prot · GL09113 · 1998-05-27 00:00:00 — Kan vi hitta och fokusera det väsentliga?Detta är normalt ingen konst när man bedömer frågorsom saknar störande moment. Men det är just i ett fallsom detta, där bilden störs av en mängdsidofaktorer, som förmågan att sortera och plockafram det relevanta utsätts för stora prov.Efter att ha lyssnat på det som sagts av deföregående talarna vill jag gärna bidra med en bak-grund och några klargöranden.Detta ärende handlar om ett antal för Sverigemycket viktiga principer. Det handlar om den fortsattarespekten för offentlighetsprincipen i och utei världen. Det handlar om hur upprätthållerskydd för den privata äganderätten. Det handlar omSveriges internationella anseende.Om vi här i riksdag skulle göra en be-dömning av detta ärende utifrån våra synpunkter påscientologirörelsen skulle vi låta våra egna personligaåsikter om en viss företeelse äventyra flera grundläg-gande principer. Enligt min uppfattning vore dettamycket olyckligt. Det är viktigt att ärendet avgörs urett konstitutionellt perspektiv och med hänsyn tillsvenska intressen och ingenting annat.Hur börjar då historien som lett fram till att vi häri diskuterar regeringens beslut om utrikes-sekretess? Internet är som bekant en starkt framväx-ande företeelse som i stora stycken förändrat världen.Informationen över Internet färdas blixtsnabbt ochofta utan kontroll.Detta har inneburit att en mängd nya problem-ställningar formulerats. Hur skyddar man informatio-nen över nätet, och hur skyddar man rättigheter pånätet?Under våren 1996 gjorde en person i vissaav tillgängliga på var då och är fortfarande opubliceradeoch upphovsrättsskyddade. Trots upprepade varningarvägrade ifrågavarande person att ta bort det upphovs-rättsligt skyddade materialet från nätet. Han ansågnämligen att han var moraliskt berättigad att brytamot lagen, vilket han också uttryckligen angav i skrift.Detta ledde fram till ett rättsligt förfarande. Perso-nen i fråga förbjöds av och Sveahovrätt att fortsätta med sina spridningsåtgärder. Så-väl tingsrätten som hovrätten beslutade också attsekretessbelägga det opublicerade och upphovsrätts-ligt skyddade materialet. Trots domstolarnas beslutfortsatte personen emellertid spridningen.Det exemplar av Scientologimaterialet som hösten1996 ingavs till och som förorsakat såmycket debatt var en direkt följd av domstolarnassekretessbeslut. Personen hade nämligen vid ett flertaltillfällen uttalat sin strävan att sprida materialet i såstor utsträckning som möjligt genom tillämpning avoffentlighetsprincipen. När detta stoppades i domsto-larna övergick personen till andra aktiviteter i syfte attkringgå domstolsbesluten.Personen har även fortsatt att till domstolarnaskicka in mängder av dokument som innehållit opub-licerat upphovsrättsligt skyddat material med anknyt-ning till Scientologikyrkan. Han har t.o.m. begärt attfå ut kopior av det han själv lämnat in. Detta trotsdomstolarnas sekretessbeslut som givetvis konsekventtillämpats på allt ytterligare material som givits in idet pågående målet.Den ifrågavarande personens agerande har hafttypiska rättshaveristiska kännetecken. I ett av Stock-holms tingsrätts protokoll finns antecknat ett referatfrån ett samtal mellan en rådman och personen i fråga,varvid personen enligt protokollet uttalat att hanssyfte med en viss framställning om utfående av kopiorär att provocera rättsordningen som han anser varaotillräcklig när det gäller främjandet av hans egnasyften.Jag har ett exemplar av protokollet i min hand.Herr talman! Hela detta ärende handlar om imma-teriella rättigheter. Men vad är då en immateriellrättighet? En immateriell rättighet går inte att ta på.Den är likväl egendom som människor har äganderätttill på samma sätt som till bilar, båtar och hus. Enimmateriell rättighet är följaktligen privat egendom,och det skydd som uppställts i vår rättsordning för alltyp av äganderätt är ett uttryck för respekt för ägande-rätten och människors integritet. En immateriell rät-tighet kan vara upphovsrätt, dvs. rätten till ett skrivetverk. Det kan vara ett datorprogram eller något annat.Men det kan också vara skydd för ett varumärke, enfirma, ett patent eller ett mönster.Skyddet för immateriella rättigheter har i allt hög-re grad blivit en global fråga. I takt med ökande han-del över hela världen har upprätthållandet av skyddetnär det gäller immateriella rättigheter utvecklats till enutomordentligt viktig beståndsdel inom ramen för detregelverk som styr internationell handel. Lika litetsom ett företag investerar pengar i ett land där manriskerar att bankkontot tas i anspråk av staten eller avnågon annan utan möjlighet att komma till rätta meddetta, lika litet är ett företag intresserat av att investe-ra i ett land som accepterar att företagets immateriellarättigheter ianspråktas på samma sätt.Betydelsen av värdet på immateriella rättigheterökar explosionsartat. I många fall är ett företags exis-tens helt baserat på värdet av dessa immateriella rät-tigheter. Värdet på som företag är givetvisuteslutande relaterat till varumärket, inte till de ma-skiner som producerar drycken. På samma sätt ärvärdet av Microsoft helt avhängigt av upphovsrättentill de datorprogram som framtas, inte till de maskinersom används.På ett övergripande plan brukar man säga attmjukvaran får allt större betydelse på bekostnad avhårdvaran. Det är människors intellektuella prestatio-ner som är avgörande. Dessa prestationer utmynnarofta i immateriella värden såsom t.ex. upphovsrätt.Det är då naturligt att allt större krav ställs på skyddetför dessa värden och rättigheter.Detta har lett fram till ett antal internationellakonventioner på området såsom Bernkonventionen1971 och Agreement on Trade Related Aspects ofIntellectual Property Rights, TRIPs, 1994. äranslutet till båda dessa konventioner. Enligt konven-tionerna åtar sig konventionsanslutna länder att tillseatt ett tillräckligt skydd för immateriella rättigheterupprätthålls i hemlandet. Det är just dessa konventio-ner som är bakgrunden till de amerikanska reaktio-nerna mot i det nu aktuella ärendet. Dethandlar inte i första hand om det förhållandet att upp-hovsrättsbrott har begåtts i , utan om regelsys-temet och verktygen för att komma till rätta med upp-hovsrättsintrång.I detta fall är den amerikanska kritiken inriktad påatt svenska myndigheter inte bara tillåter utan ävenaktivt medverkar till upphovsrättsintrång genom kopi-ering och tillhandahållande för allmänheten - dettaunder den i och för sig skyddsvärda offentlighets-principens hägn. För en utomstående framstår dettasjälvfallet som absurt och i klar strid mot Sverigesåtaganden enligt och TRIPs-avtalet.Jag kan berätta att det är artiklarna 9, 39 och 41 iTRIPs-avtalet och artiklarna 5 och 9 i Bernkonven-tionen som anses bryta mot, eftersom densvenska lagstiftningen tillåter att opublicerade ochupphovsrättsskyddade verk tillhandahålls allmänhetengenom myndigheters försorg och eftersom möjlighe-ten till domstolsprövning saknas.Det finns faktiskt inte något reellt eller ens åbero-pat skäl i det aktuella fallet som vägts mot upphovs-mannens rättigheter. Kopiering och utlämnande harskett automatiskt och tycks enbart ha sin upprinnelse isyftet att skapa förutsättningar för upphovsrättsin-trång.Hela förfarandet skulle faktiskt kunna jämförasmed att man hos riksdag eller någon annanmyndighet kan få en nyckel till en viss persons husoch när som helst få tillträde till denna persons privatabostad, och detta helt utan någon särskild anledning.Det är därför inte så konstigt att reaktionerna frånprincipiell utgångspunkt blir starka. Utifrån ett lik-nande förhållningssätt skulle det lika gärna kunna röraCoca-Colas eller något mindre bryggeris hemligarecept som utan särskilt skäl ingivits till en myndig-het. På samma sätt skulle en författares, t.ex. AstridLindgrens eller opublicerade manuskriptkunna inges till en myndighet för kopiering ochspridning utan att myndigheten ens hade något ärendesom rörde dessa skrifter.I de senare fallen skulle utrikessekretess inte kun-na tillämpas, eftersom det rör sig om svenska subjekt,vilket naturligtvis gör problemet ännu mera påtagligt.Med anledning av det som har sagts här vill jag passa på att tillägga att i enlighet medallmänna rättsgrundsatser inom folkrätten anses detfaktiskt befogat att positivt särbehandla utländskasubjekt. Detta främst på grund av att utländska med-borgare inte har möjlighet att påverka utformningenav det svenska rättssystemet genom att delta i allmän-na val. Det är bl.a. därför det behövs ett särskilt skyddför utlänningar.De amerikanska meningsyttringarna i detta ärendehar varit av olika slag. Såväl amerikanska kongress-män och senatorer, som är ansvariga för immaterial-rättsliga frågor, som en särskild myndighet som be-nämns , vilket står för TradeRepresentative, har engagerat sig i saken. Det är svårtatt hitta en motsvarighet till i , mennärmast kommer man att tänka på utrikeshandelsde-partementet. har samma status som ett depar-tement inom regeringen, även om formellt inteär en del av . har ett närasamarbete med , dvs.Handelsdepartementet, som främst sysslar med handelinom , medan är ansvarigt för internatio-nella handelsfrågor. sorterar direkt under pre-sidenten. tillkom som en konsekvens av ensärskild handelslag som antogs i . Idenna handelslag regleras bl.a. skyddet för ameri-kansk egendom i andra länder.Amerikanska företag är naturligen involverade ihandel över hela världen, inte minst i länder som intehar någon stark tradition av skydd för civila rättighe-ter. Som exempel kan nämnas , , Chileoch . Omfattande piratkopiering och andraintrång i amerikanska företagsrättigheter i dessa län-der har lett fram till en önskan och ett behov av utökatskydd för amerikanska intressen. De frågeställningarsom det handlar om har först aktualiserats inom denamerikanska musik- och filmindustrin - som ju ärvärldsledande.När ett skydd utformas måste det givetvis vara ge-nerellt och oberoende av vilka länder, företag ellerorganisationer som har behov av att skydda sin egen-dom. Piratkopiering är ett mycket stort problem inominternationell handel. Den har idepartementspromemorian Ds 1998:24 också konsta-terat att piratkopiering och annat olovligt utnyttjandeav immateriella rättigheter är ett växande problem. IUSA tar man frågan på stort allvar.USTR är ett organ som har till uppgift att bevakaamerikanska intressen i andra länder och samtidigtinformera amerikanskt näringsliv om förhållandena iutlandet när det gäller skyddet och respekten för im-materiella rättigheter. Som ett led i sin bevakningutger en särskild lista, populärt be-nämnd Watch List. På den listan noteras länder somav ett eller annat skäl inte anses hålla måttet när detgäller skyddet för immateriella rättigheter. Efter enplacering på listan - som görs efter omfattande under-sökningar - följer upp utvecklingen och fattarvarje år ett nytt beslut i placeringsfrågan. Om det efterdet att en placering gjorts anses att ett land inte vid-tagit rättelse kan en s.k. uppflyttning på listan ske. Detär alltså frågan om ett slags prioriterad observations-lista. Om en listplacering inte anses tillräcklig, är detfullt möjligt att man från sida inleder ett sär-skilt rättsligt förfarande i Genève.Hela förfarandet är relaterat till frågan om huruvi-da ett land uppfyller sina åtaganden enligt Bernkon-ventionen och eller ej. är nusedan den 1 maj placerat på WatchList, eftersom bl.a. konstaterat att svensk lagtillåter att opublicerade upphovsrättsligt skyddadedokument kopieras och lämnas ut av svenska myndig-heter.Härutöver kan jag nämna att företaget av omfattande piratkopiering i påKarolinska institutet, varvid det visat sig att det sak-nas tillräckligt effektiva rättsmedel för att ingripa motpiratkopiering. Detta är ytterligare ett skäl till attSverige placerats på Watch List.Man kan fråga sig varför just har ett sådantspeciellt förfarande som och Watch List näringa andra länder har det. Detta kan man givetvisfundera över. Men faktum kvarstår att tillmäterdessa frågor stor betydelse, och den amerikanskaadministrationen ser som en av sina mest prioriteradeuppgifter att skydda det amerikanska näringslivetsintressen i andra länder. I botten finns faktiskt ocksåavtal som medlemsländerna förväntas följa.USA har helt enkelt bestämt sig för att utifrån sittperspektiv övervaka efterlevnaden av avtalen. Det stårgivetvis varje annat land fritt att också göra detta. Dethandlar helt enkelt om på vilket sätt ett land vill tillva-rata sina medborgares intressen i världen.Under de år som Watch List har varit i kraft harUSTR också kunnat konstatera att listan har varit ettav de effektivaste instrumenten inom ramen för denarsenal av instrument som finns i den amerikanskahandelspolitiken. Dessutom har under ledningav genom ett antal handelsöver-enskommelser öppnat helt nya och blomstrandemarknader för amerikanska företag. Detta är i självaverket ett viktigt skäl till Clintonadministrationenspopularitet - amerikanskt näringsliv blomstrar.Vad och Watch List ytterst handlar om ärpolitik och diplomati på den internationella arenan.USA försöker helt enkelt få gehör för sina synpunkterpå sitt sätt, andra länder må välja andra sätt och pri-oritera andra områden. Detta är inte särskilt egen-domligt. All utrikespolitik och diplomati går ju ut påatt påverka i en eller annan form.Herr talman! Det har i debatten framhållitsatt det är oacceptabelt att ger efter för vadsom kallas amerikanska påtryckningar. Det har me-nats att vi inte skall tillåta att tala om för oss hurvi skall tillämpa vår grundlag och vår offentlighets-princip. Det har det inte heller varit fråga om. Jag villunderstryka att regeringen faktiskt har tillämpatsvensk lag genom att sekretessbelägga det s.k. scien-tologimaterialet med hänvisning till 2 kap. 1 § sekre-tesslagen. Såsom det lagrummet är utformat handlardet om en diskretionär utrikesbedömning som lagli-gen är förbehållen regeringen enligt regeringsformen.Det handlar över huvud taget inte alls om att geefter för några påtryckningar. Vi är inte tvingade attlyssna på de amerikanska synpunkterna. Vi kan lyss-na, men vi kan också låta bli att lyssna. skallemellertid ta ställning utifrån sin egna utgångspunk-ter. Vi skall ta ställning utifrån svenska intressen, ochdet är precis detta som en majoritet i konstitutionsut-skottet har funnit att regeringen har gjort i det härfallet.Regeringen har inte fattat sitt beslut enbart pågrund av det förhållandet att har reagerat. Rege-ringen har givetvis även gjort en bedömning av debakomliggande skälen till de amerikanska mening-syttringarna. Det är då alldeles tydligt att harett problem när det gäller vissa internationella kon-ventioner. Men det är upp till oss i om viskall hantera problemet eller inte. Det är upp till oss iSverige om vi vill kunna behålla respekten för våroffentlighetsprincip och om vi skall kunna arbeta medframgång för större öppenhet inom exempelvis Euro-peiska unionen. Det är upp till oss i om viskall få hit fler utländska investeringar. Det är upp tilloss i om vi skall få fler arbetstillfällen.Vi kan vara säkra på att om vi fortsätter att tilläm-pa offentlighetsprincipen på det sätt som skettnär det gäller vissa av våra myndigheter, kommer t.ex.inget EU-land att lyssna på våra synpunkter när detgäller förslag till ökad öppenhet inom EU. Man kanlivligt tänka sig att i många utlänningars ögon riskeraroffentlighetsprincipen att bli liktydig med en öppningför oegentligheter, dvs. hur man kan komma runtlagliga hinder att offentliggöra vissa dokument.Utländska investerare behöver naturligtvis inteförlägga sina investeringar till . Det finnsmånga andra länder att välja på. Men det är upp tilloss i om vi vill försöka locka hit t.ex. fleramerikanska investeringar. Vi kommer inte att få flerutländska företag att förlägga sina investeringar tillSverige om de får klart för sig att skyddet för derasvärdefullaste tillgångar äventyras i vårt land.Herr talman! I denna typ av ärenden skall vi na-turligtvis i första hand analysera om regeringenhandlat på ett konstitutionellt riktigt sätt. Det har enmajoritet i KU funnit att regeringen har gjort. Men vifår inte heller glömma bort allmänna svenska intres-sen, dvs. försvaret av svensk ekonomi och svenskarättstraditioner.Det tycks vara vissa talare i kammaren som är be-redda att åsidosätta sådana viktiga intressen för Sveri-ge bara för att de inte tycker om eller scientolo-girörelsen.Anf. 115 () replik:Herr talman! Det här ärendet har fått enorma di-mensioner. handlar det om jobben och ekonomin iSverige. Om det skall bli några utländska investering-ar i landet. Det finns nästan ingen gräns för vilkenbetydelse Scientologibibeln kan ha för svenska natio-nen.Hela resonemang bygger på enenda sak, nämligen att det går att likställa sciento-ligrörelsen med ett företag. Om det inte går, faller allt.Då håller inte Coca-Cola-jämförelsen. Då håller interesonemanget om privata investeringar i . Dåhåller inte det övriga heller.Det är på denna punkt som många ledande juristeri säger att det sker en felbedömning. Sciento-logirörelsen är inte något företag. Det är en religiösorganisation. Det är därför tillämpningen av offentlig-hetsprincipen har blivit sådan i . Hade detvarit fråga om hemliga recept, hade detinte blivit fråga om offentlighet. Det är min bedöm-ning, och det är flera ledande jurister som har uttalatsig i den riktningen.Jag tycker att glömmer dengrundläggande frågan.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag har inte på något sätt likställt sci-entologirörelsen med ett företag. Men däremot har jagpåpekat att såväl företag som exempelvis författarehar ett immaterialrättsligt skydd.Anf. 117 () replik:Herr talman! Det är från utgångspunkten att dethär är ett företag som man kan föra resonemangetvidare om att vi också skulle förlora i en internationellkonflikt kring Bernkonventionen.Vad har gjort här i talarstolen äratt redovisa scientologirörelsens mycket gedignaargument för sin sak. Något annat är det just inte. Detär inte tal om att det är viktigt att värna offentlighets-principen. Jag tycker att man måste ha båda de frå-gorna i åtanke om man skall få respekt för att konsti-tutionsutskottet skall göra en totalbedömning i frågan.Anf. 118 () replik:Herr talman! Det är bl.a. för att vi skall få en in-ternationell respekt för vår offentlighetsprincip somjag har pratat så som jag har gjort. Jag menar att detsätt på vilket offentlighetsprincipen har använts i dethär speciella ärendet gör att respekten för den mins-kar.Anf. 119 () replik:Herr talman! Den långa föreläsning som JerryMartinger höll för oss var törhända ett försök till etteffektivt försvarstal för och scientologirörelsensståndpunkter. Men kontentan av detta anförande ärnär kommer fram till sina konklusioner.Han säger att det är upp till att besluta om dethär. Sedan lägger han till en del saker som implicerarvad som skulle hända om vi inte beslutar som USAvill. Det är alltså upp till om vi skall få flerautländska investeringar, om vi skall ha respekt i övri-ga , hos handelspartner, osv. Vad Martingersäger är att skall dansa efter pipa, ochom vi inte gör det - vilket vi själva kan avgöra - gårdet inte bra för oss.Jag tror att kanske inte skall ha en sådanattityd när det gäller vaktslåendet om sina grundlagaroch vaktslåendet om sin nationella suveränitet. Jagtror att vi måste hävda vår rätt att göra självständigabedömningar. Det är det som detta ärende handlarom.Det framhålls i reservationen att regeringen i sighar rätt att tillämpa sekretesslagstiftningen i det härfallet och också har skyldighet att göra en bedömningutifrån det. Men vad det handlar om är om regeringenskall göra det på eget initiativ, i oträngt mål och efteren självständig analys, eller om den först skall göra enanalys och sedan strax därpå, efter påtryckningarutifrån, böja undan för dem och ändra sin ursprungli-ga analys.Anf. 120 () replik:Herr talman! pratar på ett sättsom han själv inledningsvis sade att man inte skullegöra. börjar han plötsligt tycka att det hela är såotäckt, därför att det handlar om handel, andra aspek-ter än de han själv har tänkt sig, osv.Det är enligt min mening uppenbart att de svenskareglerna om offentliga handlingar och sekretess behö-ver ses över och harmoniseras. Regeringen har förövrigt tillsatt en utredning i det avseendet.Det finns ett grundläggande problem, och det servarken eller . Det är denbrist på systemharmoni som finns i den svenska sekre-tesslagen. Sekretessbestämmelserna gäller ju för varjemyndighet eller varje ärendetyp för sig.Ett utmärkt exempel på det är den absurda situa-tion som uppstod i . Som jagtidigare sade lämnades material in till Stockholmstingsrätt, som är en mycket stor tingsrätt. Det somlämnades in till den särskilda administrativa avdel-ningen blev offentligt, men det som lämnades in tillden avdelning där det s.k. scientologimålet pågickhemligstämplades. Det gjorde att om man bara gicktill rätt avdelning en trappa upp i huset fick man uthandlingarna, men om man gick till den andra avdel-ningen fick man inte ut handlingarna.Här finns ett stort problem i den svenska lagensom man måste försöka komma till rätta med.Med den regeltillämpning som sker skullemänniskor från och hela världen kunna kom-ma med busslaster av handlingar och lämna in demtill svenska myndigheter, som skulle inregistrera ochtillhandahålla dem som offentlig handling. Det ärnaturligtvis någonting som i mycket stor utsträckningundergräver förtroendet för den svenska offentlig-hetsprincipen. Det är självklart att man i utlandetskrattar åt sådant.Anf. 121 () replik:Herr talman! Jag vill betona att anmälan inte ärintressant därför att den handlar om scientologirörel-sen eller om . Den är intressant ur den principiel-la aspekten: Var går gränserna när regeringen fattarbeslut som den har rätt att fatta, när den skall göra detsjälvständigt eller efter påtryckningar utifrån?Jag kan hålla med om att det finns saker som tycksvara förenade med dålig logik, i och med detta attolika myndigheter har rätt att tillämpa offentlighets-principen efter eget skön och det därmed kan bli olikabehandling. Jag är däremot inte alls säker på att jagkommer till den slutsatsen - som jag möjligen anarmen som jag hoppas är felaktig - att det leder till eninskränkning i offentlighetsprincipen. Visst kan detfinnas den typen av problem och den typen av skenbareller verklig brist på logik eller konsistens irättstillämpningen här. Det kanske också får utredas,men inte i en för offentlighetsprincipen inskränkandeoch menlig riktning.Anf. 122 () replik:Herr talman! , och även i viss utsträckning, tyckte att det var konstigt attjag pratade i ett vidare perspektiv, om handel osv. Detgjorde faktiskt också för en stundsedan. Jag tror att det är viktigt att man ser det här iett vidare perspektiv, för att förstå regeringens hand-läggning av ärendet. Vi skall inte bara sitta och tittapå hur regeringen har handlagt ärendet, om den hargjort vad den har rätt till eller inte, utan vi skall försö-ka se bakom hörnet också. För att förstå hur regering-en har resonerat måste man se saken i detta vidareperspektiv, med allmänna konsekvenser för Sverigeosv.Om man läser i den av mig tidigare åberopade de-partementspromemorian finner man att regeringenskriver så här:"Frågan om ett effektivt skydd för de immateriellaensamrätterna kan också ses i ett vidare perspektiv.Indirekt kan brister i eller avsaknad av möjligheternaatt skydda rättigheterna bromsa utländska företagsvilja att investera i , särskilt kan detta gälla omandra länder i vårt närområde har en sanktionsmöjlig-het som inte finns i . Det är därför, från flerautgångspunkter, av stort intresse för samhället att desom innehar immateriella ensamrätter i ocksåhar effektiva möjligheter att försvara sina rättigheterhär. Det är också ett viktigt inslag i den svenska in-ställningen till intrång i de immateriella ensamrätternaatt näringslivet självt bör ingripa mot intrång och attstaten därvid bör tillhandahålla näringslivet effektivaåtgärder för att komma till rätta med intrången.