prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Vad anser ni socialdemokrater?Även i uttryckte enviljeinriktning angående detta under ett av våra sam-manträden. Vad anser om det?Trots att färdigställdes redan undervåren har inte något förslag kommit från regeringen.När kommer något konkret förslag? Även i budget-propositionen anförde regeringen att arbetet med attbekämpa narkotikamissbruket måste fortsättningsvisbedrivas med ökad intensitet. Varför har ingentingskett under förra mandatperioden?Fru talman! Vi har dock i samtliga partier en ge-mensam nämnare, nämligen att anstalterna skall blidrogfria. Men på vilket sätt skall vi uppnå målet? Härär vi inte överens. Vi måste börja någonstans. Detsade också i sitt anförande. Därför harvi moderater framhållit i vår motion att som ett kort-siktigt mål skall det finnas en drogfri anstalt i respek-tive kriminalvårdsregion - det är inte mycket att be-gära - för att sedan kunna starta så många drogfriaanstalter i hela landet. Försök har gjorts i landet, mentyvärr har man misslyckats av olika anledningar.En anledning kan ha varit att någon har "flippatut" och inte har kunnat hålla sig drogfri. Det är käns-ligt när det finns andra som är beroende och som lättkan halka in i missbruk igen. Då måste vederbörandeanstalt få hjälp med att flytta personen så att det drog-fria programmet inom anstalten kan fortsätta.Här vill jag personligen framhålla att man inomkriminalvårdsledningen inte har stöttat de enskildaanstalterna. Inställningen har varit och är fortfarandeatt varje anstalt får ta hand om sina egna problem.Det har jag fått bekräftat av personal som har försöktatt skapa drogfria fängelser.En annan allvarlig anledning till att man inte harlyckats är att det numera ofta är överbeläggning. Detfinns för få anstaltsplatser. Det går inte längre attdifferentiera de intagna till olika fängelser. Det ut-skottsmajoriteten säger stämmer inte alls, nämligenatt kriminalvården bekämpar narkotikamissbruket ianstalterna genom att differentiera de intagna. Det fungerar inte.I det sammanhanget vill jag ta upp ett problemtill, vilket också tog upp ,nämligen det nya platsplaneringssystemet som skallutgå från häktena. Det fungerar inte alls tillfredsstäl-lande. Den nya datatekniken innebär att man skallkoda in hur en person lämpar sig för det ena ellerandra stället. Nej, det handlar om den personligakontakten, att ringa till varandra. Människor är olika,även de bästa. Vi får hoppas att tekniken utvecklasbättre.Jag vill understryka vikten av de problem somfinns, att det inte går att avveckla fängelseplatser -som ni socialdemokrater faktiskt har genomdrivit. Viser konsekvenserna i dag.Kia tog upp i sitt anförande vissaproblem inom rättsväsendet och bl.a. inom kriminal-vården. Hon sade att det hade skett en för häftig ned-läggning av häkten och anstaltsplatser och så exemp-lifierade hon med vad som hade hänt i . I detreplikskifte som följde frågade varförinte och har agerat ifrågan och försökt att få mer pengar till kriminalvår-den. Men var så upptagen i debattenmed att ha egna tolkningar av familjebegreppet atthon glömde besvara . Jag kanske kan fåett svar.Anf. 197 (mp) replik:Fru talman! Vi vill alla ha drogfria anstalter. Detfinns ingen skillnad där. Vad är då problemet?Det är ett problem att det är trångt på anstalternajust . Det är helt riktigt. Jag har iakttagit problemet.I mina hemtrakter finns en anstalt just för intagnasom är särskilt motiverade att komma till en anstaltdär de kan bli av med sitt drogberoende. Men haräven andra fått placeras där.Men pågår ett intensivt arbete inomkriminalvården. Även om arbetet går långsamt såpågår det ändå. får vi en rapport om tillstån-det. Det kan variera, eftersom de intagna varierar i sittmissbruk. Men vi kan se en ökning. Jag tycker ocksåatt det är angeläget att pröva nya vägar om vi ser attvi inte kommer fram.Jag skall noga analysera nästa års rapport medstatistik och kanske föreslå en försöksverksamhetmed anstalter med mycket stränga regler. Vi kan inteinföra glasruta så plötsligt utan noggranna analyser avvad det innebär. Det sociala klimatet har betydelse,att kunna få besök och må bra. Det har betydelse föratt komma vidare och avsluta ett missbruk. Det är inteså enkelt att bara hårda tag gäller. Det är så komplice-rat.Men jag håller med om att vi måstekomma med nya förslag och titta på de rapporter somskrivs om vad som händer inom kriminalvården.Anf. 198 () replik:Fru talman! Nej, det skall inte vara hårda tag. Mendet är bra för vissa interner. Det finns många som villkomma in på drogfria fängelser. Det finns de internersom hellre sitter kvar på häktet än att komma ut påfängelserna såsom förhållandena är just nu.Vi måste få fler platser, . Vi måstese till att få mer pengar till kriminalvården. vet att vi moderater kommer att av-sätta ett par hundra miljoner till kriminalvården. I årblev det . Fr.o.m. nästnästa år blirdet 200 miljoner kronor.Var står och ? Ni kaninte göra saker om ni inte skjuter till pengar. Jaghoppas att jag får svar på frågan nu.Anf. 199 (mp) replik:Fru talman! Det här gäller inte enbart pengar. Detgäller inriktningen och komma fram med en försöks-verksamhet. Det har inte bara med pengar att göra.Jag markerade tydligt när vi behandlade fråganom nedläggning av häkten och anstalter att jag varrädd för att det skulle bli för häftigt. Jag motsatte migden stora nedskärningen. Men man kan inte här iriksdagen - det vet alla - gå in och bestämma i detalj.Det får vi ofta tillrättavisningar om. Man får lita påatt myndigheten ser svårigheterna och inte går förlångt i besparingar.Tyvärr kan jag i efterhand konstatera detta. Menjag kunde inte lägga mig i arbetet i Kriminalvårdssty-relsen. I efterhand kan jag erkänna att det blev förhäftigt.Vi får utvärdera dessa rapporter för att se hur viskall komma framåt. De kommer att presenterasårligen av kriminalvården.Anf. 200 () replik:Fru talman! Då undrar jag, : Varskulle de ha tagit pengarna? Den stora kostnadsdeleninom kriminalvården är ju anstaltsplatserna. Eftersomdet kommer ett protokoll, som är offentligt, skulle jagvilja veta var vi kan leta upp där det står att har gjort markeringar och motsatt sig dessanedskärningar av antalet häktesplatser. Det vore braför oss att veta detta, så att vi kan ta del av det.Anf. 201 () re-plik:Fru talman! började sitt anföran-de med att säga att man får använda narkotika på våraanstalter. Det får man väl inte! Det är ju kriminellt ihela , och då må det vara kriminellt på an-stalterna också. Såvitt jag vet är inte anstalterna nå-gon frizon bara därför att det är kriminella narkoma-ner som finns där inne. Vårt samhälle ser redan nu utså att det är förbjudet att använda narkotika var manän är i Sverige.I fråga om hur man skall komma till rätta med dethär tror jag att partierna kanske skiljer sig åt. Det ärjätteviktigt att vi kommer fram till någonting som göratt det blir tryggare. Som säger,måste människor som vill vara i en drogfri miljö fårättighet att vara det. Där är vi överens.Jag tror att det handlar om en helhetssyn, sombl.a. Vänsterpartietssyn på det här är att man måste föra en socialpolitikpå så sätt att man förhindrar att det i slutändan blir såatt narkomaner hamnar på anstalt. Ett sätt är att läggamer resurser på barn i riskzon, t.ex. barn till missbru-kare. Det är klart utforskat att barn till missbrukare imycket större utsträckning hamnar i svåra situationernär de blir stora. Då måste man kunna börja med attlägga mycket mer resurser på barn, så att man motarolle i grind.Anf. 202 () replik:Fru talman! Nej, inte får man använda narkotikapå fängelser. Men det förekommer ju. Det är inte sålite narkotika på fängelserna, och det är det som ärden stora frågan. Det är ingenting som händer. Manklarar inte av att brottas med de här problemen ute påfängelserna. får man dessutom personalminsk-ningar. Det är därför vi föreslår att alla medel skalltas till för att nedbringa risken för att det kommer inmer narkotika på fängelser.Jag kan tala om att det finns åtskilliga mammorsom kommer till fängelserna till sina söner och gerdem narkotika för att de tycker synd om dem. Detvore inte dumt om det fanns en glasruta för att skiljamamman och sonen åt, om de inte klarar att träffavarandra under andra former.Jag vill tala om för att vi gångpå gång har föreslagit olika sanktioner. får manutnyttja utöver fängelsestraffet omman har positiva urinprover. Man kan också införaandra sanktioner och åtgärder och straffa inne i fäng-elset. Men det är ingen som vill lyssna på dem somtalar om de olika metoderna. måste vi sätta nedfoten. Det kräver vi moderater.Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Att vi måste sätta till klutarna på allahåll när det gäller drogfria anstalter är vi överens om.Jag har jobbat med narkomanvård och troratt jag har lite på fötterna när jag säger att det inte ärså enkelt som att sätta in tvångsåtgärder. Jag menaratt man måste hitta många olika saker. Jag tror att vikommer att kunna komma fram till bra resultat till-sammans. Jag är inte alls främmande för att hitta nyasätt. Jag vet inte hur det är med glasrutor - jag harinte tänkt färdigt just om den biten. Det är ett sätt, ochförmodligen finns det många fler sätt som kan blieffektiva.Behandling tror jag på i läng-den. Annars är det bara tillfälliga sätt, som inte lösernågra problem. Det blir återfallsbrottslighet, ochsedan har man inte lyckats någonstans i alla fall i detlånga loppet.Anf. 204 () replik:Fru talman! Det är bara det att vi har försökt pekapå en modell, , och vi tycker måste börja någonstans. Jag sade tydligt att allapartier har en gemensam nämnare, nämligen att vi äröverens om att det skall vara drogfria fängelser. Mendet handlar om vägen dit. Då har vi en modell, därman till att börja med skall ha ett drogfritt fängelse irespektive kriminalvårdsregion. Vi tycker inte att detär att begära för mycket. Man måste börja på denvägen.Jag håller med om att detmåste vara en bättre behandling i fängelserna också.Vi har väckt en del motioner som man inte har kunnatgå med på fullt ut, så vi får väl komma tillbaka meddem. Det handlar om övergången från det att manbörjar med behandlingen i fängelset och sedan fort-sätter ute på andra behandlingshem. Där finns andraekonomiska hinder, där det är två olika huvudmän,dvs. kriminalvården och kommunen, som ofta sätterhinder i vägen för den enskilde så att han inte kan blibehandlad.Anf. 205 ():Fru talman! Vi debatterar nu justitieutskottets be-tänkande nr 1, som bl.a. handlar om kriminalvården.Kriminalvårdens huvuduppgifter är att verkställapåföljderna fängelse och skyddstillsyn, att ansvara förövervakningen av villkorligt frigivna och för verk-samheten vid häktena samt att utföra personutred-ningar i brottmål. Fr.o.m. ansvararkriminalvården också för verkställighet av samhäll-stjänst när en villkorlig dom har kombinerats med enföreskrift om samhällstjänst.Kriminalvården svarar också för transporter avpersoner som skall avvisas eller utvisas från Sverige.Ett övergripande mål för rättsväsendet och där-med också för kriminalvården är att tillgodose denenskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Kriminal-vården skall upprätthålla en human människosyn, godomvårdnad och ett aktivt påverkansarbete. Respektför den enskildes integritet och säkerhet skall iakttas.Verksamheten skall inriktas på att motverka återfall ibrott.När det gäller frågan hur verksamhetsmålen upp-fylls anser utskottsmajoriteten att det är bra att meto-der har tagits fram för att kvalitetssäkra de brotts- ochmissbruksrelaterade programmen.Det är angeläget att kunna utvärdera effekterna avverksamheter, och därför bör sådana metoder ytterli-gare utvecklas.Utskottsmajoriteten anser, i likhet med regering-en, att satsningarna på de psykiskt störda intagnamåste förbättras och att regeringen fortlöpande böröverväga åtgärder som kan förbättra situationen fördessa.Fru talman! När det gäller frigivningsförberedel-serna står det helt klart att kriminalvården även ifortsättningen måste prioritera insatser som medver-kar till att underlätta den dömdes övergång till ett liv ifrihet. Särskilt gäller detta de långtidsdömda. Detta ären av de viktigaste uppgifterna för kriminalvårdenoch ett väsentligt led i det brottsförebyggande arbetet.I detta sammanhang vill utskottsmajoriteten ocksåframhålla att den intagnes möjligheter till kontaktmed exempelvis familjen är av mycket stor betydelse.Här finns ett samband med möjligheterna att ta emotbesök.Fru talman! Jag har för avsikt att uppehålla miglite vid frågan om narkotikasituationen i anstalterna.Det är också en fråga som tas upp i flera motioner.Utskottsmajoriteten vill betona vikten av att fäng-elserna är och skall vara drogfria. Denna målsättninghar betydelse inte bara för de intagna som har miss-bruksproblem utan även för de intagna som inte ärmissbrukare. Fängelsemiljön måste vara drogfri ocksåav hänsyn till de barn som besöker en förälder somsitter i fängelse. Behovet av åtgärder mot narkotikan ianstalterna accentueras dessutom av att en allt störreandel av de intagna är narkotikamissbrukare.Mot den angivna bakgrunden är det enligt ut-skottsmajoritetens mening positivt att kriminalvår-dens insatser mot narkotikan ökat; visitationerna harblivit fler, och andelen av de intagna med missbruks-problem som deltar i olika behandlingsåtgärder harökat.Vi noterar med tillfredsställelse att det numeraockså görs en redovisning av drogsituationen i an-stalterna.När det gäller motionsönskemålen om åtgärdermot narkotikan kan utskottsmajoriteten konstatera attdet pågår ett arbete inom kriminalvården som syftartill att bekämpa narkotikan i anstalterna. Vissa förslagsom syftar till att öka kontrollen finns redan i , och ytterligare förslag kan förväntas inomkort som ett resultat av . Vilkaåtgärder som kan vara lämpliga bör emellertid denbearbetning som pågår få utvisa. Det är angeläget attredan befintliga och kommande förslag bearbetasmed skyndsamhet. Vi utgår från att regeringen nogaföljer arbetet och fortlöpande överväger vilka ytterli-gare åtgärder som krävs för att effektivisera bekämp-ningen av narkotikamissbruket på anstalterna.Fru talman! Det krävs stora insatser av kriminal-vården på detta område. Det kan t.ex. inte accepterasatt en person börjar missbruka narkotika under enanstaltsvistelse. Personalen inom kriminalvårdenmåste ha den kompetens som behövs för att upptäckatendenser till missbruk och för att ge de intagna detstöd som krävs för att hejda en sådan utveckling.Fru talman! Personligen vill jag också framhållaatt våld föder våld. Eftersom den som själv utsatts förvåld som barn löper större risk att använda våld somvuxen måste kampen mot våldet börja i mycket tidigålder. Här spelar föräldrarna en central roll, och dehar självklart det primära ansvaret för sina barn. föräldrar klarar inte detta fullt ut och behöverdärför stöd i sin föräldraroll. Avsaknaden av godafamiljeförhållanden måste också kompenseras påandra sätt. De barn och ungdomar som gör sig skyldi-ga till brott tillhör också ofta den grupp som har störstbehov av stöd och hjälp.Familjen är viktig, men vi har olika förutsättning-ar här i livet. Barn föds till olika förhållanden, iblandi splittrade familjer, ibland i familjer som har miss-bruksproblem. Vi måste därför driva en välfärdspoli-tik som gör att vi stärker de barn och ungdomar somhar en särskilt utsatt situation. Detta sammanhållnaperspektiv får man inte glömma bort i den kriminal-vårdspolitiska debatten.Fru talman! Kriminalpolitik är en del av välfärds-politiken. Välfärdspolitik i form av åtgärder för attöka den sociala tryggheten och kriminalpolitiskaåtgärder med respekt för den enskildes integritet ochsäkerhet måste gå hand i hand om vi skall vara fram-gångsrika i vår brottsbekämpning.Vidare vill jag personligen också framhålla attkriminalvården måste bygga på en helhetssyn. Detgår inte att bekämpa brottsligheten enbart med polis-resurser, straff och krav på hårdare tag. Man måsteockså se till brottslighetens orsaker och vara hård motde faktorer som gör att människor begår brott.Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 6och på övriga punkter till utskottets hemställan samtavslag på övriga reservationer.Anf. 206 () replik:Fru talman! Det säger låter väl-digt bra, och man hade önskat att det hade varit sant.Jag gjorde mitt första besök på fängelse för någraveckor sedan. Tyvärr stämmer inte verkligheten meddet han säger. Det är det som är så tråkigt.Det aktiva påverkansarbetet för de intagna blir detinte mycket av med den personalbrist som råder.När det gäller dem som mår psykiskt dåligt villjag säga att på det fängelse som jag besökte hade mantagit bort hälften av psykologtjänsterna, och där fannsinte stora utrymmen för att påverka den saken.När det gäller kontakt med familjen kan jag be-rätta att besöksrummen där var upptagna av interner.Det fanns alltså ingen möjlighet till kontakt medfamiljen - tyvärr!När det gäller drogfriheten, som vi har debatterattidigare här, vill jag säga att det är jättestora svårig-heter att klara av situationen, inte minst med tanke påpersonalbristen.Man skulle alltså ha önskat att det hade varit somYilmaz Kerimo sade här, men så är det inte i verklig-heten.Anf. 207 () replik:Fru talman! Vi måste lita på att de uppgifter vi fårär sanna. Det kan finnas brister - det får man i så fallutvärdera och åtgärda.Det pågår ett arbete för att förbättra även för demsom är psykiskt störda. Samarbetet mellan olikamyndigheter måste fungera bättre. Här måste ocksåsjukvårdshuvudmännen komma in, så att det fungerarbättre för de psykiskt störda.Anf. 208 () replik:Fru talman! Jag tog exempel från ett fängelse därman hade haft två psykologtjänster. Man tog bort denena psykologtjänsten och har den andra kvar. Ochdetta gällde då en anstalt med sexualförbrytare, därdet är ännu mer befogat med sådana tjänster. Verk-ligheten är alltså en annan. Man hade önskat att dethade varit som säger, men här finnsmycket jobb att göra.Anf. 209 () replik:Fru talman! Vi är i alla fall överens om att de be-höver hjälp och att man måste kunna hjälpa dem pånågot sätt. Att det har förekommit att man har skuritned antalet tjänster kan jag inte kommentera, efter-som jag inte är insatt i det. Men det är viktigt att vi äröverens om att de behöver hjälp. Då får man se till attde resurser som finns också används.Anf. 210 () replik:Fru talman! - ursäkta om jag inteuttalar ditt namn riktigt, men du vet ju vem jag talartill - sade att vi måste lita på att de uppgifter vi får ärsanna. Jag vet inte om hade möjlighetatt vara med när vi i utskottet fick en redovisning avKriminalvårdsstyrelsen. Då visade man en overhead-bild som redovisade hur narkotikasituationen ute påde olika anstalterna såg ut. De rapporterna skall åter-komma , och jag hoppas nu att man gör någotåt det, så att det inte bara blir någon typ av börsnote-ringar som går upp och ned av hur det ser ut på våraanstalter.Jag tycker att den majoritetsuppfattning som Yil-maz Kerimo återgav och som också står att läsa pås. 42 i betänkandet är lite märklig. Där sägs det:"Utskottet vill i likhet med tidigare uttalanden inled-ningsvis betona vikten av att fängelserna är och skallvara drogfria." Påstående att de är det stämmer jualltså inte. Men ändå ställer ni er bakom en sådantext. Hur vill ni från majoritetens sida förklara det?Det som står där är ju bluff och båg.Anf. 211 () replik:Fru talman! Visst har vi fått rapporter på ut-skottsmötena. Då har man också sagt att insatser är pågång. Man jobbar mycket hårdare med kontroller.Som jag sade i mitt anförande är arbetet på gång föratt anstalterna skall bli drogfria. Det är i alla fall vårsträvan att de skall vara drogfria. Om det förekommerbrister får man jobba med dem. De skall bli bättre,och de skall vara drogfria.Anf. 212 ():Fru talman! I debattens sista självande minutertänkte jag ägna vår minsta och yngsta myndighet -- några ord. Det övergripan-de målet för myndigheten är att främja brottsoffersrättigheter och intressen. Den skall pröva ärenden ombrottsskadeersättning och ärenden om bidrag frånBrottsofferfonden. Efter att ha verkat börjarman närma sig den uppsatta målsättningen om att70 % av inlämnade brottsskadeärenden skall hand-läggas , detta trots att ärendemäng-den har ökat väsentligt.En annan viktig uppgift för myndigheten är attsprida information och kunskap om brottsoffers rät-tigheter.För brottsskadeersättning finns i budget för 1999avsatt . Det mesta utbetalas som ersätt-ning för personskador.Brottsofferfonden finansieras, som , av den som dömts till fängelse. Han eller honåläggs att betala en avgift på . Den som verk-ställer straffet med den s.k. bojan betalar vanligtvis enavgift på per dag, dock högst . T.o.m.oktober hade det inkommit 13,3 miljoner kronor.Fondens pengar användes till olika projekt efteransökan. var det den sista för-delningen för året. Då hade totalt 78 projekt fåttpengar till ett belopp av . De allraflesta projekten har någon anknytning till kvinnojou-rer eller brottsofferjourer.I reservation 10 från m, kd, c och fp anser man attavgiften till Brottsofferfonden är för låg. Man villhöja den till och alltså förstärka fonden.Brottsofferutredningen lämnade, som , sitt betänkande , därdet föreslås att det skall ske en höjning. Remisstidenför den utredningen utgick , och arbe-tet har påbörjats på departementet. Det kommer attså småningom utmynna i ett förslag från regeringen.I statuterna för Brottsofferfondens användning hardet funnits en förordning om att Brottsofferfondensmedel inte får användas till löpande verksamhet, dvs.till anställd personal eller lokaler. Brottsofferutred-ningen föreslår emellertid att stöd även skall kunnages till detta, och därför har medel anslagits frånregeringen till två försöksprojekt.Det ena avser ett länsprojekt där en länsassistentskall arbeta för brottsofferjourerna i två län som intehar egen brottsofferassistent. Den kommer att förläg-gas till Södertäljetrakten. Det andra projektet förläggstill och skall drivas av Brottsoffermyn-digheten. Där skall en samordnare verka för ett ökatsamarbete mellan ideella organisationer verksammainom området, men även som resurs för brottsoffer.Det skall bli mycket intressant att följa projektensverksamhet.Fru talman! Brottsoffer var länge en undanskymdgrupp i vårt samhälle som rönte väldigt liten upp-märksamhet. De har frågornaemellertid förts upp på dagordningen. Olika försöks-verksamheter pågår i vårt land. Jag kan nämna detRagnwi Marcelind tog upp om stöd för vittnen i dom-stol - det pågår på flera ställen - och en mängd andraförsök. Vi kan alltså glädja oss åt att det skrider fram-åt, men fortfarande finns naturligtvis väldigt mycketatt göra.Jag kan garantera att även vi social-demokrater står på brottsoffrens sida.Fru talman! Med detta instämmer jag i det yrkan-de som har gjort.Anf. 213 () replik:Fru talman! sade avslutningsvisatt hon gladde sig åt framstegen. Jag vill också ut-trycka min glädje över att få lyssna på något som mannästan kan kalla en lovsång till Brottsoffermyndig-heten och Brottsofferfonden från . Det visar förmåga att tänka om. När vi skapadeBrottsoffermyndigheten och Brottsofferfonden underde borgerliga regeringsåren var det inte riktigt såpositiva tankegångar.Jag har stor respekt för var och en som ändraruppfattning. Detta får mig också att hoppas på att deförslag som har resulterat i borgerliga reservatio-ner också skall kunna mogna i socialdemokraternastankar, så att vi snart även får höra positiva lovord omdem.Anf. 214 () replik:Fru talman! Personligen var jag inte med när stri-den om utkämpades. Det varföre min tid. Men brottsofferverksamheten är ju inteny. ersatte den tidigvarandeBrottsskadenämnden, som hade hand om utbetalning-en av ersättningar till brottsoffer förut. Egentligen kanjag den striden för dåligt för att våga uttala mig. Menjag vet att fungerarväldigt väl.Anf. 215 (mp):Fru talman!