prot · GL0974 · 1998-03-04 00:00:00 — Att det finns tecken på att skattemo-ralen undergrävs på det här sättet gör nog att fråganmåste upp på ett mer moraliskt-etiskt plan.Det är också viktigt att orimliga löner och ersätt-ningar inom den statliga sektorn omförhandlas.Vänsterpartiet har i flera sammanhang motionerat omatt staten som arbetsgivare skulle ha statsministernslön som tak vid lönesättning när det gäller ledandebefattningshavare.Men det behövs även andra åtgärder. Det måstefinnas en dialog med t.ex. näringslivets toppar. Demåste förstå att de inte kan befinna sig i en egengräddfil i de här frågorna. De har, och skall ha, ögo-nen på sig . De fyller en roll som normsätta-re och opinionsbildare.Det krävs också att vi politiker tänker över vad vigör och hur vi hanterar skattebetalarnas pengar.Kontokortsfiffel och t.ex. oseriösa deklarationsavdraggör inte precis att vår trovärdighet ökar hos allmänhe-ten.När det gäller fastighetsskatterna eller inriktningenav boendebeskattningen har detta vållat många upp-rörda känslor. Många talare före mig har också vittnatom det. I betänkandet står det att man nu överväger enparlamentarisk utredning om de olika förslag somfinns till hands. Det betyder att även den s.k. Kalifor-nienmodellen, som vi från Vänsterns sida har velatföra fram, kommer att få sin belysning. Enligt vårmening skulle denna modell kanske kunna vara enframkomlig väg, dvs. att man sätter köpeskillingensom ett basvärde. Kanske skulle detta på något sättbättre kunna dämpa de upptrissade belopp som det ärfråga om i dag.Till sist, herr talman, skall jag ta upp en del avförmögenhetsbeskattningen och återknytalitet grand till det ganska långa avsnittet i mitt anfö-rande som gällde skattemoral och viljan att betala.Hennes & huvudägare blirbara större och större på börsen. varhans Hennes & värda drygt 27 miljar-der kronor. Detta gör honom till den trettonde störstaaktieägaren i , större än t.ex. och större än Industrivärden.Socialdemokraterna såg till att speciella regler in-fördes för att förmögenhetsskattebefria huvuddelägarejust i börsbolag, i ett syfte som kanske var litet svårtatt förstå. Enligt är det endasten av 18 aktiemiljardärer som betalar förmögenhets-skatt. Den här ordningen framstår onekligen somganska svårsmält. Min fråga till socialdemokraternablir: Är ni till freds med detta? Hur tror ni att det här,tillsammans med mycket annat av det som jag harpratat om, kommer att påverka skattemoralen ochtilltron till samhället?Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 4 ochreservation 8.Anf. 161 () re-plik:Herr talman! Jag vill upplysa ochkammarens ledamöter om att vårt förslag, som inne-bär att människor i större utsträckning skall kunnaleva på sin lön, också innebär sänkta kommunalskat-ter. För att komma fram dit tar staten över finansie-ringsansvaret för skolan. Det i sin tur är finansieratgenom utgiftssänkningar på andra håll i statsbudgeten.I den delen är det alltså inga problem för våra kom-munalpolitiker att lägga fram förslag, under förut-sättning att det blir en moderat regering. vet ocksåMarie Engstöm det.Anf. 162 () replik:Herr talman! Det som sade nustår också i reservation till finansutskot-tets betänkande i samband med att budgeten antogs ihöstas. Men ni skriver också att de kommunala verk-samheterna skall renodlas och effektiviseras. Det ärväldigt svårt att få något tydligt svar från moderathåll: Vad är det som skall skäras bort? Vilka verk-samheter skall skäras ned?Det var en extrainsatt debatt angående si-tuationen inom äldreomsorgen. Vid den debatten sademoderaternas företrädare att man absolut inte fickröra äldreomsorgen ute i kommuner och landsting. Dåblir min fråga till : Vad är det niskall skära ned på?Anf. 163 () re-plik:Herr talman! har gjort en riktigobservation när hon har läst vår reservation i finansut-skottets betänkande. Den gäller basen i kärnverksam-heterna.Jag kan ta ett exempel från mitt eget landsting,. I det har genommoderata initiativ gjorts finansierade omfördelningarpå 18 miljarder från sådant som icke är sjukvård tillförmån för sjukvården. Det är ett exempel på att detfaktiskt går att omprioritera till förmån för vården,som är det centrala just för landstingen, för att ta dendiskussionen först.Anf. 164 () replik:Herr talman! Jag anser ändå att jag har rätt i mittantagande att välfärden är hotad med en moderatpolitik. Det grundar jag på att man dels vill ha mins-kade intäkter till staten, dels skall man använda sta-tens pengar för att bekosta skolan, som sade just . vill man sänka nivåerna isjukförsäkringen. Man vill införa ytterligare en ka-rensdag. Man ställer t.ex. inte upp på socialbi-dragsnorm osv. Det finns en lång rad förslag som nihar fört fram i era motioner som klart och tydligt visaratt ni vill förstöra välfärden.Anf. 165 ():Herr talman! Jag skall börja med att tala litet omskattepolitikens allmänna inriktning som Miljöpartietser på den. Det här är visserligen någonting som videbatterade ganska i samband med budgetbe-handlingen , därför skall jag inte gå pådjupet i de förslag som vi lade fram då. Jag skall ändåkort beröra huvuddragen i vår syn på hur skattepoliti-ken borde verka och fungera i det här landet.Jag försökte då att föra in miljöperspektivet i be-skattningssammanhang. Jag försökte att få andra par-tier här i kammaren att debattera det perspektivet,skattepolitiken kopplad till vårt behov av att ställa omsamhället i en annan riktning, en riktning där vi får enhållbar utveckling, där vi inte tär på resurserna påjorden utan i stället ser till att förvalta det som finns.Jag hade inte någon större framgång den gången,måste jag tyvärr konstatera. Det var inget annat partihär i kammaren som var intresserat av att diskuteradet som ville, nämligen miljöperspektiveti skattesammanhang. Jag har väl inte någon störreförhoppning om att det skall bli fallet heller,men jag kommer som då envist att försöka påtalaatt det faktiskt har en oerhörd betydelse vad vi använ-der skattesystemet till.Vi kan beskatta i princip hur vi vill om vi fattarbeslut och är överens om det här i kammaren. Tyvärrär vi inte överens om att skattesystemet faktiskt kannyttjas i en omställningsprocess. Det är väldigt trist.Det är mycket av läpparnas bekännelse man finner närman läser budgetpropositionen och mycket litet avkonkreta förslag som går i den riktning som jag nyssnämnde.Det som är huvuddragen i vår skattepolitik är attvi försöker att förskjuta skattebasen från en myckethög beskattning på arbete, en alldeles för hög be-skattning på arbete. Det leder till att man i alltför högutsträckning rationaliserar bort arbetskraft. Det vorebättre att man rationaliserade bort sådant som är tä-rande på vårt ekosystem, nämligen energianvändning,råvaruanvändning och kanske utsläpp. Det vore alltsåmycket smartare att ha ett skattesystem som i störreutsträckning beskattade det vi vill bli av med än så-dant som vi vill behålla eller öka, nämligen arbetstill-fällen.I dag är det inte mer än av den totalaskatten vi tar in som kommer från energi- och råvaru-beskattning, medan nästan all skatt kommer från be-skattning av arbete. Det kan inte vara ett rimligt sättatt använda skattesystemet om man menar allvar meden omställning.Jag refererade då, och jag kommer att göra det nuockså, till betänkande, därsex av sju partier - alla utom moderaterna- var överens om att det vore klokt att försöka sig påden här förskjutningen i skattebasen. Man skriverockså mycket vältaligt i budgetpropositionen omdetta. Men vi väntar fortfarande på förslag från rege-ringen. Förhoppningsvis behöver vi inte vänta förlänge. Men har de konkreta förslagen omskatteväxling tyvärr lyst med sin frånvaro.I övrigt vill jag säga att skattepolitikinnebär att skattetrycket totalt sett minskar med unge-fär en procentenhet av BNP fram . Vi trorinte att det finns så värst stort utrymme för att sänkaskattetrycket väldigt drastiskt. Vi har litet svårt att sehur får ihop sin ganska stora skattesänk-ning. Men det är ett problem som de själva får reda utfrån talarstolen.Våra förslag går ut på att försöka pressa ned skat-tetrycket, men framför allt på att omfördela det, somjag har sagt tidigare. Våra konkreta skatteväxlings-förslag går betydligt längre än vad andra partiers gör.Vi vill fram växla ungefär 25 miljarder avskatterna. Det är faktiskt en ganska blygsam del av deca 1 000 miljarder som vi tar in i skatt i det härlandet. tycker vi att man åtminstoneborde orka med 100 miljarder i skatteväxling utan attdet får alltför drastiska konsekvenser i omfördelnings-sammanhang.Vi vill också att värnskatten behålls på en någothögre nivå än den är , dock vill vi inte höja denså mycket som regeringen har föreslagit. Vi tror attdet har ganska betydande omfördelningseffekter, ochvi tycker att det är viktigt att man skärper fördel-ningspolitiken. Det är en av de saker vi har skatternatill, att fördela om de gemensamma inkomsterna. Vivill i förhållande till regeringen skärpa fördelnings-profilen genom att ha en något högre progressivitet.Vår politik omfattar också en del förändringar ibl.a. Jag skall strax uppehålla migvid den, men först vill jag nämna något om en reser-vation som vi har skrivit och som handlar om det vikallar för fallskärmsavtal.De flesta människor reagerar faktiskt med rätta påden diskussion och de effekter som man gör synliga via massmedierna, att vissa människor kan fåenorma avgångsvederlag när de slutar arbeta, medanen väldig massa människor i det här samhället tvingassluta arbeta och knappt kan leva på den ersättning dedå får.Jag tycker att man måste diskutera olika vägar attändra synen på den här typen av avtal. Vi har frånMiljöpartiets sida försökt att lyfta den här debatten.Vi har frågat oss: Är det rimligt att man har det härsystemet? Vi kanske inte som politiker skall gå in ochbestämma vilka avtal människor träffar på arbets-marknaden. Det är mig något främmande att ha dentypen av statsskick där även sådana saker bestäms.Men någon form av beskattning på detta skulle ändåge en signal om vad vi som folkvalda tycker är enrimlighet i sådana här sammanhang. Jag tror att det ären mycket viktig psykologisk markering om vi infören sådan. Därför tycker jag att det vore viktigt om vikunde lyfta den här diskussionen och kanske föra endiskussion som förhoppningsvis också leder till att vifår en annan syn på det här, en syn som av allmänhe-ten uppfattas som mer moraliskt rimlig.Exakt hur det här skall se ut, om det skall vara ensärskild skatt på avgångsvederlagen eller handla omprogressivitet eller något annat kanske inte är så vik-tigt att slå fast från början. Men att diskussionenkommer i gång och att vi åtminstone tittar närmare påvilka möjligheter som finns tror jag är ganska viktigt.Jag tycker också att det är ett anständighetskrav frånden här politiska församlingen att vi uppmärksammaroch lyfter den diskussionen. Det går faktiskt att medhjälp av skattesystemet även här markera en viljein-riktning.Så vill jag nämna något om fastighetsskatten. Detär ett gammalt kärt ämne i den här kammaren. Vår synpå fastighetsskatt är känd. Vi tycker att den i nuva-rande omfattning skall avskaffas.Vi har kunnat följa en utveckling vad gäller fas-tighetsbeskattning , där man hargått från en syn på beskattningen av fastigheter sominnebar en inkomstbeskattning till att ha blivit mer aven kapitalbeskattning.Vi från sida väntar på att perspekti-vet skall vridas ytterligare en bit, nämligen att be-skattningen av fastigheter rimligen skall vara en be-skattning av konsumtion.Vi konsumerar i någon mening vårt boende.Vi vill inte se boendet som en kapitalplacering. Vianser att boendet är en så pass viktig central del förmänniskors liv att den bör beskattas utifrån helt andraaspekter. En rimligare aspekt som bättre löser deproblem som den nuvarande beskattningen leder tillär att man betraktar boendet som konsumtion.I dag är det så att om man gör investeringar för attminska energiförbrukningen stiger skatten. Det ärnaturligtvis fullkomligt orimligt och horribelt. Om istället energin beskattas i större utsträckning, kommerenergibesparingen att minska beskattningen, dvs.beskattningen av bostaden styr konsumtionen ochreducerar t.ex. användandet av energi.Det finns alla skäl att försöka göra en sådan för-ändring i synen av beskattningen av fastigheter. Viväntar med spänning på vad den utredning som jobbarmed dessa frågor skall komma fram till.Vi står bakom reservation 11 i betänkandet. Denpekar på det förslag vi har lagt fram om att sänkaskatten. Skatten har i kombination med ökade taxe-ringsvärden blivit orimligt hög. Vi har tidigare lagtfram förslag om att sänka skatten på fastigheter från1,till . Förslaget föll i budgetbehandlingeninnan jul. Därför tar vår reservation sikte på förhål-landena och framåt.Det är litet förvånande att man i andra partier gårfrån den överenskommelse som finns om den nyabudgetordningen. Jag tycker inte att det direkt gynnarklimatet. Jag tycker inte heller att det ökar tilltron tillvad vi tar oss för i kammaren. Jag beklagar att manhar valt att foga ytterligare en reservation som egent-ligen har samma innehåll som gäller med avseende påinnevarande budgetår. Det är faktiskt något som redanhar behandlats och tagits ställning till. Syftet medöverenskommelsen var att vi skulle komma från attåterigen ta upp förslag som en gång fallit. Därför harvi en reservation som tar hänsyn till den överens-kommelse som finns.Herr talman! Slutligen skall jag ta upp en frågasom ligger både mig och mycket varmtom hjärtat. Det gäller skattefrihet vid byte av varoroch tjänster. Reservationerna 18, 19 och 20 är exem-pel på frågor där skattesystemet kan påverka hurmänniskor agerar, hur de tar initiativ och kan stimule-ras till att ta initiativ och deltagande. Vi kan se attskattesystemet hindrar kreativiteten och hindrar män-niskors initiativförmåga och gör att människor stannarkvar i ett slags beroende och hopplöshet.Bytesringar är ett exempel. Ett utbyte av begagna-de varor och tjänster som inte omsätts på en traditio-nell marknad utan i en förening borde rimligen kunnabetraktas som en form av byteshandel som inte bordebeskattas. Det finns en sorts klåfingrighet. Varje kro-na som någon omsätter på något sätt skall beskattasoch vara allmän egendom.Vi i har en annan syn på detta. Vimenar att det kan finnas anledning att väcka diskus-sionen att höja skattegolvet. Vi beskattar inte under10 . Golvet kanske skulle höjas. De affärer somgörs inom bytesringarna skulle undantas från be-skattning. Det rör sig ofta om relativt små belopp.Det här har en oerhört viktig social funktion. Detär inte bara fråga om pengar. Skattesystemet skullekunna medverka till att få människor att komma ur enganska hopplös social situation. Arbetslösa, invandra-re som inte kommit in på den svenska arbetsmarkna-den, unga människor som ännu inte kommit in påarbetsmarknaden, kan i sådana sammanhang ta sig ursin sociala situation, få ett värde och en ingång påarbetsmarknaden och känna att de bidrar till sitt egetuppehälle. Det är oerhört viktigt att mobilisera männi-skor. Grunden för allt initiativtagande för människorsom hamnat i denna situation är att ge dem chansentill mobilisering. Den börjar alltid med en egen upp-ryckning, att man själv inser värdet av sitt eget arbeteoch sin egen tillvaro. Det är en oerhört viktig socialdimension, och vi ser att skatterna hindrar.En annan liten fråga som harmotionerat om gäller biodlingar i mindre skala. Detgår att se en parallell här. Det rör sig om små belopp.Det är biinkomster, delinkomster, för många männi-skor. Det är också en verksamhet som bidrar till attupprätthålla den biologiska mångfalden, och mångabiotoper är hotade eftersom biodlingar läggsned. Man får betala skatt på nästan hela kronan.Det här borde inte vara så svårt. Det är inte någrastora ekonomiska värden som står på spel. I motionenföreslås att upp till 15 bisamhällen skall undantas frånbeskattning. Det skulle vara en signal att vi från sam-hällets sida inte blandar oss i vartenda steg varjemedborgare tar. och självförsörjningär oerhört viktigt ur psykologisk synvinkel.Det tredje exemplet är det som tas upp i reserva-tion 20. Det handlar om föräldramedverkan vid dag-hem. Det är återigen ett exempel på där vi med hjälpav skattesystemet kan stimulera människor till delak-tighet i samhället och ta ansvar för sin egen vardag,sina egna barn, vara delaktiga i det vardagliga i sam-hället. Det fördjupar demokratin, det skapar insyn idet vi pysslar med. Det blir inte ett vi och dem. Ocksådetta är socialt oerhört viktigt. Det sänker dessutomkostnaden för kommunen. Detta är väl dokumenterat.Kooperativa dagis har funnits . Jag harsjälv drivit kooperativa dagis . Jag har ganskaväl på fötterna angående hur dessa fungerar.Jag tycker att vi på allvar måste diskutera former-na för beskattning, kanske i större utsträckning se omdet finns möjlighet att undanta en större del av männi-skors aktiviteter från beskattning, just för att stimulerainitiativen och skapa incitament för att hitta på egnasaker och komma ur sin hopplöshet. Det skulle gestort utrymme för kreativitet och initiativ.Herr talman! Det här var några exempel på deförslag vi har. Jag står självfallet bakom de reserva-tioner vi har fogat till betänkandet. Naturligtvis för attvinna tid i kammaren nöjer jag mig med att yrka bifalltill reservationerna 5 och 18.Anf. 166 () replik:Herr talman! säger att inga andrapartier vill diskutera miljöeffekter för beskattning. Jagtycker att det är litet fel. Jag skulle också kunna gråtakrokodiltårar över att ingen annan vill diskutera jäm-ställdhetsaspekter. Det är väl bättre att säga var vi faroch se vad det kan leda till. Vi tycker självfallet allaatt det är viktigt att diskutera skattepolitiken och allade effekter som den kan få på andra politikområden.Jag håller verkligen med om syn-sättet att beskattningen av arbete är extremt negativtur miljösynpunkt. Det vore bättre att fokusera på attha höga skatter på sådant man vill bli av med och lågaskatter på sådant vi vill ha mer av, dvs. arbete.Jag begärde replik angående de saker som komupp i slutet av anförandet, nämligen skillnaden mellankommunala och privata dagis. Det är fel, som Miljö-partiet påstår, att det skulle vara skillnad i skattereglerför föräldramedverkan beroende på vilken driftsformdet är på dagiset. Det är inte så. Däremot säger regel-verket för kommunerna att det inte går att ha olikadagistaxor för olika kommunala daghem. Därför gårdet inte att med hjälp av föräldraaktiviteter på det enadagiset ha lägre avgifter än på ett annat dagis. Omman däremot får en kontant ersättning för det arbetesom man personligen utför, som de andra föräldrarnainte utför, är det ingenting annat än skattepliktig lön.Det fungerar precis likadant på ett föräldrakooperativ,ett aktiebolag eller ett kommunalt dagis.Det har ingenting att göra med driftsformen, utandet har att göra med konstruktionen på föräldramed-verkan och avgiftsnedsättningen, om den är lön ellerinte.Det är egentligen samma sak med bytesringar. Därär inte grundproblemet om jag hjälper en person mednågot och han hjälper mig - det är klart att det inte ärnågon skatt på det. Men om han har a-kassaoch säljer tjänster till mig sätts ju systemen ur spel. Iså fall får man gå ur även socialbidragssystem ochsocialförsäkringssystem. Man kan ju inte införa ettsystem där vissa får arbeta skattefritt men ändå behål-la sina socialförsäkringsförmåner. Jag tror att ni fårtänka ett varv till där.Anf. 167 () re-plik:Herr talman! Det var inte min mening att gråtakrokodiltårar, även om det lät så. Det är ändå ett fak-tum att vi var tämligen ensamma då och att vi hittillshar varit ganska ensamma om att diskutera skattepoli-tikens allmänna inriktning från ett miljöperspektiv.Jag tycker naturligtvis att det är alldeles utmärkt omKarin delar min och uppfattningatt det är viktigt med skattepolitiken för att ställa omsamhället till en hållbar utveckling. Men jag är dådesto mer förvånad över att i sitt anfö-rande inte tar upp några sådana förslag utan talarensidigt om att sänka skatten på arbete. Jag vet attFolkpartiet har väckt motioner om grön skatteväxling,men vi ser inte så mycket av de förslagen just nu.Sedan var det fråga om regelverket för olika dagis,bytesringar osv. Min poäng är ju att skattesystemet iprincip lägger sig i från första kronan, det där synsät-tet att vi är med och petar överallt. Man skall intebehöva kliva ur det sociala skyddssystemet för attkunna ta hand om sin egen situation. Det är inte rim-ligt att människor hindras från att mobilisera sig själ-va och att skaffa sig den inre styrka som gör att deöver huvud taget är beredda att söka ett jobb. Bekym-ret är att man i stort sett beskattar från förstastund.Jag tror att vi egentligen är överens om att den härdetaljstyrningen kanske inte behövs utan att vi i ställetborde diskutera vilka regler vi skall ändra för att bliav med de problem som det här leder till. Folk kanskeavstår från att arbeta på dagis mot en sänkt ersättningdärför att det blir en beskattning på detta, oavsettvilken driftsform det är - det spelar ingen roll. Vad vimenar är att man skall ha den möjligheten över huvudtaget för att stimulera medverkan i samhällsviktigafunktioner, som t.ex. omsorg. Jag skulle kunna göraexemplen fler. Äldreomsorg är t.ex. ett sådant områdedär vi också borde stimulera till medborgardeltagan-de. Men även där är det samma bekymmer med attbeskattningen i viss mån är ett hinder.Anf. 168 () replik:Herr talman! Min poäng var att det inte är skatte-systemet som lägger sig i föräldramedverkan på dagiseller barnmedverkan i äldresomsorgen, utan dethandlar om den kommunala likställighetsprincipennär det gäller hur man får ta ut taxor. Det är det somär problemet. Det enda sättet att sänka taxan inom denkommunala barnomsorgen är att i stället betala utpengar som lön. Det är bara så man kan göra en åter-betalning. Det är så att säga fel regelsystem som niger er på.Det finns nackdelar med att säga att man får haolika avgifter, så det är ingen enkel fråga. Jag är inteberedd att tillstyrka att man skulle få sätta helt olikaavgifter, därför att det kan få andra, klart negativakonsekvenser, exempelvis inom kommuner med starksegregation, där avgiftssättningen skulle kunna bliväldigt konstig.När det t.ex. gäller bytesringar blir det konstigt omdet skall vara acceptans för att man jobbar svart inomvissa sektorer. Om man inte hittar någon att byta medär det olagligt att jobba svart, men om man hittarnågon att byta med är det lagligt. Vissa kan göra vissatyper av jobb och ändå behålla a-kassan, men andrafår inte jobba svart och behålla a-kassan. Hela syste-met måste ses mera som en enhet.Det är jättebra om folk mobiliseras, men det är välännu bättre att försöka undanröja fattigdomsfällornaän att hitta ännu mer kryphål och undantag, som barakomplicerar bilden. Det är det vi vill jobba för.Anf. 169 () re-plik:Herr talman! Det sista inlägget från litet förvirrande. Det är inte alls fel regelverk somvi ger oss på, men vi har ingenting emot att ge oss påytterligare regelverk. Det motsäger inte alls att detfinns ett värde i det som säger, att viborde angripa även principen om avgiftsnedsättning.Jag tycker att är ett offer för ett myckettraditionellt sätt att se på arbete och samhällets rätt attfrån första stund lägga sig i vad människor gör. Vi vetatt det finns en oerhört stor informell sektor, som inteomfattas av skattesystemet. Det är kanske dags attlyfta blicken litet längre än till skospetsarna och tänkaefter, om de här systemen ändå - vilka de än må vara- hindrar människor från att göra saker som vi tyckerär vettiga och nödvändiga, t.ex. delta i äldreomsorgeneller barnomsorgen, att byta varor och tjänster medvarandra, vilket är resurseffektivt.Kanske vi då skulle fundera över att vi inte skalltvinga folk att göra detta i smyg för att undgå skatt,utan i stället tillåta att det finns en sektor, en zon, ivilken man kan göra saker utan att samhället läggersig i och kontrollerar.