prot · GL0957 · 1998-01-28 00:00:00 — Jag har varje gång sagt att lagen skall gälla.Michael talar om att jag har sagt att viborde lyssna på lokala politiker, och han säger att viockså borde lyssna på lokala företagare. Jag har intealls yttrat mig om att vi skall lyssna på lokala politi-ker. Jag tycker snarare att vi skall respektera dem ideras politiska system. Fullmäktige har ett fullständigtansvar för hur det här skall hanteras - besluten omifall bolagen skall bildas, besluten om hur bolagsord-ningen skall se ut och vilka krav man ställer. Man harfull chans och rättighet att avsätta styrelsen om avvi-kelser sker. Hela regelverket, hela instrumentarsena-len finns till hands för att hantera detta.Lagstiftningen som säger vad det är för verksam-het man skall syssla med är mycket tydlig, men manhar chans att fatta de beslut som man tycker är rimligautifrån de lokala förutsättningarna. Jag menar att dethandlar om respekten för ett totalt politiskt systeminom de ramar som lagstiftningen ger. Ingen har kun-nat peka på att lagstiftningen är bristfällig, men ni hargett flera exempel på att tillämpningen är det.Anf. 40 ()replik:Herr talman! Om syn är repre-sentativ för var Socialdemokraterna står i den härfrågan blir jag mycket bekymrad . Dåkommer det inte att ske någon förändring hur mångaår man än utreder frågan. Men om det finns andrapersoner inom partiet som är litet mer öppna och serde problem som finns kan man kanske kommaframåt. Det är inte omöjligt att det här rådet kan haden inverkan att man tar tag i frågorna och får enbättre tillämpning av lagen.Men jag tror att man måste gå längre än så. Jagtror att man också måste ha en mer restriktiv syn påkommunal näringsverksamhet.Anf. 41 () re-plik:Herr talman! Jag kan inte göra mycket åt MichaelStjernströms oro för mig och partiet. Men jag tyckeratt det är bra att ser möjlighetenmed det här rådet som jag har talat om. Vi har enganska färsk lagstiftning när det gäller insynen ochoffentligheten. Vi skall se till att den implementerasfullt ut. I det här avseendet är inte det stora problemethur lagstiftningen ser ut, utan tillämpningen. Den skallnaturligtvis bevakas med de rättsliga instrument somfinns. Dessutom har vi ett politiskt system som gör attväljare och de lokala politiska företrädarna hanterarden här frågan.Jag är litet stolt över att jag ensam har talat om delokala företrädarnas ansvar och rätt i den här frågan.Det måste vara en grundläggande del av hela vårtpolitiska system.Anf. 42 ():Herr talman! Vi hade egentligen inte tänkt att gåin i den här debatten, men när man lyssnar kan detkanske ändå vara värt några ord. Jag har också jobbatkommunalt och gjort vissa erfarenheter avdetta.Jag vill understryka vikten av att vi nu har öppnatupp mycket av de kommunala bolagens verksamheter.Det är detta som har gjort att en hel del skandaler harkunnat avslöjas. Någon motsvarande öppenhet finnsju inte i det privata näringslivet, utan där kan skanda-lerna fortgå utan att det finns någon offentlig insyn.Ett problem som jag tycker att ni förbigår är attdet inte finns något idealistiskt kapitalistiskt systemdär det är en fullt fri konkurrens. påpe-kade ju redan en gång i världen att så fort två kapita-lister träffas börjar de konspirera mot marknaden.I den kommun där jag var verksam under mångaår hade vi misstanken att de stora byggbolagen heltenkelt hade prisöverenskommelser. Vi hade ju ingabevis för det, men det var nödvändigt att komma igång med egen byggverksamhet för att få ned priser-na. visade också en revision frånLänsstyrelsen i att man t.o.m. hittade skriftligaöverenskommelser mellan de stora byggbolagen omatt hålla uppe priserna vid anbud till kommunerna.För hade vi exempel på bil-skolornas priskarteller. Det var alldeles uppenbart försökte mobba ihjäl en bilskola vars priser lågunder. Jag har pratat med måleriföretag vars priser harlegat under övrigas i en kommun. De har utsatts församma mobbning. Där försökte man på allt sätt atttränga ut dem från näringen. Det är också en sida somkommunerna måste uppmärksamma.Sedan finns det ju en hel del verksamhet som inteär lönsam och som det privata näringslivet av detskälet inte kan dra i gång, och inte skall dra i gång.Jag tänker på verksamheter inom turism, stadshotell,kommunikationer osv.Vi har ju t.ex. varit tvungna att gåin i med kommunala pengar för att drivaverksamheten. Den verksamheten har svag lönsamhetäven om det är frågan om en massturism. Lönsamhe-ten ligger ju i den samhällsekonomiska lönsamheten,dvs. att folk kommer dit och går på restaurang, bor påhotell, köper bensin och handlar mat i vanliga butiker.Det håller uppe sysselsättningen, skattebetalningsför-mågan osv.Det finns alltså sektorer i samhället där det ärnödvändigt att gå in och hålla i gång verksamheten föratt kanske senare låta privata företag ta över den.Stadshotellen är ju en annan verksamhet där detofta är svårt att få lönsamhet i kommunerna. Manskulle naturligtvis kunna tänka sig att företagen gickihop och bildade speciella bolag för detta, men dethar de ju ofta svårt att göra.I många kommuner säger faktiskt småföretagare att det är de stora företagens och den offentligasektorns beställningar som ger stabilitet i deras verk-samhet. När man är ute hos byggföretag, rörfirmorosv. kräver de ju att kommunen skall driva på ochkomma i gång med byggverksamhet så att de får någ-ra beställningar. Det är ju en viktig grund. Det är juinte så att småföretagen lever direkt på hushållen. Delever i stor utsträckning på offentlig verksamhet ochpå de beställningar som andra företag gör, inte minstde stora företagen.Jag tycker alltså att den här debatten måste fortsät-ta. Utvärderingen av den kommunala bolagsverksam-heten är mycket viktig, och då måste man ta med allaaspekter på detta.Anf. 43 ():Herr talman! Jag tycker att tog upptvå väsentliga frågor som rör konkurrensläget i eko-nomin, men jag menar att han är inne på fel slutsatser.Den första rör angelägenheten att uppmärksammaoch motarbeta privata monopol och karteller. Där harAdam och liberaler i hans efterföljd försökt attefter bästa förmåga införa konkurrensbegränsning-slagstiftningar, arbeta för frihandel osv. Men det voreen livsfarlig strategi att tycka att kommunen skallstarta verksamhet varje gång man ser en kartellbild-ning. Det är inte en offentlig uppgift. Däremot tyckerjag att t.ex. konsumentkooperationen har gjort storstilade insatser mot galoschkartelleroch andra kartell- och monopolbildningar, men dethar då inte skett med skattebetalarnas pengar i ryggen.Den andra insikten som tog upp ochsom också är oerhört viktig var de offentliga beställ-ningarnas betydelse för ett dynamiskt näringsliv. Vihade inte haft , eller ASEA, numeraABB, om det inte hade funnits kompetenta och krav-ställande offentliga beställare. Om kommu-ner och landsting i stor utsträckning upphörde med attbedriva näringsverksamhet och i stället uppträddesom kompetenta och kravställande beställare på raderav varu- och tjänstemarknader skulle vi se en betyd-ligt större fart på svensk ekonomi. Det skulle skapasflera jobb, och kommuner och landsting skulle kunnafå resurser att skapa bättre vård och skola.Anf. 44 ():Herr talman! Jag sade inte att kommunerna skallgå in i varje läge där man kan bevisa kartellbildning-ar. Det är ju ofta så att man inte kan bevisa dem. Ge-nom studier av priser och egna beräkningar kan deegna tekniska kontoren avgöra om det är orimligt ochom man kan klara det billigare själva. Då är det na-turligt att bilda ett kommunalt bolag föratt se om man har rätt. Sedan kan man på det visetpressa kostnaderna för kommunmedborgarna. Jagtycker att det är en möjlighet som man faktiskt måstehålla öppen.Det är naturligtvis riktigt att politiker normalt intehar samma kompetens som företagare att driva före-tag. Att man som beställare bör förstärka och utveckladen rollen har jag naturligtvis ingenting emot. Mendet finns också delar av näringslivet där man faktisktibland måste gå in med offentlig aktivitet och bilda ettbolag för att få i gång en verksamhet därför att denprivata sidan inte är säker på lönsamheten. Man serinte till de samhälleliga vinsterna osv.Anf. 45 ():Herr talman! Det finns naturligtvis allmänna ange-lägenheter inom infrastrukturen i vid mening. In-frastrukturen på turismområdet kan t.ex. falla inomramen för vad som är rimligt att en kommun ägnar sigåt. Jag menar att verksamheten icke behöver ske ibolagsform. De kompetensbegränsningar vi har i dagskall strikt följas. Vi skall ha ett regelverk som gör attdet är möjligt att se till att de kompetensbegränsning-arna följs.Bengt menar naturligtvis inte heller att manskall starta verksamhet varje gång det finnskartellbildningar. Jag menar att det nästan aldrig kanaccepteras som skäl. När det finns privata kartell-bildningar eller misstanke om sådana måste det perdefinition finnas flera privata företag som ägnar sig åtdenna verksamhet. Följaktligen kan privata företagägna sig åt denna verksamhet. Då skall man stimulerakonkurrens, så att det blir fler företag som i konkur-rens sysslar med denna verksamhet. Det är ingenlösning att gå in med skattebetalarnas pengar somriskkapital i offentliga bolag.Anf. 46 ():Herr talman! Jag har mina exempel. Jag har träffatså många företagare som säger att de inte törs ta upppriskonkurrensen därför att de blir utmobbade av sinakolleger.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )8 § Justitieombudsmännens ämbetsberättelsevid /98FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU14Justitieombudsmännens ämbetsberättelse vid riksmö-tet 1997/98 (redog. 1997/98:JO1)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 11 §. )9 § Ändringar i polislagenFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU7Ändringar i polislagen (prop. 1996/97:175)Anf. 47 ():Herr talman! Propositionen om ändringar i poli-slagen kan ses som en ganska liten proposition medförslag om ganska små ändringar, men icke destomindre är det många viktiga förändringar i dennaproposition.Vänsterpartiet ställer sig bakom större delen avpropositionen. Den delen reglerar polisens möjlighetatt ingripa vid stökiga evenemang. Man får rätt attanvisa vilka vägar en folksamling skall följa. Polisenfår samma möjlighet som tullen att under vissa förut-sättningar ta del av transportföretagens passagerarlis-tor. Dessa förändringar är oerhört viktiga.Vid flera tillfällen har det varit oroligheter viddemonstrationer, fotbollsmatcher och konserter. Imindre städer har det gällt ungdomssamlingar. Dethar skapats en dålig stämning och ett dåligt klimat,och man har från polisens sida definitivt behövt gå inoch avbryta de pågående oroligheterna.Den tidigare polislagen har inte givit polisen möj-lighet att låta en grupp omfattas av ett sådant beslut.Man har varit tvungen att göra en individuell bedöm-ning av varje enskild person.Vid flera av dessa tillfällen har det urartat. Enskil-da människor har i vissa fall blivit brottsoffer. Kon-sekvenserna har varit väldigt stora.Vi har här i debatterat frå-gan. Vi har sagt att vi anser att polisen måste ingripakraftfullare mot t.ex. nazistiska demonstrationer ochvid bråk med fotbollshuliganer, men vi har faktisktinte givit polisen möjlighet att göra detta i polislagen.När polisen har försökt ingripa mot en störregrupp har det vid olika tillfällen skett JO-anmälningar. JO har pekat på att det har funnits bris-ter i polislagen.Nu genomför man förändringarna för att polisenskall få en större möjlighet att med kraft ingripa vidsådana här situationer. Det tycker vi är oerhört viktigt.Frågan har varit om man skall reglera bestämmel-serna till att gälla vid vissa typer av demonstrationer,vid idrottsevenemang eller vid stora konserter. Vi iVänsterpartiet har sett det som viktigt att inte göralagstiftningen alltför snäv. Den måste kunna användasdå dessa problem uppkommer. Det vore olyckligt attreglera den på ett mer restriktivt sätt än vad regering-en föreslår.Det finns, herr talman, en del i propositionen somhandlar om omhändertagande både enligt § 11 och§ 13 i polislagen. § 11 handlar om interimistiskt om-händertagande. Dessa beslut grundas på olika författ-ningar. Det kan vara utlänningslagen, lagen om vårdav missbrukare, lagen om psykisk tvångsvård m.m.Det gäller ett tillfälligt omhändertagande.Detta förvarstagande innebär oftast att den om-händertagna placeras i en arrest. När det gäller just deinterimistiska besluten kan det vara mycket olämpligt.En psykiskt sjuk människa - hon kan vara en fara försig själv - kan upplevas störande av allmänheten ellersom ett hot mot allmänheten. Om polisen upplever måste ingripa är det klart olämpligt att placeradenna människa i en arrest.Polisen bör inte få möjlighet till förvarstagandenär det gäller dessa grupper. Dessa människor skallplaceras på de institutioner eller de ställen där manhar kapacitet och möjlighet att omhänderta dem på etthumanistiskt och riktigt sätt.Vid omhändertagande är det arresten som gäller.Det beror på att man varken har utrymme eller perso-nal nog för att låta dessa människor sitta utanför arres-ten. Det behövs kanske övervakning av två polismän,och de möjligheterna finns ytterst sällan.Vi behöver se över hur vi skall kunna klara av attta hand om de omhändertagna på ett humanistiskt sätt.Så länge dessa brister finns bör polisen inte få använ-da sig av förvarstagande när det gäller denna grupp.Det tillfälliga omhändertagandet grundar sig på§ 13 i polislagen och gäller en annan grupp männi-skor. Polisen får omhänderta någon under sex timmar.Det fanns en polisrättsutredning som såg över vis-sa frågor. Just denna fråga togs upp i utredningen.Utredningsledamöterna var överens om att möjlighe-ten till tillfälligt omhändertagande strider mot konvention om mänskliga rättigheter. Ut-redningen föreslog att möjligheten skulle avskaffas.Remissinstanserna föreslog också att möjligheten tilltillfälligt omhändertagande skulle avskaffas och till-styrkte utredningens förslag.Regeringen lägger ändå fram ett förslag om nylagstiftning. Lagrådet säger att bestämmelsen för-modligen egentligen strider mot Europakonventionenför mänskliga rättigheter, men eftersom frågan inte ärjuridiskt prövad kan man inte säga något bestämt.Lagrådet anser ändå att man inte bör genomföra för-slaget, för man tror att bestämmelsen kommer attstrida mot konvention om mänskligarättigheter.Ändå tänker regeringen genomföra lagförslaget.Vänsterpartiet ser det som väldigt allvarligt att vi i detdemokratiska , som har skrivit under konven-tionen om mänskliga rättigheter, har en regering somvarken tar till sig utredarnas, remissinstansernas ellerLagrådets uttalanden. Regeringen väljer att chansa.Skulle man bli prövad och fälld får man väl ändrabestämmelserna senare.Det är en syn på mänskliga rättigheter som vi intebör ha här i . Om man skall anta en bestäm-melse skall det vara klarlagt att den inte strider motnågon konvention. Det skall inte vara så att man troratt man kanske kan klara sig om frågan inte prövas.Det är en helt felaktig hållning.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till re-servation 2.Anf. 48 (mp):Herr talman! Betänkandet JuU7 handlar om änd-ringar i polislagen. Det väsentliga är att polisen skallfå möjlighet att enligt lagen avlägsna och omhändertapersoner som inte har stört ordningen utan bara ärdeltagare eller åskådare. Det är på denna punkt somMiljöpartiet inte kan delta i beslutet. Vi har två reser-vationer som jag yrkar bifall till. Det gäller reserva-tion 1, mom. 1, och reservation 3, mom. 3.Visst vill vi också att polisen skall kunna ingripamot störningar vid stora idrottsevenemang och kon-serter, men de behöver inte helt urskillningslöst kunnata människor i förvar eller avlägsna dem. Ett visstinslag av bedömning måste finnas kvar.Detta gäller speciellt allmänna sammankomster.Dvs. vid opinionsyttringar, när man vill demonstrerasin åsikt mot någonting, skall detta inte kunna ske pådet sätt som föreslås.Det finns lagar för nuvarande bestämmelser. Iordningslagen framgår det hur och när polisen kanupplösa en sammankomst. Polisen får redan i dagingripa genom att gripa enskilda deltagare i ord-ningsstörande folksamlingar om de misstänks förbrottslighet, t.ex. misshandel, olaga hot, grov skade-görelse etc.Det nuvarande förslaget går alldeles för långt.Regeringen föreslår att det med hjälp av lagstödskall gå att gripa i stort sett alla som vistas på platsenvid tillfället. Dessutom skall polisen kunna avlägsnadessa från platsen, omhänderta dessa på polisstation imax , anvisa särskild väg och spärra av om-råden.Bakgrunden till detta förslag är en skrivelse frånRikspolisstyrelsen , där man framförde enönskan att polisen skulle kunna omhänderta även demsom inte deltagit i ordningsstörande folksamling ochinte bidragit till att störa ordningen. En kollektivbestraffning - att bunta ihop alla personer som vistaspå platsen på en gång.Departementschefen sade då att den gällande la-gen räckte, men att man skulle se över den. Därförtillsattes en utredning . Det är ett delbetänkandefrån denna utredning som ligger till grund för propo-sitionen.I utredningen har framförts två förslag som rege-ringen inte har tagit upp i propositionen. Det gälleromhändertagande enligt § 13. I utredningen finns deten lång diskussion huruvida denna rätt överensstäm-mer med . Man kommer fram tillatt så inte är fallet.Av framgår det att varje in-låsning i arrest innebär ett frihetsberövande, oavsetttidsutdräkt. Enskilda domar har studerats. I utred-ningen föreslås att nuvarande rätt att omhändertaenligt 13 § polislagen skall avskaffas eftersom den ärkonventionsstridig. Men å andra sidan föreslås det iutredningen ett nytt häktningsinstitut med möjlighetatt frihetsberöva . Det avfärdar remissin-stanserna med bestämdhet, vilket jag tycker är bra.Vi i tycker, med bakgrund till ända-målsprincipen 2 kap. 12 § regeringsformen, att det iprincip är felaktigt att häkta personer för lindrigabrott. Det strider mot proportionalitetsprincipen. IHögsta domstolens avgörande ges uttryck för upp-fattningen att reglerna i 13 § polislagen uppställerlåga krav för skälen för antagande om fara för brotteller ordningsstörningar som kan läggas till grund förett frihetsberövande. Enligt JO tillerkänner bestäm-melsen, med den tolkning den har givits av Högstadomstolen, också i andra hänseenden den enskildepolismannen ett betydande utrymme för att läggaskönsmässiga bedömningar till grund för ett frihetsbe-rövande. Vi anser det inte riktigt att utöka detta.Vi anser det självklart att reglerna i 13 § anpassastill . bör således upp-häva bestämmelsen om tillfälligt omhändertagande i13 § polislagen.Enligt förslaget blir det en kollektiv bestraffning ifråga om att avvisa eller avlägsna åskådare eller del-tagare i ordningsstörande församlingar, allmännasammankomster och offentliga tillställningar. Vitycker att regeringen bör få i uppdrag att utarbeta ettnytt förslag till lagtext som är mer restriktivt i frågaom polisens möjligheter att avvisa eller avlägsnanågon.Miljöpartiet anser att endast de personer som ärdirekt ordningsstörande skall kunna gripas samt attden enskilde polismannen som fattat beslut om ingri-pande mot en folksamling skall vara skyldig att ome-delbart anmäla åtgärden till polismyndighet, vilketinte framgår av förslaget. T.ex. skulle det kunna blisom i . Där har en polis rätt att avlägsna per-soner från en plats om det finns ett hot, om övrigtuppförande är hotande samt kommer till slutsatsen attdet är sannolikt att personer gör sig skyldiga till brott,liv, hälsa, frihet, eller egendomsbrott. Textenbehöver ändras.Utredningen har föreslagit en utvidgning av be-greppet avlägsna. När polisen vill upplösa enfolksamling eller en allmän sammankomst skall mankunna köra folk en längre sträcka och släppa av dem.Det förslaget har regeringen inte gått med på. Jagtycker att det är positivt att förslaget inte har till-styrkts.Bestämmelserna om avlägsnande är oklara i be-tänkandet och propositionen. Vi föreslår ett införandeav vissa begränsningar med avseende på vart en per-son får föras samt . kan dethända att folk låses in i polisbilen, som parkerats, ochatt de sedan får sitta där . när polisdist-rikt slagits samman kan det bli långa färder till polis-stationer. Vi vill att det skall regleras.Regeringen föreslår nya bestämmelser i fråga omavspärrningar av områden och utrymmen. Men bestämmelsen är till-lämplig både då en allvarlig ordnings- eller säker-hetsstörning har inträffat och då det finns risk för ensådan störning. Bestämmelsen kan tillämpas i merallmänt syfte. föreslår att detta endastskall få tillämpas vid större idrottsevenemang, konser-ter eller i samband med en demonstration som kanförväntas leda till angrepp från deltagare i motde-monstration.Mötes- och demonstrationsfriheten skall i övrigtinte kunna begränsas. Människor måste kunna fåprotestera mot förslag utan att områden spärras av såatt de inte kan göra detta. ser detta somen anpassning till övriga och vad som där skervid demonstrationer.Det fanns deltagare från i isamband med atombombssprängningarna vid . Polisen buntade ihop folk, anvisade vägoch tog in dem på en polisstation där de fick sittalänge. Detta gjordes för att det inte skulle bli en de-monstration. Likadant var det i samband med Ams-terdamfördraget . Polisen ingrep på sammasätt för att hindra demonstrationsyttringar mot beslutsom demonstranterna ansågs hade fattats i slutna rumöver huvudet på folk. Vi kan inte acceptera detta.Enligt förslaget är inte enskilda personers uppfö-rande det avgörande. Syftet med beslutet är attfolksamlingar skall upplösas, dvs. kollektiv bestraff-ning.Sedan var det transportföretag. skall polisenkunna ta del av transportföretagens passagerarlistor.Det är precis det som föreslås i Schengenfördraget.Det är en anpassning till . Vi anser attförslaget i första hand skall avslås, i andra hand att dettydligt skall framgå att det får ske endast vid allvarligbrottslighet. Begreppet allvarlig skall definieras ilagtexten. Det är nu alldeles för generöst.Polisen måste vara utrustad med vissa maktbefo-genheter och skall på olika sätt kunna ingripa. Det ärviktigt att olika former av ingripanden som kan med-föra negativa verkningar för den enskilde grundar sigpå uttryckligt och precist lagstöd. Det skall inte varagenerellt kollektivt. Detta gäller särskilt i fråga omingripanden som inskränker de i regeringsformengrundläggande fri- och rättigheterna.Naturligtvis skall vi följa de internationella över-enskommelser som har tillträtt.Anf. 49 ():Herr talman! Utskottets betänkande behandlar enproposition från regeringen som innebär att polisensmöjligheter att ingripa i förebyggande syfte vid stör-ningar av den allmänna ordningen och säkerhetenutvidgas. För att underlätta för polisen att ingripa vidstörre evenemang av olika slag föreslås att polisenskall få rätt att avlägsna deltagare i en folksamling omfolksamlingen genom sitt uppträdande stör den all-männa ordningen eller utgör en omedelbar fara fördenna.Polisen föreslås att få rätt att spärra av eller på an-nat sätt förbjuda tillträde till ett visst område ellerutrymme i samband med allvarliga störningar av denallmänna ordningen och säkerheten eller vid risk försådana störningar. Polisen föreslås också få rätt attkunna anvisa deltagarna i en folksamling att följa enviss väg.I propositionen som utskottsbetänkandet behand-lar föreslås polisen få rätt att ta i förvar den som om-händertagits med stöd av bestämmelserna i polislagenoch i vissa författningar. Polisen föreslås också precissom när det gäller tullen att under vissa förutsättning-ar få rätt att ta del av ett transportföretags passagerar-listor.Bakgrunden till huvuddelen av förslagen är natur-ligtvis de händelser som alla har kunnat se undersenare år där man i samband med större evenemanghar fått folksamlingar som uppträder på ett sådant sättatt de utgör ett allvarligt hot inte bara mot personerutan också mot de grundläggande demokratiska vär-dena. Det kan vara hot mot en demonstration ellerfolksamlingar som sådana vi har upplevt i sambandmed större idrottsevenemang, fotbollshuliganism ochliknande.