i frågan.Anf. 26 () re-plik:Fru talman! Det är anmärkningsvärt att PeterEriksson har gjort gemensam sak med moderater ochfolkpartister om denna som han kallar det, tröghet,medan han skäller mig för att inte vara konsekvent ifrågan om demokratin. Vi förde ju motsvarande de-batt för sedan, då vi t.ex. diskuterade kommuna-la bolag. Då var varken eller någonannan redo att låta de lokala beslutsfattarna ta ansvaroch fatta beslut i de för sina angelägenheter viktigafrågorna. Det är möjligt att vi har helt olika syn pådetta.Det är också möjligt att vi nu upplever Miljöpar-tiets slutliga förändring till ett parti som rimligtviskommer att bli ett EU-positivt parti med den syn manhar på att införliva konventioner, som jag förmodaratt skall tala om alldeles strax, ochpå att införa en föfattningsdomstol. Jag välkomnarsjälvfallet en förändring i riktning mot en mer positivhållning till , men jag känner inte igen rikt-ningen när jag hör argumentera förförslagen.Anf. 27 ()replik:Fru talman! Jag tycker att påett alldeles orimligt sätt försöker kontrastera demo-kratin mot rättssamhällets institutioner, som ytterst ärtill för att skydda demokratin.De spärrar, minoritetsskydd och annat som exem-pelvis finns när det gäller beslutsfattandet i riksdagenkan naturligtvis också sägas inskränka demokratin,och det är tydligen vad menar.Men det är ju någonting som vi har varit eniga omoch som jag anser gör att vi fattar bättre beslut, såsjälva utgångspunkten förefaller mig ganska orimlig.Tanken med en författningsdomstol är inte att denskall överta demokratiska befogenheter, lika litet somLagrådet gör det. Tanken med en författningsdomstolär att den, på det sätt som en fristående domstol kangöra, skall granska om vissa beslut som t.ex. riksda-gen fattar är i överensstämmelse med grundlag ellermed andra överordnade beslut som harfattat.Man kan inte, som tenderar att göra, sägaatt man antingen har författningsdomstol eller ocksåär det parlamentet som beslutar. Att utmåla en för-fattningsdomstol - som är ett sådant uppenbart inslagi många nya demokratier t.ex. och som man är så stoltöver där - som ett slags hot mot demokratin måste,om man ser det litet grand från en internationell ut-gångspunkt, framstå som ganska hårresande.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att detta är just den fråga vihar att diskutera utifrån den politiska kultur vi harutvecklat i vårt land och i andra länder.Det är förvånande att höra att tycker att det är märkligt att jag ser ett motsatsför-hållande här.