prot · GL0981 · 1998-03-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:81Tisdagen den 17 marsKl. 14.00 - 15.32Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 10 och 11 mars.2 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:215Till riksdagenInterpellation 1997/98:215 av omSamhall.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 11 mars 1998Margareta WinbergInterpellation 1997/98:216Till riksdagenInterpellation 1997/98:216 av åtgärder mot arbetslösheten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 11 mars 1998Margareta Winberg3 § Svar på interpellation 1997/98:198 omsvensk rovdjurspolitikAnf. 1 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förbättra situationeni de områden där rovdjurstrycket är för högt.Låt mig först av allt få understryka att harett internationellt ansvar att se till att våra rovdjurs-stammar är livskraftiga. Det är inte fallet för allade stora rovdjuren. Läget har dock förbättrats markantunder , särskilt för björn och lo. Förvargen och järven är situationen fortfarande osäkermed ett alltför litet antal individer för att deras lång-siktiga fortlevnad skall kunna anses säkrad.De konflikter som uppstår med olika näringar,framför allt rennäringen och tamdjursuppfödningen,har blivit mer markanta i takt med att rovdjursstam-marna har vuxit sig starkare. Olika åtgärder har vid-tagits för att hantera dessa konflikter.Ett nytt system för ersättning för rovdjursrivna re-nar infördes . Systemet bygger på heltnya principer. Samebyarna får ersättning efter enschablon där antalet rovdjursföryngringar inom same-byns område är styrande för den totala ersättningensstorlek. I systemet är också inbyggt ett högsta tak förantalet rovdjursföryngringar inom byns betesområde.Naturvårdsverket kan enligt 27 § jaktförordningenge tillstånd till skyddsjakt på björn, järv, lo och örnom stammarna utvecklats så att de är till synnerligtobehag för befolkningen eller orsakar avsevärd skadaför tamdjursskötseln. När det gäller varg får jaktenendast avse ett enskilt djur som orsakar avsevärdaskador eller olägenheter.Verket har också beviljattillstånd till sådan skyddsjakt på lodjur i delar avrenskötselområdet i syfte att minska de största kon-centrationerna av lodjur som ställer till problem. Ver-ket har bedömt att lodjursstammen nu vuxit sig såstark att den kan tåla en viss försiktig decimeringlokalt.Dessutom får enligt 28 § jaktförordningen björn,järv eller lo dödas om de skadat eller dödat tamdjuroch ett nytt angrepp kan befaras, s.k. nödvärnsjakt.Bestämmelserna om skydds- och nödvärnsjaktgäller inte varg. Denna möjlighet togsbort 1990 på grund av den mycket svaga vargstam-men. har dock hemställt hosregeringen att bestämmelserna om skyddsjakt enligt27 § jaktförordningen återinförs för varg. När detgäller nödvärnsjakten föreslår verket att den återinförsnär det finns tio etablerade vargpar på den skandina-viska halvön. Verket har också föreslagit att ersätt-ningssystemet för rovdjursskador ändras så att ersätt-ning och bidrag till skadeförebyggande åtgärder förandra tamdjur än ren kan lämnas för skador förorsa-kade av stora rovdjur oavsett om tamdjuren kan för-säkras eller inte. Rätten till ersättning bör enligt ver-ket också omfatta hundar som skadas eller dödas avstora rovdjur. En möjlighet till ersättning för dennatyp av skador skulle enligt verket kunna underlätta detsvåra arbetet med att få acceptans också för vargen.Verkets förslag till ändringar i jaktförordningenoch ersättningssystemet behandlas iRegeringskansliet. Det är därför för tidigt att uttala sigom regeringens ställningstagande till förslagen.Jag vill också informera om att regeringen den29 beslutade att tillkalla en särskildutredare med uppgift att överväga och lägga ett för-slag till en sammanhållen rovdjurspolitik som gör detmöjligt att anlägga en helhetssyn på biologiska, jakt-och näringsmässiga frågor i enligt med riksdagensönskemål. Utredaren skall bl.a. arbeta i nära dialogmed alla intressen i denna fråga och sträva efter attåstadkomma lösningar i konflikten hur målet att beva-ra livskraftiga stammar av våra stora rovdjur skallkunna förenas med näringsintressen inom jordbruketoch rennäringen och med lokalbefolkningens intres-sen.Jag vill understryka att dialogen med alla berördaär en central och viktig del i utredarens uppdrag. Skallvi kunna förena livskraftiga rovdjursstammar medlokalbefolkningens intressen måste dagens oro ochmotvilja mot rovdjuren tas på allvar. Vi måste få enacceptans för rovdjurens närvaro. Det måste gå attförena livskraftiga rovdjursstammar med rennäringoch annan tamdjursskötsel. Skyddsjakt kan aldrig blidet huvudsakliga verktyget för att hantera dessa kon-flikter. I stället måste förebyggande åtgärder och olikaformer för samexistens vara grunden för att förena deolika intressena.Utredaren skall redovisa sina förslag senast den1 . Regeringen avser därefter att återkommatill med förslag till en sammanhållen rov-djurspolitik.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret. Jagtycker att det andas en ödmjuk inställning och inne-håller förstående formuleringar. Eftersom de somdebatterar de här frågorna ofta på något sätt har egnaintressen i frågorna, skall jag kanske säga att jag var-ken är markägare eller jägare. Jag brukar säga att jaginte ens äger en vattenpistol. Men jag bor i området.Jag bor från , som ären av äldsta. Jag tror att den bildades 1909.Den är kanske också ett av skälen till att vi haren relativt stor björnstam i den södra delen av pågående uppbyggnaden av rovdjursstammenhar ju faktiskt haft ett högt pris under de senaste åren.Det har t.o.m. varit för högt för vissa. Skälet är ju attdet under har blivit enalltför stor koncentration på vissa ställen. Jag tror attdet beror på att man delvis har använt fel taktik. Jagtror att det är viktigt att man har ett nationellt rov-djursmål. Men för att nå målet tror jag att man måsteha ett nerifrån-och-upp-perspektiv i stället för ettuppifrån-och-ner-perspektiv. Man måste låta detnationella målet bli väldigt långsiktigt för att manäven skall klara de lokala och regionala målen undertiden och inte få alltför stora problem.Detta har ju varit särskilt besvärande för rennä-ringen. Det har ju faktiskt funnits risk för att vissasamer skulle få sina näringar i det närmaste utslagna idet korta perspektivet. Och det är ingen bra situation.Sedan jag skrev interpellationen har jag fåttkommittédirektivet för utredningen om en samman-hållen rovdjurspolitik i min hand. Det tar upp de tvåhuvudfrågor som jag ställde till ministern, bl.a. fråganom vilken väg man skall gå. Skall man ha det natio-nella målet först eller skall det vara ett tredjehands-mål? Direktivet tar också upp frågan om vem somskall ha befogenheten att agera i akuta situationer. Detär bra att man sätter den frågan i fokus om syftet är attdetta skall leda till ett nytt och bättre arbetssätt när detgäller att hantera rovdjursstammen i i framti-den.Anf. 3 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill bara tillägga att vi alla natur-ligtvis känner ett gemensamt ansvar för att vi skallvärna rovdjuren. Vi ställer ju också krav på andraländer att de skall värna sina rovdjursstammar. Igrunden ser vi det naturligtvis också som positivt attrovdjursstammarna har ökat. Däremot, precis somRune poängterar, är det också viktigt får en lokal acceptans. Jag tror att man kan göraväldigt mycket där. Jag hoppas att utredaren kommermed bra förslag till vilka åtgärder man kan vidta närdet gäller information och upplysning och när detgäller andra praktiska åtgärder för att man inte skallställa näringarna mot rovdjuren och tvärtom.Så vi får väl avvakta utredningen och se vilka klo-ka förslag utredaren kommer fram till. Syftet är na-turligtvis att vi skall få en acceptans för rovdjurs-stammarna i så att de kan fortsätta att öka,men på ett sätt som gör att även den lokala befolk-ningen och näringarna känner sig trygga.Anf. 4 ():Fru talman! har det bedrivits jaktsärskilt på lodjur för att ta ned det största trycket.Problemet nu är vargen. Vad jag förstår håller ni påatt diskutera vad ni skall göra med vargen. Det ärkanske ingen som ännu riktigt vet hur många vargar vihar i landet. Men jag vet utifrån det jag ser och hör attvargen är det djur som kan ställa till den största ska-dan för rennäringen eftersom dess naturliga instinktockså är att skingra. Och det kostar väldigt mycketpengar att klara att samla ihop hjordarna igen efter ettvargangrepp.När det gäller utredningen vet vi egentligen vadgrundproblemet är. Det är den stora koncentrationenav rovdjur på vissa ställen. Vi behöver inte intellek-tualisera det problemet. Det är påtagligt, och det kanvi se. Alla som vill kan se det när man vill.Det vore bra om regeringen nu kunde komma framtill ett beslut om att man också kan hantera vargfråganså att det kan införas en nödvärnsjakt om det blirnödvändigt och att besluten kan fattas på länsstyrel-senivå. De besluten måste ju faktiskt fattas inom någ-ra timmar, och det är viktigt att klara det för att få enbra situation i framtiden.Anf. 5 Miljöminister ():Fru talman! Jag vet att vargen på flera i ställen iSverige anses vara ett problem för rennäringen. Dethar jag all sympati för. är det viktigt attkomma i håg att vi fortfarande har ett litet vargbe-stånd i . Vi har väldigt få vargar. Vi har alltförfå vargar för att vi skall vara säkra på vargstammensöverlevnad, och därför behöver vi fler vargar i förslag till skyddsjakt beredsför närvarande i , så det kan jag inteuttala mig mera om . När det däremot gällernödvärnsrätten säger att deras begä-ran gäller om man har åtminstone tio vargpar i Sveri-ge. Än så länge har vargantalet inte kommit upp i dennivån att vill införa nödvärnsrätt.Men alla dessa frågor bereds i Rege-ringskansliet.Som sagt, jag återkommer till att jag hoppas att vikan hitta en lösning så att vi både kan se till att antaletrovdjur, inte minst vargarna som är mest hotade, ökarsamtidigt som vi kan få en acceptans från lokalbe-folkningen och hitta praktiska lösningar.Anf. 6 ():Fru talman! Jag skall i mitt avslutande inläggställa en fråga till ministern. Jag har kunnat se i tid-ningen Från Riksdag och Departement att vill räta ut en del frågetecken, bl.a. omrovdjursjakten. Kommissionen har tydligen fått taemot klagomål som går ut på att den svenska jaktenpå lodjur och björn strider mot om skyd-dade arter. Det lär ha varit ett tjänstemannamöte den16-17 februari där svenska representanter har fått gesin syn på den saken. Jag skulle vilja ha ett svar pådet.Sedan har jag ett svar på en insändare i en tidningdär en representant för säger en saksom är litet förvånande för min del när det gällerpolitikernas möjlighet att påverka rovdjursstammen,dess utbredning och skötsel. Frågan är egentligenpolitisk, säger han. Våra politiker skall svara på om viskall ha varg eller inte, eller andra rovdjur. Samtidigtsäger han avslutningsvis att deras handlingsutrymmemed hänsyn till på den punktendock är synnerligen begränsat - det politiska hand-lingsutrymmet, alltså.Jag skulle vilja sluta med att fråga ministern: så att vårt handlingsutrymme är mycket begrän-sat? Eller har vi en möjlighet att bestämma en egenrovdjurspolitik, både var den skall bedrivas och hurlång sikt det skall vara för att man skall ha uppnått demål man ställer upp?Anf. 7 Miljöminister ():Fru talman! Jag har förstått efter överläggningarnamed att man har varit nöjd med desvar man har fått från vad gäller rovdjursjakt.Det kommer man inte att gå vidare med, såvitt jag harförstått under hand. Däremot tror jag att det är en brapåminnelse om att de svenska rovdjuren inte bara ärav intresse för utan av intresse för betydligtfler länder, på samma sätt som vi ofta har haft åsikterom att rovdjur eller djurarter inte får utrotas ellerdecimeras i andra länder.Så även om vi naturligtvis har ett eget handlings-utrymme finns det både ett internationellt, ett europe-iskt och ett svenskt intresse av att vi inte får användaett sådant handlingsutrymme så att vi minskar desvenska rovdjursstammarna. I det här fallet överens-stämmer nog EU:s uppfattningar om att vi måstebevara rovdjuren med den svenska uppfattningen omatt vi måste bevara rovdjuren. Så formellt stämmerdet nog att utrymmet är begränsat. Men jag ser detinte som något problem eftersom våra uppfattningarom att rovdjuren skall bevaras överensstämmer.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1997/98:200 ombromerade flamskyddsmedelAnf. 8 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig hurjag avser verka för en avveckling av de bromeradeflamskyddsmedlen. Som påtalar isin interpellation är bromerade flamskyddsmedel ettsamlingsnamn för en stor grupp bromerade ämnensom har flamskyddande egenskaper. Några få avdessa dominerar användningen.Det finns ingen tillverkning av bromerade flam-skyddsmedel i . Den största mängden importe-ras via varor i vilka innehållet av bromerade flam-skyddsmedel endast kan grovt uppskattas. Jagdelar den oro som många känner inför riskerna medökande halter av vissa av dessa ämnen i miljön.Brandtekniska krav styr användningen av brome-rade flamskyddsmedel, medan valet av medel berorpå vilket material som skall flamskyddas. Förutomelektrisk och elektronisk utrustning, som påtalat, flamskyddas även t.ex. bygg-nadsmaterial, möbler och textilier. Det är naturligtvisviktigt att brandsäkerhetsintresset tillvaratas och ivissa lägen måste flamskyddsmedel användas. Detfinns dock inga krav uppställda på att speciella ämnensom bromerade medel skall användas. Tillverkare ochimportörer har här ett stort ansvar att se över behovetav brandskydd och att begränsa användningen av debromerade flamskyddsmedlen. Alternativa brand-skyddsåtgärder som är hälso- och miljömässigt bättrebör användas i stället.Kemikalieinspektionen har i ett regeringsuppdrag ijuni 1997 pekat ut två ämnesgrupper av bromeradeflamskyddsmedel vilka har sådana egenskaper attanvändningen måste upphöra. Deras beteckningar ärPBB och PBDE. Jag har verkat för en avveckling avdessa dokumenterat skadliga bromerade flamskydds-medel genom att ge Kemikaliein-spektionen i uppdrag att senast den 15 mars 1999redovisa förslag om en snar avveckling av PBB ochPBDE, inklusive eventuella förslag till förbud.Jag verkar även för införandet av ett producen-tansvar för elektriska och elektroniska produkter, därdatorer ingår. För att slippa ökade kostnader för sär-skilt omhändertagande av varor som innehåller farligabromerade flamskyddsmedel ligger det i tillverkarensintresse att byta ut dessa mot hälso- och miljömässigtbättre alternativ.I den miljöpolitiska propositionen, som regeringenavser att lämna till , kom-mer också bromerade flamskyddsmedel att behandlas.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.De bromerade flamskyddsmedlen tillhör gruppenfarliga ämnen. De är ett s.k. stabilt organiskt miljögift,som inte bryts ned utan finns kvar i kroppen. De be-varas högst upp i näringskedjan, dvs. i människan.Det senaste larmet som har kommit, nämligen attdessa ämnen finns i bröstmjölk, är ett av de allvarli-gaste larmen.De flesta av de miljögifter som man tittade på un-der har minskat ibröstmjölk, medan alltså bromerade flamskyddsmedelåterfinns i större mängd. Man får bl.a. in det via and-ningen. De två ämnen som miljöministern nämnde,PBB och PBDE, finns i plaster, både i kretskort och ihöljen. Det viktigaste är dock att när dessa ämnenförbränns bildas det dioxiner och furaner, och dessaär ju cancerframkallande.Anledningen till att jag har lämnat den här inter-pellationen är att det går för långsamt med avveck-lingen. Man har vetat detta länge, men man har integjort någonting. Det finns många som har forskat omdet här. Efter vad jag har fått reda på finns det någrasom forskar , men man ger inte tillstånd till såmycket mer forskning på det här området.I dag säljs det fler persondatorer . Omdet var en och en halv miljon 1995 är det säkert detflerdubbla . Det är väl nästan lika många som vi ärinvånare i . har visat att det avges en gasfrån bildskärmar som är farlig, speciellt när datorernaär nya. Det finns många människor som uppger att deblivit skadade av de här ämnena. Detta är viktigt!Innehållet i datorerna omfattar ju också bly,kvicksilver osv. Avger datorerna bromerade flam-skyddsmedel tillsammans med kvicksilver är det ännuallvarligare.Det är viktigt att det här snabbt avvecklas. Mensom jag sade tycker jag att det går väldigt sakta. Manhar sett dessa ämnen i både havsörn och sälar, menalltså även i bröstmjölk. Jag vet att Kemikalieinspek-tionen arbetar med att begränsa användningen avbromerade flamskyddsmedel, både nationellt ochinom ramen för , PARCOM och EU. OECDhar haft ett avtal med industrin om att dessa ämnenskall börja avvecklas, men fortfarande går det försakta. Inom PARCOM har tidigare lagt framförslag om att de skall avvecklas, men det röstadesned.Jag vill därför fråga hur hon vill på-skynda det internationella arbetet för att avveckladessa ämnen.Anf. 10 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan bara instämma med BarbroJohansson när det gäller vilket stort problem de bro-merade flamskyddsmedlen är. Det är därför Sverigehar tyckt att det här arbetet har varit väldigt viktigt attdriva på. Vi har också gett Kemikalieinspektionen iuppdrag att få bort de ämnen jag nämnde, och vi harprioriterat de här frågorna internationellt.Jag kan hålla med om att det går för långsamt in-ternationellt. Det gör det naturligtvis. Det är ju inte viensamma som avgör takten i det internationella arbe-tet. Men ligger på, och alltfler länder inserproblemen bakom de bromerade flamskyddsmedlen.Alla undersökningar som presenteras, bl.a. i Sveri-ge, stärker oss också i våra internationella förhand-lingar.Det här arbetet kommer vi att fortsätta. Vi kom-mer också tillbaka med en del förslag i den miljöpro-position som vi lägger fram senare i vår.Det är också viktigt att var och en av oss under ti-den gör det vi kan för att gå emot de bromerade flam-skyddsmedlen. Jag tänkte på det t.ex. förra sommarennär det inträffade en brand någonstans. Bara veckandärefter gjorde mina lokala handlare reklam för att dehade flamskyddsmedel i sitt gardintyg. Det är natur-ligtvis väldigt farligt om man svänger och börjar görareklam för ämnen som vi faktiskt vet är väldigt skad-liga och inte bör användas annat än när det är absolutnödvändigt.Det är också viktigt att komma ihåg att det i alternativ även när det gäller t.ex. elektronik,alternativ som kan användas och som man därmed börefterfråga.Anf. 11 ():Fru talman! Jag är glad att håller medmig om att dessa ämnen bör avvecklas. Jag tror säkertatt hon verkligen menar det också.Jag såg att TCO har infört en märkning pådatorer som säger om de är giftfria. Men de bromera-de flamskyddsmedlen finns ju också i alla våra textili-er, var vi än är i allmänna sammanhang.Jag tycker också att de är allvarligt att dessa äm-nen fortsätter att användas i kretskort för datorer. Närjag var på studiebesök i blev jag gans-ka förskräckt över den databoom som råder där. Före-tagen har en tillväxt på ,från noll till . Man tillverkar otroligtmycket; vi i kan inte ens tänka oss hur fort detgår. Jag träffade bl.a. representanter för de främstatillverkarna av datorer där och tog då upp de brome-rade flamskyddsmedlen. De är medvetna om proble-met, men utvecklingen går så fort att de inte på någotsätt hinner tänka på miljön. Det är en sådan stor kon-kurrens, och allting skall gå med en sådan otrolighastighet. Ämnena används alltså fortfarande i krets-korten, och det handlar om en otrolig mängd.I och med detta är problemet än allvarligare, efter-som det naturligtvis är dessa datorer som exporterashit till . Det var ju de största tillverkarna jagbesökte.Man berättade också att när man tillverkar dato-rerna skyddar man själva de känsliga datorerna, intemänniskorna som sköter tillverkningen. Det tycker jagockså är allvarligt. Det viktigaste är alltså att datorer-na skyddas.Jag tycker att det går för långsamt. Det skall intevara nödvändigt att nyblivna mammor inte vågaramma sina barn på grund av att det tillverkas såmycket datorer. Jag hoppas verkligen att miljöminis-tern med kraft kommer att verka för det här. Det trorjag också att hon kommer att göra.När jag läste utredningen hållbar kemikalie-politik tyckte jag inte att det hade hänt så mycketsedan jag motionerade 1994. Det stårungefär samma sak. Men det här är skrämmande. Omman tar blodprov på oss ser man att de här kemiskaämnena skvalpar omkring i vårt blod. Man kan hittadem även där.Jag tycker att det är viktigt att miljöministern föl-jer upp med att trycka på inom EU. Även producen-tansvaret är väldigt viktigt. Datorerna kanske barahåller tre . Det går väldigt snabbt, och sedankommer det nya. Och detta är en av de viktigastesakerna, eftersom det finns så väldigt mycket andraämnen där. Jag tycker alltså att man bör intensifieraarbetet.Anf. 12 Miljöminister ():Fru talman! Först vill jag stryka under att an-vändningen faktiskt har minskat på en rad områden,t.ex. när det gäller textilier och liknande. Det tyckerjag är viktigt att komma ihåg.Sedan vill jag - förutom det internationella arbe-tet, de förbudsförslag som vi har gett Kemikaliein-spektionen i uppdrag att arbeta med och de förslagsom vi kommer tillbaka till i miljöpropositionen - taupp tre andra exempel på vad som sker.Regeringen har t.ex. tillsatt en upphandlingsdele-gation. Tanken är att den skall kunna ta fram de bästaoch viktigaste exemplen på vilka krav man skall ställavid offentlig upphandling, vare sig det gäller stat,landsting eller kommuner. Varje upphandlare be-stämmer förstås vad man till syvende och sist villköpa, men sådana här kemikaliekrav är exempel påvad upphandlingsdelegationen kan ge som rekom-mendation till dem som upphandlar.Ett annat exempel som jag tycker är positivt är attde svenska IT-företagen, där bl.a. ingår, harsom policy att inte använda bromerade flamskydds-medel.Ett tredje exempel är att har antagit enavvecklingsplan för bromerade flamskyddsmedel.Även om det går för långsamt, med tanke på dessaämnens farlighet, sker det alltså en hel del . Dettavisar också att det finns alternativ, så att man faktisktkan kräva sådana.Anf. 13 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för det. Det härmed offentlig upphandling är naturligtvis ett väldigtviktigt påtryckningsmedel för en avveckling. Detfinns inga direkta förbud i sammanhanget så dettycker jag att vi bör arbeta för.Som jag sagt pågår forskning bl.a. i Umeånär det gäller inomhusmiljön. Vi får väl se vad denforskningen visar på. Ett direktförbud skulle vara bra.Att och arbetar med frågan ärsjälvfallet bra men tillverkningen sker många gångerutomlands.Precis innan jag åkte från Si-licon Valley visade det sig att marken där är så för-därvad att vattnet kan drickas. Det här ärett stort problem. Jag önskar miljöminister lycka till i fortsättningen med detta arbete.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:205 om olje-borrning i SkagerrakAnf. 14 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om rege-ringen avser att ta något initiativ mot de oljeborrning-ar i som avser att starta.Erling Bagers fråga kan besvaras mycket kort ge-nom att hänvisa till det brev som den 20 februariskickades från till det danskamiljö- och energiministeriets energistyrelse. I brevetbegär samråd i enlighet med den bestämmelser i dettaärende. Den konkreta innebörden av denna svenskabegäran bör, enligt min mening, bli att de danskamyndigheterna utarbetar en miljökonsekvensbeskriv-ning och att vi därefter från svensk sida tar ställningtill denna och därmed även till verksamhetens lämp-lighet.