prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — Jag tackar för detklargörandet och för den öppna hand som räcktes uttill att vi skall kunna föra konstruktiva samtal.Jag vidhåller att det är olyckligt när en försäkringgenomgår så många förändringar under så kort tid.Jag hoppas att vi skall hitta lösningar som har bär-kraft och som kan utgöra en stabil grund långt in iframtiden.Anf. 69 ():Fru talman! Först vill jag glädja mig åt att fler tarupp frågan om u-landsarbetare och missionärers rät-tigheter gentemot arbetsmarknadslagarna när dekommer hem till igen efter ett internationelltarbete. Jag har ställt frågor i den riktningen till mi-nistern, och jag gläder mig åt att vi nu kan gå vidaremed den debatten.Maria , som kommer från , har dag. Jag, som kommer från , har ensämre dag från arbetsmarknadssynpunkt. Därförkommer mitt inlägg att handla om såväl arbetsmark-nadspolitik som regionalpolitik och synpunkter påtillväxt.I ett telefonsamtal från min hemort un-der kom beskedet:150 personer har sagts upp vid , ortens absolut största arbetsplats. Då känner mansmärta och förtvivlan, lite av samma känsla som finnsi där det har kommit en anfall utanförvarning.Befolkningen drabbas hårt. Uppsägningen av 150personer i får samma effekt som om14 000 personer sades upp från någon industri här iStockholm. Man kan ju undra hur regering ochmassmedier hade reagerat på det.Jag företräder åsikter i denna viktigafråga om regionalpolitik. Först och främst vill jaghänvisa till min och motion A820Regionalpolitik för ett mänskligare . De om-råden som vi kallar regioner är i stort behov av in-frastrukturella satsningar för att kunna bli tillväxtom-råden och för att man skall kunna få en arbetsmark-nadspolitik i tillväxtområden, ja, helt enkelt för attöverleva.Jag vill framföra en viss oro beträffande de nyatillväxtavtalen, de som skall leda landets fortsattautveckling. Ordet tillväxt tilltalar . Äventillväxtminister är en bra benämning, men ordetsallvar ger ju också ett stort ansvar i betydelsen att detmåste finnas möjligheter för tillväxtministrarna attskapa tillväxt och ge lika förutsättningar i hela landet.Hur skall utgångsläget bli lika för alla när vi vetatt t.ex. vägnätets standard varierar så till den mildagrad att de redan nu säkra tillväxtområdena har allasina vägar med asfaltstandard, och där ordet tjälloss-ning uppfattas som en köttbit som fastnat i stekgry-tan? Därtill finns det också goda järnvägar, tåg- ochbåtförbindelser.Jag vet vad jag talar om som kommer från Värm-land där vi har ett vägnät som är i stort behov avutbyggnad. Det gäller t.ex. E 18, väg 61, 62 och 64mot . Grusvägnätets standard är dålig. Vi vetatt den stora massavedsreserven finns där, och såg-verksindustrins råvara kan inte forslas fram till in-dustrin under hela vårsäsongen. Vi tycker det ärohållbart.Industrietableringar för att skapa arbetstillfällenoch vidareutveckling av träråvaran i ärogenomförbara. I , och norraNorrlands inland har rädslan för dålig infrastrukturmotverkat många satsningar. Hur är det med teleför-bindelser och IT-utvecklingen?I TVAB:s fall påtalas den dyra arbetskraften. Bil-lig arbetskraft i lockar tydligen mer än svenskkvalitet med en arbetskraft som kan anses vara bäst ivärlden på just kablagetillverkning och som i 30 århar verkat i orten . TVAB:s stora uppsäg-ningar är ju också ett led i Volvos neddragningar iSverige inom bilindustrin.Nu kommer jag till mitt speciella arbetsmark-nadsområde. Tillfälliga stödområden med extra an-slag i kristider måste få finnas kvar med möjlighet till nysatsning där jobben för-svinner snabbt. Det krävs för att inte döda en helbygd utan ge möjlighet till återhämtning med chansför att få nyetableringar till stånd med nya arbetstill-fällen som följd.Akutmottagningen i bör hållasöppen vid överraskande nedläggningar. Det behövsen snabb överföring av medel från staten till länsar-betsnämnderna och samt till kommunenoch de lokala arbetsförmedlingarna. Där står vägenofta öppen till kunniga medarbetare som kan arbets-marknadspolitiken. Jag vet detta av egen erfarenhetsedan tidigare kriser.Denna möjlighet känns rätt i kristider som den viupplever med tillverkningsindustrins stora pro-blem. Det behövs medel för omställning innebärandebåde utbildning och omskolning. Det är min förhopp-ning att den i går presenterade Kommunala skatteut-jämningsutredningen med förslaget om en inbyggdglesbygdsfaktor kan få gehör i och att dekommuner som har varit förlorare nu åter fårkompensation och livskraft. Det är min förhoppningatt rättvisa skipas för de kommuner i somsäger sig vara förlorare.När nu tillväxtministern även är arbetsmarknads-minister är det viktigt att arbetsmarknadsåtgärdernakomponeras rätt för att ge mest och bäst resultat därde måste användas när arbetslösheten tränger på.Låt mitt inlägg i debatten om arbetsmarknadsut-skottets betänkande bli ett rop från de små glesbygds-kommunerna med en viss rädsla för en ny regional-politik som bygger på tillväxtavtal med utgångspunktfrån orättvisa infrastrukturer.Glöm inte , , ,m.fl. drabbade platser som är istort behov av akut hjälp för fortsatt tillväxt!Anf. 70 ():Fru talman! När jag lyssnade på Hans Anderssonunder debatten kom jag osökt att tänka på ett citat avLenin: Vi skall hjälpa socialdemokratin såsom repethjälper den hängde att bli hängd. I detta sammanhangär det inte så svårt att förstå att regeringen känner signågot bakbunden av det mörka och dystra sällskapden umgås med.Fru talman! Regeringens generella misslyckandeinom arbetsmarknadspolitiken är i sig tragiskt. Menser man det ur ett ungdomsperspektiv blir bilden ommöjligt ännu mörkare.Redan inför valet lovade socialdemokraternaatt ingen under skulle gå arbetslös i mer än 100dagar. Denna hundradagarsgaranti basunerades ut ochlåg till grund för att många ungdomar valde social-demokraterna 1994.Nu har socialdemokraterna innehaft regerings-makten i och är över35 000 ungdomar utan jobb. Av dessa är närmare3 800 långtidsarbetslösa. Förutom detta är över45 000 ungdomar i olika former av arbetsmarknad-såtgärder. Hör och häpna: Även i utskottsmajoritetensbetänkande framgår det att av ungdo-marna är arbetslösa.Detta visar att regeringens arbetsmarknadspolitikhar misslyckats med att hålla det löfte om en hundra-dagarsgaranti som man upprepat och upprepat tillleda.Fru talman! är det glädjande att se attdet skett en vis förbättring förungdomar på arbetsmarknaden. Men det är uppenbartatt denna förbättring framför allt gäller ungdomarsom valt och haft möjlighet att studera. Ungdomarnasarbetsmarknad är således på väg att delas upp i ett A-och ett B-lag.De ungdomar som studerar på högskola och uni-versitet har stora möjligheter att få jobb. Här visar detsig snarare att industrin lider av kraftiga rekryte-ringsproblem, vilket i sig är ett ödets ironi. Samtidigtsom vi har en extremt högt arbetslöshet fattas detarbetskraft.De ungdomar som inte har möjlighet att studeraeller inte lyckas med sina studier blir fast i ett bi-dragsberoende samt en rundgång och exposé blandolika arbetsmarknadpolitiska åtgärder.Jag har själv träffat ett flertal ungdomar som förstgått ut gymnasiet för att sedan gå på datortek, därefterhar de ett ALU-jobb och söker in till komvux för attförbättra sina betyg.Dessa ungdomar är inte arbetslösa enligt statistikmen de upplever själva att de är arbetslösa och att detinte finns jobb. Men för att få pengar av samhället såmåste de gå på någon av alla de åtgärder som står tillbuds.Många av dessa ungdomar upplever sig frustrera-de och svikna av samhället. Det de vill ha är ett rikti-ga jobb att gå till, inte nya kurser eller bokstavskom-binationer.Fru talman! De arbetsmarknadsåtgärder och studi-eprogram som vi i kammaren har beslutat om i allvälmening blir i många stycken inget annat en orsaktill frustration och besvikelse.Vi kristdemokrater har därför vid ett flertal till-fällen kritiserat att man inför nya åtgärdssystem, ellerbyter namn på systemen, och bygger på med lager avolika åtgärder som gäller för olika kategorier av sö-kande.Skall arbetsmarknadspolitiken lyckas behövs detett större helhetsgrepp. Vi anser att fungerande studi-er och möjligheter till omskolning är en huvudåtgärdför en förändring.Det är alldeles uppenbart att en välutbildad ungmänniska har större förutsättningar att få jobb ennågon utan utbildning. Kunskapslyft och datautbild-ning är således inte i sig något negativt. Men utföran-det måste ske på ett sådant sätt att det kommer män-niskor till del i stället för att det uppfattas som nyameningslösa åtgärder.Fru talman! Det är också viktigt att det sker ensamverkan mellan skola, arbetsgivare, fackförenings-rörelse och det offentliga, vilket gör att alla parter tarsitt ansvar för att ungdomar kommer in på arbets-marknaden. Det är bl.a. utifrån det perspektivet somvi är positiva till lärlingssystem samt att integreraskola och näringsliv.Ytterligare måste lönebildningen vara på ett så-dant sätt så att företag vågar anställa någon som be-höver tid att lära sig ett jobb och som inte är högsko-leutbildad. Hur mycket vi än kommer att investera ikunskap kommer inte alla att kunna tillgodoses. Där-för är lönebildning och ungdomslöner en fråga omrättvisa och lika möjligheter.Ur det perspektivet är det ytterst beklagligt att ut-skottsmajoriteten agerar så svagt i frågan kring löne-bildningens effekter på ungdomars arbetslöshet. Omvi inte skall fortsätta att skapa ett A- och ett B-lag bland ungdomar måste även ungdomar som inteär högskoleutbildade ha möjlighet att försörja sigsjälva.Fru talman! Ungdomars arbetsmarknadssituationmåste tas på allvar. Det räcker inte med återkomman-de löften om åtgärder utan konkret innehåll. För osskristdemokrater är det uppenbart att god utbildningoch nya förutsättningar på arbetsmarknaden måste tillför att alla ungdomar skall ha möjlighet till en framti-da försörjning.Fru talman! Jag yrkar bifall till de reservationersom redan har yrkat bifall till. Förövrigt bör nog och vända sig tilljobballiansen om de vill ha igenom för-slag som leder till jobb.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag tycker faktiskt att man skall varalite försiktig när man lägger fram siffror här, MagnusJacobsson. Om man tittar på den senaste statistikenfrån AMS är det 3 000 ungdomar som är långtidsar-betslösa. Jag kunde i och för sig ha förutspått att dis-kussionen skulle bli på det här sättet när man sätterihop talarlistan på det sätt som har skett inför den härdebatten. Den här frågan har vi ju debatterat en gångtidigare under de senaste timmarna. Men det får välfalla på själva.Om lyssnade då så tog jag uppstatistiken. Det är 3 000 som är långtidsarbetslösa. Viskall komma ihåg att när vi kom tillbaka till rege-ringsmakten , efter den period då parti var ett av de regeringsbärande partier-na, hade vi 37 000 långtidsarbetslösa ungdomar. Vissthar det hänt oerhört mycket här.Jag sade också att jag inte är nöjd förrän alla harfått ett jobb. Jag tror att man får försöka hålla sig tillde siffror som är officiella och som vi använder inomarbetsmarknadspolitiken.Sedan tycker jag också att det är hemskt när mansäger meningslösa åtgärder. Jag kan inte bedömanågon åtgärd som meningslös. Åtgärderna har ävenen annan uppgift, och det är att rubba det socialamönster som ungdomarna annars kommer in i. Mångaav åtgärderna har haft det syftet att man skall varavaken och sova . Jag tror att det äroerhört viktigt att dessa åtgärder finns så att man fåren normal dygnsrytm.Jag får återkomma till lärlingssystemet i nästa re-plik.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! När det gäller statistiken känner jagmig rätt trygg. AMS veckostatistik för - jaghar tyvärr inte fått den för ännu - visar att3 773 ungdomar är långtidsarbetslösa. Det är juglädjande om det den har försvunnit 773från långtidsarbetslösheten. Det skulle glädja migmycket. Men det är fortfarande långt kvar till att allaskall slippa de här problemen, som man lovade.Sedan var det detta med meningslösa åtgärder. Vihar fattat beslut här i kammaren därför att vi menarväl. Jag tror att vi alla vill väl. Men för den ungdomsom först har upplevt ALU, sedan datortek och kun-skapslyft för att sedan gå in på komvux och ändå intefår jobb leder detta till frustration. Och det är det jagpåpekar och det är det jag beklagar. Där finns inte ensstatistik att tillgå.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag tycker att man gör det för lätt försig när man argumenterar på det här sättet. Om vi tarde ca 3 000 som är långtidsarbetslösa så vet varkenMagnus eller jag hur många av dem somhar tackat nej till ett erbjudande. Vi vet inte heller hurmånga som har kommit in sedan statistiken gjordes.Om tittar på sommarstatistiken är det ofta fler somär långtidsarbetslösa då än . De har kanskefått ett erbjudande före semesteruppehållet. När sedansemestern kommer passerar man hundradagarsgrän-sen. Jag tror att man skall vara lite försiktig och intedra för stora slutsatser av hur det ser ut där.Magnus tog upp exemplet med att manförst deltar i och sedan skall in påkomvux. Det pekar ju på att någonting är fel. Man harinte den utbildning som krävs för de jobb som finns.Jag tror att det är oerhört viktigt att man verkligen gårin i de olika åtgärderna. Vi vet att med den utvecklingsom är på arbetsmarknaden framöver kommer det attkrävas mer av alla. Väljer man då inte att satsa påutbildning finns det inte heller något arbete.Jag skall kommentera detta med lärlingssystemockså. Det finns möjligheter till ett lärlingssystem . Jag begriper inte varför kd förespråkar det sär-skilt. Man kan gå in i ett lärlingssystem i upp till fyraår och läsa det via gymnasieskolan.Jag tror att det är att förenkla det ytterligare attsäga det är lönebildningen som har gjort att ungdo-marna inte får jobb. Man säger att lönen för ungdo-marna är så hög att de inte kommer in på arbetsmark-naden. Men vi skall ändå vara medvetna om att deungdomar som skall ha ett jobb också måste kunnaförsörja sig på sin lön. Jag kommer aldrig att accepte-ra tankesättet att man skall ge ungdomarna lägre lönerför att de skall kunna få ett jobb. Det är inte detta somär anledningen till det hela.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Då kanske vi är överens om detta medstatistik. Vi kan båda slänga oss med den och ändåkonstatera att väldigt många ungdomar fortfarandegår långtidsarbetslösa.Låt oss då gå in på det lite mer intressanta, nämli-gen lönebildning, meningslösa åtgärder och lärlings-system. Det går att genomföra lärlingssystemet eftermycket tjat från vår sida. Men det hindrar inte att vibehöver gå vidare och jobba vidare med de frågorna.Det är nog faktiskt så att lönebildningen mångagånger är en del i ett lärlingssystem. Har man lägreingångslöner har man möjlighet att söka jobb på plat-ser som man inte är utbildad för och få utbildning påarbetsplatsen. Jag tror att många som är något äldreän jag faktiskt började sin karriär pådet sättet.Man kan också gå vidare till en annan diskussionsom vi haft om bl.a. lägre skatter på jobb. Det skulledå inte ge fler jobb. Jag tror tyvärr att det är så att detskulle behövas lägre löner ibland när man börjar ilivets startskede, en annan syn på skatter och en an-nan syn på utbildning där det inte är fråga om att göraen utbildning för att få a-kassepengar eller statligapengar utan för att man behöver just själva utbild-ningen.Med det är väl här som den stora skiljelinjen går.Vi vill någonting med vår politik. Vad vill socialde-mokratin?Anf. 75 HANS () replik:Fru talman! Jag skall väl ta en replik. tog ju i så att han nästan sprack. Han tog medhela . Jag förstod inte synpunkterna, och jagförstod inte citatet, men han ville ha mig att replikera.Låt mig då göra det lite grann.Jag anser att det är förödande att så många ung-domar har fått börja sitt liv efter skolan i arbetslöshet.Det är ett av de samhällsmisslyckanden jag talar om.Jag tycker kanske att de som har ansvar i arbetsli-vet inte har tagit sitt ansvar. Man har lagt ned prakti-kantverksamheten. Man har i stort sett lagt ned deninvestering som vi alltid har haftgenom att vi har tagit in folk och lärt upp dem. De harhaft praktikantlöner och växt in i ett arbete. Jag villpåstå att arbetsgivarna inte har tagit något ansvar.Man är mycket snabb med att säga upp folk. Bevaremig för kostnader! Lasta över dem på ungdomarna, a-kassan och staten!Men det händer mycket. Många ungdomar går påutbildning. Jag har tittat på dem som finns i arbets-kraften. Antalet 20-24-åringar har minskat från 83 %till . Det är utbildningsexplosionen på 90-talet.Antalet 16-19-åringar har gått ned från till24 %. Det kommer att bli bättre. Det kan naturligtvisnågon regeringsrepresentant skryta med, men detberor helt enkelt på demografin. Jag tror inte att nå-gon tänker skryta. Låt oss vara ärliga! mins-kar ungdomarna i den aktuella åldern med ungefär12 000 personer.Vi kommer att ha en oerhörd brist de närmasteåren på unga människor som kan försörja sig ochgöra nytta, som kan skapa den tillväxt vi behöver haför att sådana som fru talman och jag skall få en hyf-sad pension . Detta är förallvarligt för att man skall ägna sig åt billiga tricks.När jag läser budget förstårjag ingenting av synpunkter. Nihar ju mindre resurser att sätta in i produktiv verk-samhet.Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Det gläder mig att Vänstern tycker attdet är förödande att ungdomar är utan jobb, någotannat skulle förvåna mig.Vi har ju pekat på tre vägar till jobb. Vänstern äruppenbarligen bara beredd att följa med på en väg.De vägar vi pekat på är utbildning, en översyn avskatterna och en översyn av bl.a. arbetsrätten och hurarbetsmarknaden skall fungera.Jag tror att vi i många stycken skulle kunna bliöverens när det gäller utbildningen.Men när man säger: "Sänk skatten på jobb så blirdet fler jobb", blir det polemik. Om säger: "Se överarbetsrätten och se över möjligheten för små företagatt anställa", är man hemsk höger. Då har man tappatsolidariteten.Nej vänner, solidaritet är att bry sig om dem sominget jobb har. De behöver jobb.Anf. 77 HANS () replik:Fru talman! Detta är en udda replik med tanke påatt jag just har förhandlat fram en skattesänkning på 3miljarder kronor till låginkomsttagare. Det är ungdo-marna som kommer att få del av detta.Vänsterpartiet har dessutom i budgeten under se-nare år - och vi väcker frågan i skatteförhandlingarna- reserverat medel för det vi kallar hushållsnäratjänster, men icke för de pigerier som ni har tänkt er.Det är en väldig skillnad.Vad betyder det när man säger att man skall mo-dernisera arbetsrätten lite och lätta upp den lite förungdomar? Jo, vi skapar sämre skydd, sämre trygghetoch sämre rättigheter. Då blir det tyst i klassen, somdet har blivit i det svenska arbetslivet.Lönebildningen - ja, det är upp till parterna. VillMagnus lagstifta ned lönerna? Det hadeCentern för sig, såg jag, i valrörelsen. Det är ett oer-hört ingrepp. Ni går in med slägga i ett känsligt kli-mat på arbetsmarknaden när man försöker se hurkollektivavtalen kan utveckla sig, så att vi får en sundoch bra lönebildning.Att man har mindre betalt när man är ny är välsjälvklart. Men att jag skall behöva slå upp i alma-nackan när jag föddes för att få reda på vilken lön jagskall ha är ju så otidsenligt att det hart när är medelti-da.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Det är glädjande att Vänstern är medoch förhandlar ned vissa skatter. Men det vore ocksåglädjande om de kom när det gäller jobb, för det ärdär vi behöver skattesänkningarna.När vi nu diskuterar arbetsrätt, är det då så hemsktoch fruktansvärt att undanta två personer och liknan-de ? Vi pratar framför allt om de små företagenoch om deras möjlighet att utvecklas. Vi pratar omungdomars möjlighet att få komma in i arbetslivet.Den stora orättvisan för mig som ung kristdemokratär just att inte ens få ha ett jobb att gå till. Där liggermin frustration.Anf. 79 ():Fru talman! Det är glädjande att arbetslöshetenbland ungdomar har minskat sedan föregående år.Men antalet ungdomar som står utanför arbetsmark-naden är fortfarande alltför stort. Krafttag måste tillom vi inte skall förlora delar av en generation.I dag tvingas många ungdomar bo kvar hemmalångt efter det att de blivit myndiga och gått ut gym-nasieskolan. De är vuxna men saknar arbete och där-med inkomster. De tvingas därför bo kvar hemma ochrisken ökar för att de successivt förlorar tron på sigsjälva och samhället. Att starta vuxenlivet i arbetslös-het och passivt bidragsberoende är destruktivt. Rättentill utbildning eller ett meningsfullt arbete för de ungamåste därför prioriteras. Och för att underlätta förungdomar att leva ett självständigt vuxet liv medmöjlighet till eget boende krävs att ersättningsnivåer-na höjs.Fru talman! Verkligheten för arbetslösa ungdomarär långt från lagstiftarnas intentioner med social-tjänstlagen. tillämpas i praktiken en lägre soci-albidragsnivå för hemmavarande ungdomar. För äldrepersoner som har otillräckliga inkomster ligger soci-alnormen på ca för en ensamstående sedanvissa utgifter är betalda. Men det finns ingen tydliggräns när man anses tillräckligt vuxen för att få denhögre socialbidragsnormen eller när man har rätt tillegen bostad.När det s.k. utvecklingsbidraget för ungdomar in-fördes genom ett beslut här i i december1997 var vi i kritiska till ersättningsni-vån på . Många måste ju direktkomplettera med socialbidrag, vilket är mycketolyckligt.Fru talman! Utvecklingsbidraget får också andrakonsekvenser. Om en kommun väljer att erbjudasamtliga ungdomar någon form av framåtsyftandeaktivitet med en ersättning som motsvarar en enkeltförsörjning, eller ca , får kommunen stå förhela kostnaden om insatsen är generell. I Vänsterpar-tiet anser vi därför att regeringen skyndsamt bör seöver kommunernas möjlighet att införa en generellersättning utan biståndsprövning och utan att kom-munen förlorar det statliga stödet.Fru talman! Den generation som växer upp i dagskall inte tvingas acceptera sämre trygghet, sämreekonomiska villkor eller sämre boende än generatio-nen innan. När det gäller utbildningsbidraget förordarvi att nivån bör vara lika hög som nivån i grundbe-loppet i arbetslöshetsförsäkringen, dvs. för närvaran-de per dag. Och det är vår förhoppning attregeringen kan ta hänsyn till dessa synpunkter i defortsatta diskussionerna.Fru talman! har det varit stora för-ändringar i svenskt arbetsliv i form av personalned-skärningar, arbetslöshet, hot om arbetslöshet, nyaanställningsmönster och ständiga omorganisationer.Anställningsförhållandena har blivit alltmer osäkraoch arbetstiderna mer varierande. Är man lågutbildad,ung, invandrare eller funktionshindrad har man fåttdet allt svårare på arbetsmarknaden. De stora lönta-garorganisationerna saknar effektiva verktyg för attupprätthålla människors trygghet och inflytande. Ochfrån arbetsgivarsidan vill man avveckla arbetsrätten.Fru talman! I stort sett varje förändring av arbets-rätten som gjorts har haft sin uddriktad mot löntagarna. Detta har inneburit sämre an-ställningstrygghet för arbetstagarna och ökat arbets-givarnas makt. Arbetsrätten är en kontroversiell fråga,och för några partier kan denna fråga vara problema-tisk. Jag skall inte uppta alltför mycket av kammarenstid för att diskutera arbetsrätten eftersom denna frågakommer att debatteras i kammaren . Meni hoppas vi att en majoritet ser behovetav en ny och förstärkt arbetsrätt mot bakgrund av destora förändringar som skett i samhället och i nä-ringslivet . Det är också vårförhoppning att finns med i denna majo-ritet. Från löntagarorganisationerna finns det en starkoch uttalad vilja att bevara arbetsrätten i sin nuvaran-de form. Man vill inte röra arbetsrätten.I anser vi att det moderna arbetsli-vet behöver kunniga, engagerade och kreativa medar-betare, inte bara muskelkraft och lydnad. I stället förhets behöver vi mer dialog och diskussion både i denprivata och i den offentliga verksamheten. Trivsel ocharbetsglädje är påtagliga effekter och bör vara en delav vår livskvalitet.Fru talman! Forskningen kring förändringarna iarbetslivet - hur vi skall utveckla och förbättra sam-hällets olika arbetsuppgifter - ser vi i Vänsterpartietsom en viktig uppgift.