prot · GL0974 · 1998-03-04 00:00:00 — Jag är denförsta att beklaga att det finns ens ett uns av underlagtill dessa händelser. Men att dra slutsatsen att riks-dagsmajoriteten, regeringen och polisledningen skullevara ointresserade är att skapa en motsättning i sam-hället som ingen har någon glädje av.Det vore bra om vi gemensamt kunde fortsätta attangripa problemen. Jag pekar på att det otvivelaktigtär så att polisen arbetar i ett annat klimat än för10-15 år sedan, och det tas till intäkt för att jag skulleursäkta övervåldet från poliser. Jag förbehåller migfaktiskt rätten att själv beskriva den verklighet som desvåra frågorna skall diskuteras utifrån. Jag vill inte fåmig föreskrivet den verklighet som debatten skallgälla. Det är det som försökergöra, nämligen måla upp en verklighet som alla skallacceptera och debatten skall utgå från den. Jag förbe-håller mig rätten att på olika sätt inhämta kunskaperoch erfarenheter kring frågorna och utifrån den faktis-ka verkligheten diskutera dem.Anf. 143 ()replik:Herr talman! Detta är nästa komiskt. Först sägerGöran att jag försöker föreskriva honomnågot slags verklighet. Mitt anförande gick i huvud-sak ut på att presentera en verklighet som ofta inte nårfram till den gemene politikern men som kan drabbagemene man. Sedan talar om denfaktiska verkligheten i motsats till den beskrivningsom jag har gett. Vem är det som försöker föreskrivaverklighetsbilder?Jag var tydlig med att jag tycker att det är olämp-ligt att blanda ihop polisers arbetssituation och poli-sers eventuella kriminalitet. Det är två separata saker.Det gynnar inte polisen att blanda ihop dessa ochdiskutera de två sakerna i ett sammanhang.Göran säger att jag försöker måla uppen motsättning. Den verklighetsbild jag har tagit delav visar att det redan finns en motsättning. Det finnsmänniskor som blir utsatta för klara övergrepp frånpoliser och som inte får göra sig hörda.Av de fall jag har tagit upp har hälften funnits medi medierna, hälften har aldrig funnits med i medierna.Det är människor som har kontaktat mig, människorsom står mig nära. Jag har följt med vid anmälningenav ett av de fall jag har räknat upp. Visst är det här enverklighet som kanske inte villkännas vid, men den finns.Anf. 144 ():Herr talman! Jag har väckt en motion om poli-svåldet. Den motionen behandlas i det här betänkan-det.För mig finns det en form av våld som mångagånger känns värre än gatuvåldet. Det är polisvåldet -våld som jag anser är en skam för rättssamhället.De flesta av oss kommer säkert ihåg tidningsrub-riker som t.ex. "Misshandlad i lagens namn". Mångaav oss har också reagerat starkt på batongslagen iMalmö . Det var en händelsedär flera poliser släpade i väg en hjälplös demonstrantmedan en av poliserna utdelade ett flertal batongslagmot denne.Jag är väl medveten om att medieinslag inte alltidbeskriver hela sanningen, men jag är ändå övertygadom att det förekommer ett oacceptabelt övervåld frånen del poliser.Herr talman! Det är inte acceptabelt att polisersom skall skydda oss medborgare använder sig avövervåld mot någon medborgare. Att de i vissa situa-tioner måste tillgripa våld för att skydda sig självaeller hindra annat våld är en sak. Men de skall inteanvända våld för att ge igen, för att göra någon med-görlig eller för att avreagera sig. Våld är ett felaktigtsätt att lösa de flesta problem.Jag är övertygad om att det är bara några få i enmycket stor yrkeskår som använder sig av övervåld isin tjänsteutövning, men de fallen är ändå oförlåtliga.Det här våldet drabbar, som , främst de svaga i samhället, missbrukare ochkriminella personer, som ingen bryr sig om och somingen lyssnar eller tror på när de reagerar. Från ettbehandlingshem har jag fått beskrivet att det inte allsär ovanligt att personer som kommit in med polist-ransport varit rejält mörbultade. tyckermissbrukarna att de kanske hade sig själva att skylladärför att de var litet stökiga, men behandlingsperso-nalen har ändå sagt att de varit väl mörbultade. Dethär våldet drabbar även ungdomar som protesterar iolika sammanhang.Herr talman! Om vi menar allvar med att vi villmotverka våldet i samhället måste vi även få stopp påpolisvåldet - ett våld utfört av få men som skadar helapoliskåren. Vi måste också få stopp på den kollegialatystnad som gör detta våld möjligt.Det här våldet skapar för många en känsla avmaktlöshet och ger fel signaler till allmänheten. Felsignaler får också batongpoliserna när uppenbartövervåld av polis inte kritiseras av deras chefer. Nå-gon dag efter batongslagen i uttalade en per-son i en TV-diskussion om händelsen "att den varsvår att bedöma eftersom man inte visste vad somföregått batongslagen". Som jag ser det kan våldaldrig få användas i efterskott.Jag anser att all misstanke om polisvåld måste ut-redas av en grupp som är fristående från polisen ochatt poliser som är våldsbenägna måste placeras där deinte kan utsätta någon för övergrepp.Den här frågan är av sådan art att det bör tillsättasen parlamentarisk kommitté för att studera de anmäl-ningar om polisvåld som gjorts under de senaste årensamt följa upp och redovisa hur anmälningarna hante-rats och om de lett till några åtgärder. Den föreslagnakommittén bör också komma med förslag som kangöra att vi får ett samhälle fritt från polisvåld.Fru talman! Avslutningsvis vill jag framföra attjag känner många trevliga, duktiga och hjälpsammapoliser. Ingen skugga skall falla över den seriösadelen av poliskåren.Jag yrkar bifall till reservation 3.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Diskussionen förs från och även från andras sida som om det skulle rådanågon oenighet om att vi gemensamt vill komma tillrätta med övervåld från poliser under tjänsteutövning.Så är ingalunda fallet. De metoder som här anvisas föratt komma till rätta med det här är repressalier. Mandiskuterar repressionssystemet, om det skall utredaspå det ena eller det andra sättet.Jag säger inte att man inte skall ha ett korrektions-eller repressaliesystem om man inte kommer till rättamed allt - det gör man säkert inte om man skall ha enrealistisk syn på det här. Men det väsentliga, som detär angeläget att understryka, måste ju vara urvalet avpoliser till . Där är inriktningen i dagatt vi i det svenska samhället inte har behov av Ram-bopoliser, som de ibland kallas. Den just avslutadeTV-serien var ingen bra beskrivning avden verksamhet som förekommer på Polishögskolan.Det som också är viktigt är fortbildningen ochuppföljningen av polisarbetet, det dagliga och detveckovisa arbetet i den praktiska verkligheten.Det är också möjligt att den nya polislagen, somriksdagen antog , kan skapalitet bättre förutsättningar för att man skall klara av demånga gånger svåra situationer som polisen ställsinför när det gäller att lösa uppgifter och problem,som annars kan övergå i våld och andra händelsersom vi inte accepterar.Jag tycker alltså att man i utbildningen skall ägnamycket mer uppmärksamhet åt händelser i polisarbe-tet än åt enbart repressalieåtgärder.Anf. 146 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att jag har påstått attdet finns en oenighet i den här frågan. Jag har merframfört de åsikter som jag tog upp i min motion närdet gäller polisvåld. Jag tycker att det är viktigt att vifår en fortsatt diskussion om den här frågan, som ärväldigt viktig.När det gäller urvalet till tror jagtyvärr inte att man alltid kan sålla bort de personersom sedan visar sig vara våldsbenägna. Det kan varapersoner som inte klarar av att behärska sig i vissasituationer. Vi måste ju ställa höga krav på dem somskall ha ett så här svårt jobb. Jag håller med om attpolisyrket är svårt, och de utsätts för mycket provo-kation. Men de måste ändå klara av den här biten.Såvitt jag förstår finns det en del poliser som inteklarar av det, och det måste man göra något åt.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Jag tror också att det är svårigheter iurvalsprocessen. Man kan på principiella grunderockså ställa sig tveksam till olika slags urvalsproces-ser. Men det är viktigt att vi har en poliskår där varjeenskild individ klarar av alla de påfrestningar sompolisen utsätts för.Vad jag har försökt säga i det här sammanhangetär att vi borde ägna mycket mer uppmärksamhet åtden sidan av det här problemet än att med kraft slåfast att det behövs ett annat sätt att utreda det över-våld som begås av poliser. För de poliser som harantagits till och sedan har svårigheteratt klara jobbet måste väl polisen kunna erbjuda nå-gonting annat än ett straffsystem. Det är ju det somförespråkas inte bara av utan av övriga reservan-ter, dvs. att det är själva straffsystemet som är detviktiga. Jag har svårt att inse att det är det centrala.Jag tycker att det förebyggande arbetet är mycketmera väsentligt i sammanhanget.Anf. 148 () replik:Fru talman! Det finns andra viktiga bitar i det härockså, som jag tog upp i mitt anförande, bl.a. polis-chefernas roll. Jag uppfattar det så att man ofta för-svarar eller försöker förringa sådana här händelser.Det är allvarligt. Jag tycker att det är viktigt att vifortsätter att föra den här debatten och att vi politikerför den gentemot polisen.Anf. 149 vice talman ():Fru talman! För inte fullt hörde jag attElisa tog upp frågan om de demonstre-rande kvinnor som utsatts för vad man får betecknasom övervåld. Jag har lyssnat till henne nu också. Hon slåss för sina ideal. Hon står upp förrättstrygghet och rättssäkerhet i riksdagen.Det är oerhört viktigt att vi parlamentariker visaratt vi är garanter för rättstryggheten i samhället. Detvänder jag inte mot någon annan.Vi stöttar poliserna och tycker att de gör ett fan-tastiskt jobb. De är kuratorer när de är ute på nätteroch också . De far och räddar liv hos familjerosv. De gör allt möjligt positivt också. Det är viktigtatt lyfta fram det. Men så fort det kommer exempel påatt poliser begått övergrepp mot medborgare som intehaft någon möjlighet att skydda sig måste vi markeraoch fullständigt ta avstånd från detta. Det måste sän-das tydliga signaler till polischefer och ut i samhälletom att vi inte tolererar det. Sedan kan vi diskutera hurvi skall komma till rätta med problemet. Det är enannan fråga, tycker jag.Jag vill stötta i hennes kamp.Hon har stått här . Som vice talman harjag haft anledning att lyssna till henne många gånger.Jag vet att det förekommer övergrepp mot våramedborgare inte bara bland poliser utan också påmyndigheter i övrigt. Medborgarna känner inte rätt-strygghet. Vi har en regeringsform att leva upp till.Där står att varje människa skall behandlas med re-spekt och att alla är lika inför lagen.Det är oroväckande om det är så att människorinte får information. Det fattas beslut, men de fåraldrig veta någonting. Det är sådana saker som viskall försöka reda ut här i . Det får inteförekomma. Det strider mot förvaltningslagen.Anf. 150 ():Fru talman! Jag har inte haft möjlighet att höra li-ka många debatter som vice talmannen. Jag harmycket stor respekt för det som tas upp i dessa sam-manhang. Jag har försökt att betona att det är viktigtoch angeläget. Det finns ingen anledning att inte se påövergrepp från poliser med största allvar. Det kan skeövergrepp uppifrån också på annat sätt. Det behöverinte vara våld. Det kan också vara administrativaövergrepp. Det är naturligtvis utomordentligt angelä-get att vi tar tag i detta.Det jag nu har resonerat om är i första hand självakorrektionssystemet. Det är det som är föremål för ettutskottsbetänkande. Jag tänker också på de korrektivainsatser som kan göras på ett tidigare stadium.När det gäller diskussionen om verklighetsbe-skrivningen vidhåller jag att polisen har en besvärli-gare arbetssituation än vad man hade tidigare.Det är ingen ursäkt för att man begår övervåld ellerfel i tjänsteutövningen, men jag tycker ändå att vimåste konstatera att det förhåller sig på det sättet.Det förändrar inte den beskrivning av verklighetensom har redogjort för. Jag haringen invändning mot den beskrivningen, men jagtycker att man måste se hela verkligheten. Gör mandet ursäktar man på inget sätt övervåld vare sig frånpolis eller från någon annan i detta samhälle.Det är inte riktigt min uppfattning att polischeferskulle vara överslätande i detta sammanhang. Jag kanförstå att det inte är alldeles enkelt för polischefernaatt i TV dagen efter det att det har hänt någontingutanför en porrbutik i säga att polisen gjorderätt eller fel. Utredningen måste naturligtvis avvaktas.Anf. 151 ():Fru talman! Angående polisernas arbetssituationskulle jag vilja läsa upp en del ur ett interpellations-svar från partikollega, nämligenjustitieministern. Hon anför följande: Den enskildepolismannen arbetar ofta i miljöer på samhällets bak-sida, där även en rutinerad polis kan bli illa berördeller provocerad. Detta skall den enskilde polisman-nen klara av utan att överreagera.Det är ett uttalande som jag till fullo instämmer i.Jag har ingen annan uppfattning än justitieministern.Poliser är väldigt utsatta i sitt arbete och har en väl-digt pressad arbetssituation. Men jag vidhåller att deskall klara av sitt arbete utan att överreagera. Detgynnar därför inte de poliser som klarar av detta attdiskutera deras arbetssituation i samband med att mandiskuterar den kriminalitet som vissa enskilda polisergör sig skyldiga till.Göran har också hävdat att vi riktar inoss på repressalier alldeles för mycket i stället för attdiskutera det förebyggande arbetet. Vi har inte pånågot sätt motsatt oss förebyggande arbete - tvärtom.Det vi framhåller är att situationen nu är så allvarligatt vi inte har tid att vänta på det förebyggande arbe-tet. Vi måste ta tag i den situation vi har i dag.Sanningen är att antalet anmälningar av poliser harfördubblats . Det måste vi göra någontingåt - inte om tio år.Anf. 152 ():Fru talman! Jag har också uppfattningen att vi intehar tid att vänta på något förebyggande arbete. Jaghoppas att det pågår eller att det kommer i gångsnabbt. Det är ändå det mest verksamma sättet när detgäller att komma till rätta med polisövervåld ellerpoliser som överreagerar i sin besvärli-ga tjänsteutövning.Om mina inlägg i denna debatt skulle hagivit ett intryck av att jag skulle ha någon ursäktandeinställning till övervåld från poliser eller missgrepp itjänsteutövningen vill jag instämma i det interpella-tionssvar som justitieministern har lämnat. Jag haringen som helst invändning emot vad justitieministerndär har skrivit.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutJuU18 PolisfrågorMom. 1 (översyn av Säkerhetspolisens organisationoch verksamhet)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:271 för utskottet33 för res. 145 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 69 m, 24 c, 18 fp, 14 kdFör res. 1: 19 v, 14 mpFrånvarande: 15 s, 11 m, 3 c, 8 fp, 3 v, 4 mp, 1 kdMom. 5 (interna utredningar inom polisväsendet)1. utskottet2. 3 (v, mp, kd)Votering:259 för utskottet48 för res. 31 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 24 c, 18 fpFör res. 3: 19 v, 15 mp, 14 kdAvstod: 1 sFrånvarande: 14 s, 9 m, 3 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdMom. 8 (skärpning av vapenlagstiftningen)1. utskottet2. 5 (c)Votering:282 för utskottet22 för res. 545 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 146 s, 71 m, 1 c, 18 fp, 18 v, 14 mp, 14kdFör res. 5: 20 c, 1 v, 1 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 6 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdErik och (båda c)anmälde att de avsett att rösta ja men markerats haröstat nej.Mom. 9 (vapenhandlartillstånd)1. utskottet2. 6 (m)Votering:235 för utskottet71 för res. 643 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 24 c, 18 fp, 19 v, 15 mp, 14 kdFör res. 6: 71 mFrånvarande: 16 s, 9 m, 3 c, 8 fp, 3 v, 3 mp, 1 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang vid arbetsplenum onsdagenden 11 mars.11 § Inkomstskatter, fastighetsbeskattning,m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU15Inkomstskatter, fastighetsbeskattning, m.m.Anf. 153 ():Fru talman! Svenska låg- och medelinkomsttagarebetalar världens högsta skatter. Jag är uppriktigt oroadöver att den utvecklingen inte är på väg att brytas utani stället accentueras. Jag är oroad för att alltfler ham-nar i bidragsberoende och inte får utrymme för attgenom egna insatser kunna påverka sin vardag. Imånga fall är det så att två inkomster i en familj interäcker för att klara de löpande utgifterna. Skatternahar blivit den största hushållsutgiften. Låt mig ta ettexempel: I en familj där en person tjänar 16 600 kroch den andra blir den totalaarbetsersättningen ca 422 000 . Familjen fårendast behålla . Det är ett exempel ur var-dagen som visar dagens orimliga system.Frågan är: Leder inte detta, fru talman, till att före-trädare för socialdemokraterna åtminstone bordebörja fundera på om det verkligen kan fortsätta på dethär viset?Det betänkande vi nu diskuterar innehåller i stortsett samma skattefrågor som vi behandlade i anslut-ning till budgetpropositionen. Det hindrar inte att detfinns ett värde i att åter här i utnyttja tillfäl-let att redovisa vilken syn vi har på medborgarensställning i förhållande till staten.Vi moderater står på medborgarnas sida. För ossär sänkta skatter i första hand en fråga som angårmedborgarna, var och en av dem. Människor bliralltmer intrasslade i ett system med rundgång mellanskatter och bidrag, som det är svårt att ta sig ur. Menvi måste bryta denna ordning. Fler borde inse detorimliga i att den genomsnittlige socialbidragstagarenbetalar mer i skatt än vad han eller hon får i bidrag.Hörde fru talman detta? Det är alltså så att den ge-nomsnittlige socialbidragstagaren betalar mer i skattän vad han eller hon får i bidrag. Ett av målen medsänkta skatter är att den som är i behov av bidrag inteskall behöva betala skatt och vice versa. Jag är förvå-nad över att fler inte säger sig kunna omfatta dennauppfattning.Fru talman! Vi måste ändra vårt skatte- och bi-dragssystem så det blir möjligt för medborgarna attsjälva påverka sin situation genom eget arbete, ochsom dessutom gör det möjligt att fler arbeten skapas.I den senare övergripande frågan visar forskning-en på ett samband mellan sänkta inkomstskatter ochtillväxt i ekonomin. vid i presenterade förnågot år sedan i en avhandling uppgifter avseendetillväxten i 23 till1990. Hon fann ett signifikant samband mellan skat-testrukturen och graden av tillväxt. Ju större andel avdet totala skattetrycket som består av personlig in-komstskatt, desto lägre tillväxt i de undersökta län-derna.Det finns även andra skäl som talat för att sänktainkomstskatter måste prioriteras. Jag menar att löne-bildningen påverkas positivt genom sänkta skatter.Arbetskraftskostnaderna kan hållas nere samtidigtsom löntagarna får större eget ekonomiskt utrymme.Jag vill dock fortsätta debatten med fokus på denenskilda människan. Vid det här laget är kanske detbrev från fyrbarnsmamman i Linköpingstrakten tillCatharina på rätt känt, men detförtjänar att upprepas. citerar ur brevet i enartikel på DN debatt . Fyrbarnsmam-man skrev:"Egentligen borde man låta bli att kämpa som mangör och strunta i allt och bara leva på socialbidrag. Dåskulle vi få det lugnare, mysigare, inte så stressigt ocharbetsamt, och på köpet skulle vi få bättre ekonomi".Längre fram skrev hon: "Är det inte dags att vi protes-terar? Mot punktskatter, egenavgifter, fastighetsskatt,moms och alla andra avgifter som urholkar vår eko-nomi. Det är inte klokt att heltidsarbetande familjerinte får ekonomin att gå ihop".Catharina gör bedömningen att de senasteårens skattehöjningar har påverkat vanliga familjersekonomi mer än de senaste årens bidragsminskningar.Det intressanta är dock att den bedömningen gör ävenregeringen. I budgetpropositionen skrevregeringen:"Medelinkomsttagaren har träffats relativt setthårdast. betalade man i genomsnitt ungefär38 netto mot ca 1997.Detta beror främst på de höjda skatterna. De arbetslö-sa som grupp har också fått minskat nettobelopp,minskningen är , vilket till största delenberor på ökade skatter. Låginkomsttagarna fick 1991mer sociala transfereringar än vad de betalade i skat-ter. Detta förhållande har ändrats 1997 så att derasnetto är negativt. Låginkomsttagarna erhöll i genom-snitt ca , men 1997 får de i stäl-let betala ca ".Alla som arbetar, inklusive lågavlönade och del-tidsarbetande som grupp, betalar alltså mer i skatt ände får i bidrag.Frågan är: Ställer upp på be-skrivningen i budgetpropositionen? Tycker AnitaJohansson, som i det här betänkandet för socialdemo-kraternas talan, att detta är en rimlig och bra ordning?Jag tycker, fru talman, att vi måste ändra på dennaordning. Vi måste sänka inkomstskatterna.I betänkandet, SkU15, refereras och behandlas enlång rad moderata motioner, som beskriver hur dettaskall gå till. Det har också beskrivits från denna talar-stol . Min argumentation tar främst sikte på att visa nödvändigheten av enförändring. Jag vet att socialdemokraterna kommer attavslå våra motioner . Men måste välinsikten om nödvändiga förändringar sprida sig även iregeringspartiet.De moderata inriktningen på skattepolitiken re-dovisas under mom 1, reservation 1, en reservationjag härmed yrkar bifall till.Låt mig så ta upp två av de skattefrågor utöver deallmänna inkomstskatterna som behandlas i betänkan-det. Först till fastighetsskatten.De förödande konsekvenserna av den höga fastig-hetsbeskattningen är känd för alla. haremellertid möjlighet att sänka boendeskattenmed omedelbar verkan. Beslutet lär väl fattas först påonsdag efter vad vi hörde , men då får ju ledamö-terna tid att tänka på detta ochbegrunda möjligheten att sänka fastighetsskatten då.Jag yrkar därför, fru talman, bifall till reservation10 under mom 4. Vinner detta förslag bifall kommerfastighetsskatten att sänkas från till medverkan . Inte tomma ord utan kon-kret handling.Vi måste emellertid gå vidare när detgäller sänkning av fastighetsskatten och successivtsänka den så att skattesatsen åtminstone i det kortaperspektivet landar på . Underlaget för skattenskall begränsas genom att markvärdet tas upp endasttill hälften. För en del fastighetsägare minskas ocksåskatten genom kombinationen med vårt förslag attslopa förmögenhetsskatten. bör fastighetsskat-ten avskaffas helt.När det gäller förmögenhetsskatten kan den nyalagstiftningen bara betecknas på ett sätt: Den är ab-surd. Låt mig ta ett exempel. Ett pensionärspar kanskeägt en mindre fastighet , där de bor. Områdethar med tiden blivit som det heter attraktivt. Kanskeligger taxeringsvärdet på 1 500 000 för ett förhållan-devis enkelt hus. Inga lån finns, fastigheten är amorte-rad. En sparad slant kan det finnas. Någon aktiefondpå sammanlagt gör att paret får betalaförmögenhetsskatt, pengar man får ta av kapitalet.Pensionen kanske går till dagliga utgifter. Har manotur kanske man inte har något kapital alls, som i dethär exemplet, utöver pensionen. Men sedan kommerdet märkliga. har regeringen sett till att deca 25 rikaste familjerna i landet slipper förmögenhets-skatt på sitt aktieinnehav.Bland landets 75 största privata aktieägare finnsdet familjer med miljardinnehav som slipper förmö-genhetsskatt. Men mitt pensionärspar får betala dennaskatt. Det var denna fördelningspolitik iSundsvall jublade över. Jublar även den här fördelningspolitiken?Förmögenhetsskatten måste bort för alla. Det ärden slutsats vi kan dra av detta. Den fungerar heltenkelt inte i en global ekonomi. Den motverkar ochskadar företagande och entreprenörsanda. Den slårockså mot vanligt folk utan betydande tillgångar. Vifår inte glömma att över 400 000 svenskar betalarförmögenhetsskatt. Många av dem gör det på grundav taxeringsvärdena. Men socialdemokraterna ser tillatt de mest förmögna slipper betala skatt.Fru talman! Det finns flera moderata reservationeri betänkandet. Vi står naturligtvis bakom samtliga.Mina yrkanden begränsas till vad jag har sagt.Men jag skulle likväl vilja pröva talmannens väl-vilja för att få medborgarperspektivet i centrum.