prot · GL0978 · 1998-03-11 00:00:00 — Jag tycker attdet är ett riktigt system.Jag skulle önska att jag från regeringens företräda-re fick svaret att det här är något som naturligtvisproducenter och handel skall sköta själva eftersom detär de som har fördelar av det.Låt oss slippa diskutera tillsyn över livsmedelsla-gen, för där är vi överens.Anf. 200 ():Fru talman! När det gäller kontroll av den härmärkningen sade jag tidigare att jag sitter i livsmedel-skontrollutredningen. Det svarade jag ,men jag kan förädla det litet.Vi kommer med vårt utredningsresultat . Vi har i uppdrag att titta över livsmedelskontrol-len och se till att den blir ett effektivare och bättreverktyg för den som skall kontrollera det hela.Som det ser ut i utredningsdiskussionerna nu lutardet åt att kommunerna, som har lokal kunskap ombåde handel, livsmedelsindustri och produktion avolika slag kommer att kunna vara de som skall varakontrollorgan. Verksamheten skall också finansieras.Den kommer att finansieras genom avgifter. Vi hardiskuterat detta med livsmedelsproducenter somfunnits med som experter. Vi skall ta en fortsatt dis-kussion med dem.Det färdiga förslaget finns inte på bordet här i ut-redningen. Det finns naturligtvis inte heller på riksda-gens bord. Det finns heller inte på regeringens bord.Vi sitter i utredningen. Jag hänvisade till utred-ningen för att visa åt vilket håll det lutar . Kommu-nerna får större inflytande över kontrollen. Vi kom-mer att kunna finansiera kontrollen genom avgifter,till nytta för konsumenterna och också för producen-terna.Anf. 201 ():Fru talman! Vi talar förbi varandra litet. EU skallalltså godta den här kontrollorganisationen. Det skallvara en kontrollorganisation som endast skall kontrol-lera att den frivilliga märkningen sker på rätt sätt.Jag har svårt att se att kommunerna skulle kunnavara det organet eftersom kommunerna har så mångaolika uppgifter. Det här handlar egentligen inte allsom livsmedelstillsyn, utan det handlar om tillsyn avjust den specifika märkningen.Det är bråttom. Kontrollorganet måste finnas fär-digt . En utredning skall ju gå på remiss.Det tar innan man kommer med någotsom blir ett förslag. Krävs det inte att det här hanteraspå annat sätt och att det sker några kontakter eller helt enkelt säger att handeln och livsmedelsin-dustrin själva får hantera detta eftersom det är de somhar fördelen av ursprungsmärkningen?Anf. 202 ():Fru talman! Det är möjligt att industrin kan klaradetta själv. Men de har också på sig. Vihar diskuterat frågan i utredningen med departemen-tet. Vi har också diskuterat den i förhållande till EU.Det är den diskussionen som på med. Jag svarade alldeles nyssatt jag inte precis kan säga hur de diskussionerna hargått.Ett och annat gruskorn har hamnat i maskineriet.Det vet jag. Men de gruskornen håller vi på att städabort. Det är min ambition, och tydligen också GudrunLindvalls och ambition, att det här skallfixa sig. Jag tror t.o.m. att det kommer att fixa sig påde här . Jag har gott hopp om framtiden.Tack!Anf. 203 ():Fru talman! Jag vill bara kort säga att från miljö-partiets sida anser vi att det här är något som handelnoch producenterna själva skall stå för eftersom det ärden sidan som har fördelen av den frivilliga märk-ningen.Vi har mycket svårt att se att det här är en angelä-genhet där det skall in statliga medel. Vi kommer intelängre i diskussionen, men det är vad vi tycker.Anf. 204 ():Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Desom det här är viktigast för är ju inte producenterna.De som det är viktigast för att se om märkningenfungerar eller inte är ju konsumenterna. Det är kon-sumenternas krav som skall sättas i främsta rummet.Jag tror att vi kommer att kunna få ettsystem på det här området som också kommer att fallakonsumenterna på läppen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Vissa forskningsfrågorFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU16Vissa forskningsfrågorAnf. 205 PER ():Fru talman! Min huvudfråga i det här anförandethandlar om vem som skall ta det nationella ansvaretför miljöforskningen i . upphör-de nämligen forskningsbudget.Ändå är det som fortfarande harhuvudansvaret för att samhällsviktig forskning blirgjord, att forskningen samordnas och resultaten kom-mer ut.MISTRA, ,som tar över en del av forsknings-projekt och är tänkt som ersättare vad gäller stöden, ären stiftelse och inte en myndighet och har inte hellerförbundit sig att ta på sig hela ansvaret. Det lär intehjälpa att regeringen har utsett styrelsen och att ord-föranden är generaldirektör på . anser att det är viktigt att riksdagoch regering behåller greppet om miljöforskningen.Vem skall ta ansvar för informationen till allmän-heten vid nästa större miljökatastrof i ? Det ärinte längre fråga om om utan när nya miljökatastroferinträffar. Nästa gång vi drabbas av plötsliga och om-fattande till synes oförklarliga dödsfall och sjukdomari faunan och gäller det att myndigheterna intestår svarslösa inför allmänheten.När larmen har gått har Naturvårdsverketgenast kunnat starta utredande forskning. fattasca till miljöövervakning och akutainsatser. På grund av sparkravet 1996 på 200 miljonerkronor har alltså skurit bort så gottsom hela sin forskningsbudget 1998.Man kan också ställa sig frågan, herr talman, vemsom skall ta fram sakinformationen till de mellanstat-liga organisationerna som HELCOM, Östersjönsmiljö, och PARCOM, miljö. hartidigare varit ledande i det här arbetet och medverkattill ett beslut om utsläppsreduktioner av fosfor ochkväve. Hur har regeringen tänkt sig utvecklingen avmiljöforskningen i och vilka egentliga styr-medel har staten?Miljöpartiet har tidigare krävt och upprepar härkravet på vikten av att staten inte frånhänder sig sam-ordnings- och utvecklingsansvaret och bibehåller högkatastrofberedskap m.m.MISTRA skall enligt sina stadgar stödja långsik-tigt strategiskt inriktad och problemlösande forskning,men inget sägs om stöd till akuta och snabba forsk-ningsinsatser.Innebär det att ändå får gå direkttill regeringen och söka pengar? Det är nämligenprecis det som sker nu.En annan fråga som hänger i luften är vad somhänder med den forskning som Naturvårdsverketbedrivit tillsammans med IVL, luftvårdsforskning, och som till hälften finansie-ras av näringslivet.Det har t.ex. gällt att miljöanpassa transporter ellerindustriella rengöringsprocesser.Det finns alltså inga garantier för att MISTRA i ettlängre perspektiv tar ansvar för miljöforskningen.Stödet till forskningen kommer att vara avhängigtsituationen på börsen - och där går det ju upp och nedsom vi vet.I dag finns forsknings- och utbildningsavdelningarvid universitet som har tillkommit tack vare anslag. Denna verksamhet är så viktig attUtbildningsdepartementet borde ta över ansvaret ochskapa garantier för mer stabila arbetsförhållanden. är det tio fasta forskartjänster som hänger i luften.Det motsvarar 18 miljoner kronor.Miljöpartiet anser inte att situationen är accepta-bel. Vi menar att det måste finnas ett klarare statligtansvar vad gäller svensk miljöforskning och dessframtid. kan inte med regeringensneddragningar upprätthålla ansvaret för miljöbevak-ning och akuta insatser. har i mångasammanhang och i stället krävt större sats-ning på miljöforskningen.Det är alltså tre viktiga saker som vi måste poäng-tera här i och med överflyttningen av ansvaret frånNaturvårdsverket till stiftelsen . Det är deneffektrelaterade forskningen. Det finns ingen som taransvar för den. Det är , som integer utrymme för det här. Det är också det nationellaansvaret. Vem tar det? En fjärde punkt är: Vad händermed dessa fasta forskartjänster?Jag tror att det här är oerhört viktiga frågor. Trotsatt vi fattar beslut för treårsperioder - den här gångengäller det 1997-1999 - och att det förenklar behand-lingen av betänkandet, tycker jag att sådana här vikti-ga frågor bara inte får stoppas under mattan ellergömmas. Det är oerhört viktigt - både för oss natio-nellt och internationellt - att ha klara linjer för vemsom har ansvar för den nationella miljöforskningen.Eftersom det inte finns några reservationer så kanjag heller inte reservera mig, herr talman. Jag får nöjamig med det här.Anf. 206 ():Herr talman! Jag har skrivit en motion om läder-hantering och om vilken påverkan kemikalier i lädretkan ha på oss människor och på vår omgivande miljö.Ett särskilt yttrande har lagts fram i utskottet på grundav att den forskning som jag efterlyser i motionenbehandlas i treårsperioder i jordbruksutskottet. Denkommer därför inte att behandlas nu.Jag vill dock ta upp en del frågeställningar i mo-tionen. Läder, som min motion handlar om, garvasmed en hel del kemikalier. Främst handlar det omkrom, s.k. trevärt krom, som används i av alltläder. Ett trevärt krom är allergiframkallande, men detkan omvandlas till sexvärt krom, vilket är cancer-framkallande och allergiframkallande.På grund av att kromet omvandlas till den farligas-te sortens krom vid avfallshantering, tycker jag attläderavfall bör bli klassat som miljöfarligt avfall iframtiden med tanke på allt läder vi använder. Dettabehandlar vi inte , men eftersom det är en vä-sentlig del av mitt motion så vill jag bara nämna det.Pentaklorfenoler, ett konserveringsmedel, har vinu inget förbud mot, men väl begränsningar för, iSverige. I tillåts dock 200 gånger mindre äni . Pentaklorfenoler har använts och användsvid transporter av läder, bl.a. för att förhindra attlädret möglar.Pentaklorfenol används i , och andraländer. På grund av att stora mängder läder importe-ras till får vi också in det hit. Vid garverierhär i landet har konserveringsmedlet minskats, mensvårigheten ligger i att det importeras så mycket hu-dar. Militären har också använt stora mängder pen-taklorfenoler, t.ex. i maskeringsnät som försvaret nuvill ha destruerade. Bränns pentaklorfenoler bildas detdioxiner, vilket är än mer giftigt.Läderavfall - gamla skor m.m. - bränns i allmän-het i avfallshanteringen. Trots att det uppges att pen-taklorfenol inte används, visar undersökning av vårtblod att det rinner i vårt blodomlopp till 25 %.Herr talman! Läder färgas med s.k. azo-färgämnen. Dessa kan omvandlas till ytterst giftigaaminer. Ett tjugotal av dessa är förbjudna i ,men många av våra skor, väskor, bälten och plån-böcker importeras från andra länder, där de här mode-färgerna används.I har en del stora garverier försvunnit,men effekterna för dem som har arbetat i garveriernakvarstår. Det har gjorts studier på dem som börjadearbeta vid tre sydsvenska garverier.Cancer hittades i större antal än vad som var väntatvid dessa undersökningar på över 2 000 personer.Tidigare studier hade visat på en riskökning för sar-kom hos garveriarbetare, men visade den här stu-dien på en trefaldig riskökning av speciellt mjukdels-sarkom.Studier i andra delar av världen har haft skiftanderesultat. Några studier i har visat liknande resul-tat. I och visade det sig att pentaklor-fenol gav cancer. Det är därför angeläget, herr talman,att ytterligare forskning kan initieras. Den storamängd läder som vi använder indikerar detta.Herr talman! Det har skrivits en rapport avKemikalieinspektionen om kemikalier i kläder. Mennär det gäller läder har tanken ännu inte väckts att deti någonting så "naturligt" kan finnas ämnen som göross sjuka. Det är inte enbart garveriarbetare som ärutsatta. Det är också skomakare, handskmakare ochtillverkare av arbetshandskar m.m.Samband mellan lösningsmedel och lungcanceroch mellan läderdamm och cancer i bukspottkörtelnhar observerats. Allergiker som inte tål krom bör integå barfota i kromgarvat läder. De skall helst användaannat läder som inte är garvat med krom.Ty det finns, herr talman, annat läder. Det finnsläder som garvas på ett annat sätt. Det finns vegeta-bilgarvat och barkgarvat läder. Detta läder har entusenårig tradition och görs på ett fåtal garverier iSverige. Barkgarvning tar , och lädret blirinte lika smidigt. Men vi kunde ju vänja oss vid attinte ha klorblekt papper, så varför inte försöka med enmiljövänligare variant?Men behöver vi ta reda på de faror viutsätter oss för alldeles i onödan och öka forskningenpå området.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § betänkande 1997/98:JoU17KärnsäkerhetAnf. 207 ():Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tionen som är fogad till det här betänkandet och sombehandlar kärnsäkerhet. Vad vi tar upp i reservationenär frågan om slutförvaringen av avfallet. Vi tycker attdet är oroande att det har dragit ut så längeinnan man har fått framför allt förstudierna klarabeträffande de platsundersökningar som skall görasinför en slutlig förvaring.Vi tycker att regeringen tillsammans med SKBmåste gå in och driva den här frågan mer aktivt änman har gjort. Vi måste finna lösningar på frågan.Principen finns. Det är frågan om förstudier det gäl-ler. Där tycker vi att regeringen måste bli mer aktiv änden har varit . Därför yrkar jag bifall till reser-vation 1.Anf. 208 ():Herr talman! I det här betänkandet, JoU17 omkärnsäkerhet, anser Moderata samlingspartiet i sinreservation att regeringen måste ta ansvar och vidtaerforderliga åtgärder för att säkerställa slutförvaret avkärnkraftsavfallet. När jag läste motionen och reser-vationen insåg jag inte riktigt vad ville.Men vad jag förstår av inlägg , me-nar att regeringen måste påskynda så attSKB skall kunna slutföra de här förstudierna.När det gäller de här förstudierna behöver inteSKB ha tillåtelse. Man kan gå in i varje kommun i dethär landet och göra förstudier. Det man egentligenhåller på med nu är en stor översiktsstudie över helalandet. Sedan skall man mer kunna gå in i de olikaregionerna och även kommunerna för att göra dessastudier. Man har fått i uppdrag att i första hand kart-lägga den östra delen av landet, men man skall ocksåtitta närmare på hur det ser ut i den södra och dennorra delen.Nu har man gjort förstudier i fem olika kommu-ner. Förstudien i är färdig och den skallman nu granska. Där har man kopplat in exempelvisUppsala universitet. Förstudien i är ocksåklar. Där skall en granskning nu påbörjas. I Oskars-hamn pågår en förstudie.Regeringens ambition och även SKB:s är att manmåste ha förstudier i mellan fem och tio kommunerför att man skall kunna få ett bättre urval när mansedan skall börja proceduren. Jag tycker inte att det ärläge att nu göra någonting åt exempelvis kommunalaveton. Enligt SKB kommer den här processen attinnebära att några beslut om slutförvaring inte kom-mer att fattas förrän om tio . Kd har också ien motion som finns i det här betänkandet skrivit attvi borde ha ett moratorium innan vi fattarnågra beslut.Om vi är överens om allt annat, att SKB sköter dethär bra, tycker jag att vi får ha tålamod. De här för-studierna tar sin tid. Sedan kommer urvalsplatsunder-sökningarna att ta sin tid. Därefter skall man detaljun-dersöka detta. Det sker en mängd olika saker innan vikommer fram till den dag man kan säga att det är denhär kommunen som passar bäst. Då får vi se. Med alltsakunderlag tror jag faktiskt att det blir någon kom-mun som kommer att anta detta, varför inte en kom-mun nere i . tror jag ligger bratill för att kunna fullfölja detta från början till slut.Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan ochavslag på reservationen.Anf. 209 ():Herr talman! Till det här betänkandet har vi fogatett särskilt yttrande angående MOX-bränsle. Att detenbart blev ett särskilt yttrande beror på att miljömi-nistern och den 28 januari 1998har svarat mig i en interpellation respektive fråga iärendet. Hon har sagt att användandet av MOX-bränsle och överlåtelse av plutonium för att låta kärn-kraftsföretag tillverka MOX-bränsle kräver regering-ens tillstånd.Jag menar emellertid att det uttalandet står på lö-san grund. Vad händer om det blir en regering efternästa val som vill att skall vidareutvecklakärnkraften i stället för att avveckla den?Vi i vill hindra framställning avMOX-bränsle efter upparbetning av det utbrändakärnbränslet. Vi vill stoppa eventuell införsel avMOX-bränsle till . Vi anser att aldrigskall producera eller använda MOX-bränsle i desvenska reaktorerna. Vi varnar för slutförvar avMOX-avfall, som är ännu mer komplext än det vanli-ga högaktiva kärnavfallet.I dag behandlas enbart de yrkanden som handlarom kärnavfallet. Men det betyder ändå att vi måste sepå processen före, innan det blir avfall. Det viktigasteär att inte föra in något i en process som vi inte vethur vi skall hantera i slutändan, och dit hör definitivtMOX-bränslet, som blir MOX-avfall.Bakgrunden är denna: Omkring skickadeOskarshamns kraftgrupp, OKG, svensktanvänt kärnbränsle till , f.d. Windscale. Detvar innan staten fattat beslut om direktförvar. I Sella-field har det förvarats utomhus i behållare i närhetenav havet med dess salt och klorider , vil-ket påverkar konditionen hos behållarna. I ett brevfrån det brittiska företaget , med datum den 18mars 1996, sägs det att en del av bränslet läckte redanvid transporten till . "However, we do knowthat some OKG fuel was already leaking when it wastransported to the UK. "presenterades en utredning omförutsättningarna för att återföra det svenska kärn-bränslet från för slutförvaring i utanatt det upparbetas. Då framgick det att det skulle blimycket dyrt att återta de ca 140 tonnen kärnbränsleoch att en omkonditionering hade varit nödvändig.Enligt det ursprungliga avtalet med skallkärnavfallet upparbetas och plutoniet samt uranetdärefter skickas tillbaka till . Halva upparbet-ningen har betalats av OKG. gav regeringenklartecken för en sådan upparbetning. Regeringenbedömde det tydligen alltför dyrt att åstadkomma enförändring av det kontrakt som OKG upprättade1969. Det betyder att det nu finns plutonium iEngland som är svenskägt.Risken finns att plutoniet kommer att användas förframställning av MOX-bränsle, som består av ca 5 %plutonium och uran. tar nämligen Sellafielden ny fabrik i bruk med kapacitet av MOX-bränsle. Om vi jämför med att 1996 produceradessammanlagt MOX-bränsle i hela världen. Nuverkar dessa anläggningar växa upp som svampar urjorden både i öst och väst.Regeringen har som sagt fattat beslut om direkt-deponering i stället för upparbetning efter 1980 ochhar bl.a. skrivit: "Den nuvarande svenska politikennär det gäller använt kärnbränsle är inriktad på direktslutförvaring av bränslet utan upparbetning. Om dettaråder enighet i . Ett av motiven till dennahållning rör frågan om ickespridning av kärnvapenmot bakgrund av att plutonium frigörs vid upparbet-ning. "Men, hör och häpna, gick vd för utoch meddelade att han planerar att söka myndigheter-nas tillstånd för att använda plutoniet som MOX-bränsle. Han ansåg det vara bäst ur ekonomisk, miljö-och säkerhetssynvinkel. Men det är helt fel.Det största och farligaste hotet är möjligheten attframställa kärnvapen av plutoniet. Det har jag nämnt.Men det är också mycket farligt att använda MOX-bränsle, mixed oxide fuel, alltså plutonium och uran.Däremot ser många länder en chans att göra godaaffärer. De argumenterar med att man kan minskaplutoniumberget genom att använda MOX-bränsle.Sanningen är att man brukar köra 1/3 MOX och 2/3vanligt kärnbränsle. Då minskar plutoniet i MOX-bränslet men växer i det andra bränslet. I slutändanblir det mer plutonium, inte mindre när man tar ut detur reaktorn.Två personer som forskar om användningen avMOX-bränsle i lättvattenreaktorer och dess påverkanfick förra årets alternativa . Tagaki, japanen,och , fransmannen, träffades första gången iJapan på en konferens om plutonium. De upptäcktelikheter mellan och beträffande han-teringen av kärnkraftsfrågan och började samarbetamed anledning av skeppningen av plutonium frånFrankrike till . Pagaki vill införa moratorium förJapans plutoniumprogram, vilket fick tillresultat att man håller på att trappa ned plutoni-umprogrammet.Förutom problemet med att köra MOX-bränslereaktorer finns det även här ett avfallsproblem.Fortfarande ligger det utländskt MOX-avfall imellanlagret i i , i CLAB, utan attSKB har presenterat förslag hur skall slutför-vara detta som är farligare än det vanliga högaktivaavfallet.MOX-avfallet har kraftigare neu-tronstrålning än vanligt kärnkraftsavfall. Plutoniumin-nehållet gör det farligare att hantera än vanligt uran-bränsle. Använt MOX-bränsle innehåller avsevärthögre halter än vanligt använt uranbränsle av fleraandra transuraner, t.ex. det extremt långlivade neptu-nium 237 och det ytterst radioaktiva curium 242. Detfinns absolut ingen lösning av detta livsfarliga avfall.Därför skall vi inte framställa ytterligare MOX-avfall900 kg plutonium motsvarar 180 Nagasakibom-ber. Hur skall kunna lösa problemet med detupparbetade kärnavfallet? Vad skall göra med900 kg plutonium? Skall det bli 150 MOX-bränsleelement som OKG kan använda ?Det skulle innebära att reaktorerna måste konstruerasom och ännu mer pengar läggas på en livsfarligoekologisk energiform.Vi i de gröna anser att Oskarshamnskraftgrupp eller något annat svenskt kärnkraftsföretagaldrig skall få tillstånd att producera eller användaMOX-bränsle.Eftersom miljöministern i en interpellationsdebattuttryckt liknande farhågor och åsikter som Miljöpar-tiet i fråga om MOX-bränsle reserverar vi oss inte idetta betänkande. Vi avser dock att bevaka frågan ochatt vid behov återkomma i frågan och på andra sättfölja den.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § betänkande 1997/98:SkU17MervärdesskattAnf. 210 ():Herr talman! redovisade i en rapport att företagsklima-tet i under innevarande mandatperioden blivitsämre. av alla förändringar som Socialdemokra-terna och dess stödparti medverkat till har varit direktnegativa för företagsamheten. Det är i huvudsak för-ändringar inom skatteområdet som bidragit till dennanegativa utveckling.Denna felaktiga inriktning av politiken har lett tillatt massarbetslösheten består och antalet jobb sjunker.En klar majoritet av svenska folket har också i denSIFO-undersökning som publicerades i förra veckanvisat sitt kraftiga missnöje med den förda politiken.Socialdemokraterna och står definitivt inte påmedborgarnas sida. I stället för att vara ombud förfolket uppträder man alltmer som fogdar och skat-teindrivare.Socialdemokraterna och avvisar återigenkravet från oss moderater, folkpartister och kristde-mokrater att företagen inte skall tvingas betala inmoms till staten innan de själva har fått betalt frånsina kunder. Socialdemokraterna och vill inteheller medverka till en återgång till den självklaraprincipen att inbetalningen av moms och andra skatteroch avgifter sker i rätt tid om den görs på förfalloda-gen. Socialdemokraterna och vill uppenbarli-gen inte heller göra något åt den uppenbara likvidi-tetsförsämring som de nya skattekontoreglerna inne-bär för företagarna med regelbundna momsåterbetal-ningskrav.I går fick skatteutskottet information från om de första utfallen av skattekontot. Föratt vara på den säkra sidan hade inte mindre än170 000 företag betalat in sin skatt på närmare 10miljarder kronor en eller för . Det är enfjärdedel av hela momsbeloppet, och det är inte mind-re än av alla de företag som är momsskyldiga.Det är återigen småföretagen som brandskattas på sinlikviditet.Ulla ! Att ni inte lyssnar på opposi-tionen är en sak. Men ni vill inte heller lyssna påsmåföretagarna, som ni säger i er officiellapolitik att det är småföretagen som ni skall satsa påoch som skall skapa de riktiga arbetena framöver.De nya bestämmelserna är så tokiga att även före-tag som regelmässigt har överskjutande ingåendemoms måste särskilt begära deklarationsblanketter,och tiden för återbetalning har förlängts med åtskilli-ga dagar. I kan manläsa följande: "Det här kostar mig en kredit på mellan200 000 och , säger i .