prot · GL0968 · 1998-02-17 00:00:00 — ett led i att stärka kvaliteten inom grundutbild-ningen. I budgetpropositionen (prop.1996/97:1) föreslog regeringen, som jag på-pekade, att tilldela samtliga högskolor permanentaoch förstärkta forskningsresurser.Genom att bygga ut högskolan över hela landetges även ett stöd för utvecklingen av regionerna.Regeringens åtgärder har inneburit en god infrastruk-tur, som också efterlyser, för ut-veckling och tillväxt. Åtskilliga av de mindre ochmedelstora högskolorna har utvecklat utbildnings- ochforskningsområden inom vilka de internationellt setthar en stark ställning. Denna profilering medför att dehos kan ansöka om rätt till ett veten-skapsområde och därigenom även anordna forskar-utbildning och examinera doktorander inom dettaområde.Frågan om att utveckla forskning av kvalitet i enviss riktning beror dock inte enbart på de resurser somstaten kan ställa till förfogande. Den beror på enmängd olika samverkande faktorer inom respektivelärosäte, inte minst de enskilda lärarnas initiativkraftoch förmåga. Det är skälet till att regeringen vid till-delandet av de fasta forskningsresurserna till de mind-re och medelstora högskolorna inte utpekar inomvilka områden dessa resurser skall användas utanöverlåter det åt lärosätenas styrelser som bättre kanöverblicka hur dessa medel kan utnyttjas.I syfte att följa upp hur de mindre och medelstorahögskolorna utnyttjar tilldelade forskningsmedel harregeringen i tilläggsdirektiv (dir. 1997:54) uppdragitåt kommittén Forskning 2000 att analysera detta.Kommittén skall vidare föreslå kriterier för den fram-tida fördelningen av forskningsmedel. Uppdragetskall redovisas till regeringen den 1 november 1998.Andreas förslag att fördelningen avforskningsanslagen bör ha ett starkt sam-band med den akademiska kvalificeringsgrad respek-tive högskola har uppnått, t.ex. genom erhållna exa-mensrättigheter, bör naturligtvis övervägas av denforskningspolitiska utredningen.Högskolan har en nyckelroll när det gäller attstödja utnyttjandet av informationsteknikens möjlig-heter i samhället. En nationell IT-satsning pågår inomhögskoleområdet och biblioteksväsendet. Satsningensyftar till att förbättra högskolans möjligheter attutnyttja modern informationsteknik och därmed för-bättra möjligheterna för bl.a. distansutbildning.Behovet av distansutbildning är stort, och studerar var tionde student på distans. Rätt utnytt-jad kan den nya tekniken innebära en omvälvning förhögskoleutbildningens räckvidd såväl nationellt sominternationellt. Regeringen har uppdragit åt samtligauniversitet och högskolor att prioritera och utökautbudet av distansutbildning.Regeringen avser vidare att återkomma till riksda-gen om distansutbildningens möjligheter. Däriblandkommer förslag om särskilda platser inom högskolanför distansutbildning att beaktas.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret på min interpellation. Att vi i harlagt fram de här två interpellationerna - dels den somCarl diskuterade med , delsden som jag har lagt fram - är ju ett bevis för att vitror att frågorna om den högre utbildningens roll ärhelt avgörande för vad som skall hända med vårtsamhälle . Vi ser ju nu en utveckling därSverige är på väg att centraliseras. Trots att vi inteönskar det, är utvecklingen på många sätt på väg åt felhåll. Befolkningsströmmar går mot de stora koncent-rationsorterna. Stora landsdelar riskerar att utarmas.Jag tror att vi gemensamt har det synsättet att enav de viktigaste motkrafterna kommer att vara attutbildning och forskning kan ske decentraliserat. Detskapar utvecklingskraft runt om i landet. Jag tror attdet kan betyda mycket mer för utvecklings-kraften än enskilda regionalpolitiska anslag. Jag troratt det också kommer att ha betydelse för hela Sveri-ge. Det är inte bara en regionalpolitisk fråga, utan detär en fråga för hela landet.Därför är det bra att vi har den här samsynen ominfrastrukturen som skapas genom utbildningen ochatt vi gemensamt vill se till att vi får kunskapsutveck-ling på många håll. Det har konkret visat sig genomatt vi har kunnat fördela nya utbildningsplatser tillhögskolorna runt om i landet - det sker ju en oerhördexpansion där - och genom att regeringen ochCenterpartiet gemensamt har kunnat se till att vi fårfasta forskningsresurser. har här varitpådrivande . Jag räknar medatt vi får en utveckling där det etableras nya universi-tet i , precis i linje med det som Centerpartietlänge har arbetat för och även skrivit in i vårt parti-program.Men är det också viktigt att vi diskuterar nästasteg och hur fortsättningen ser ut, så att det här verk-ligen ger de stora möjligheterna för och enbra utveckling av kunskapssamhället.Det är naturligtvis en orimlighet att en tredjedel avstudenterna går vid högskolor där man bara har entrettiotredjedel av forskningsresurserna. Det är intebra om inte tillräckligt många lärare har forskarbak-grund. Det är viktigt att man kan utveckla kontakternamed näringslivet. Näringslivet har allt att vinna pådet. De små högskolorna bidrar också med viktigaforskningsresultat.Jag tror att det framför allt är tre områden vi måsteutveckla. För det första måste andra högskolor fåsamma utvecklingsmöjligheter som universiteteninom mer avgränsade profilområden. Där har ett stegöppnats genom att det blir möjligt att inrätta veten-skapsområden. Detta har vi kunnat göra i samverkan.Men jag menar att regeringen också skulle kunnafrämja den här utvecklingen genom att ge utveck-lingsresurser till vissa utpekade profilsko-lor, precis som vi gjorde med en del av de tidigareuniversitetsfilialerna när de vandrade vägen till att blifullt utvecklade universitet.Den andra delen jag vill ta upp är resurstilldel-ningssystemet. Där menar jag att det klart uttaladesyftet måste vara att inrätta sådana kriterier för de nyahögskolorna att man verkligen får en ökad andel avforskningsresurserna i förhållande till universiteten.Det tredje området jag vill ta upp är distansut-bildningen. säger att regeringen ärberedd att lägga fram förslag om särskilda platserinom högskolan för distansutbildning. Det vill jagtolka positivt. Jag vill också säga att ärberett att medverka till att det visar sig mycket snart iden fördelning som skall göras.Anf. 11 ():Fru talman! Expansionen av den högre utbildning-en och utvecklingen inom forskningsområdet är vik-tig. Det är en målsättning som det råder stor politiskenighet om.I det sammanhanget är det en aspekt man inte fårglömma bort, men som dessvärre ibland glöms bort,nämligen kvalitetsaspekten. En alltför snabb ökningav studerandeantalet på vissa platser kan medförakvalitetsproblem. Vi har ibland olika uppfattningarom hastigheten när det gäller utbyggnaden av olikaenheter, men däremot inte om riktningen. Specielltgäller det i fråga om antalet kompetenta lärare, somför närvarande inte räcker till. På vissa håll, vilket börvara väl bekant för övriga här, är det en allvarlig brist.De brister som finns orsakades delvis av bristandesatsningar när det gällde utbildningen på 80-talet.Hade regeringen då ökat antalet utbildningsplatser såhade tillgången på akademiska lärare varit betydligtbättre än . Men har vi den lärarbrist som vihar. Att vi har många lärare utan forskarkompetensinom vissa områden och på vissa högskolor leder tillatt vi inte får den kvalitet på utbildningen som viönskar. Jag har i interpellationsdebatter med utbild-ningsministern påtalat detta och fått visst stöd för minuppfattning, men däremot inget besked om vad rege-ringen tänker göra för att lösa de här frågorna.Jag delar uppfattningen att de mindre och medel-stora högskolorna spelar en mycket betydelsefull rollför utvecklingen av näringslivet i regionen. Kanske ärdet där de har gjort den allra största insatsen. Det ärglädjande på många håll, och vi stöder utvecklingen.Vi ser med positiv attityd på den utveckling som harskett, som utbildningsministern sade, i Karlskro-na/och , för att bara ta ett par ex-empel.I interpellationssvaret pekar också utbildningsmi-nistern på att de enskilda lärarnas initiativkraft ochförmåga har en stor betydelse för utvecklingen på dethär området. Men om de inte har tillräcklig utbildningkommer initiativkraften och förmågan antagligen inteatt räcka till för att fullt ut kompensera bristerna i denformella kompetensen. Och vad gör man då?Låt mig också helt kort beröra distansutbildning-en, som jag tycker är en mycket viktig fråga. Denborde ha utvecklats mer i . Jag vill peka på detregionala ansvar som högskolorna har - kanske fram-för allt de nya högskolorna - men också på de teknis-ka möjligheter som finns i dagens IT-samhälle. Härtycker jag att vi mer skulle utnyttja de utmärkta kraf-ter som finns framför allt på undervisningsområdet.Varför kan vi inte använda de allra bästa lärarna tillundervisning på distans när vi har den möjligheten idagens IT-samhälle? Det är en fråga jag skulle viljarikta till utbildningsministern.Anf. 12 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag och är nogganska överens om det mesta i de här frågorna. Mendet är vissa saker jag ändå vill understryka när detgäller just nästa steg.Det måste ske en samverkan mellan svenska hög-skolor och inte bara handla om konkurrens. Konkur-rens kan vara nyttigt och vitaliserande, men det måsteockså ske en samverkan. Om alla högskolor skallkunna utvecklas väl skall man inte - och det gör maninte heller - eftersträva att man forskar på alla områ-den. Man måste kunna göra specialiseringar, och manmåste kunna samverka med andra högskolor. Detsker, med det skulle kunna ske i ännu större omfatt-ning.Det är också uppenbart att de mindre och medel-stora högskolorna på många sätt redan har spelat roll och kan spela en ännu större roll i framtidennär det gäller behovet av ökad satsning på naturveten-skap och framför allt teknik. Vi behöver fler välutbil-dade personer på det området och vi behöver ocksåmer forskning, tillämpad forskning och utvecklingsar-bete.När det gäller den stora satsning som görs med60 000 permanenta nya platser är tyngdpunkten lagdpå naturvetenskap och teknik. Dessutom har mangjort särskilda satsningar för att stimulera äldre att gåin i naturvetenskap och teknik. Genom de här sats-ningarna och genom den allmänna fokuseringen på deområdena har också ungdomar i större utsträckning äntidigare visat sitt intresse för de här utbildningarna,glädjande nog. I gymnasiet går fler ungdomar påde naturvetenskapliga programmen. Vi ser också atttillströmningen till både ingenjörs- och civilingen-jörsutbildningen kraftigt ökar. Den får gärna öka ännumer. Vi bygger därför också ut utbildningen. Detinnebär att det kommer att ske en mycket kraftig ök-ning av antalet välutbildade ingenjörer och civilingen-jörer - en mycket kraftigökning. Det är naturligtvis oerhört viktigt för närings-livets utveckling.På den punkten spelar de mindre och medelstorahögskolorna en mycket viktig roll också som rekryte-rare av det som kallades för begåvningsre-serven, alltså ungdomar som annars inte skulle gåvidare till högskolan. Det gäller för den delen ocksåäldre.Självfallet måste man när man ser över helaforskningssystemet också finna kriterier för an-slagstilldelningen som håller för den framtida upp-byggnaden. Det är en viktig uppgift för den sittandeforskningskommittén.Till vill jag säga att det onekligen ärmycket silkeslent kring de medelstora högsko-lorna. Så har det inte alltid låtit här i kammaren. Jagskall inte trötta med att upprepa vad hantidigare har sagt om dessa högskolor. Låt mig barafästa uppmärksamheten på en punkt. Det gäller kvali-teten och behovet av disputerade lärare. Vi är heltöverens om det. Mot den bakgrunden ter det sig svår-förståeligt, minst sagt, att gick emot denreform av doktorandutbildningen som Centerpartietoch Socialdemokraterna röstade igenom ochsom just innebär att vi kommer att få fler doktorer iframtiden. Vi kommer inte nödvändigtvis att få flerdoktorander, men fler doktorer.Så mycket mer uppseendeväckande var det attmoderaterna gick emot detta, eftersom man bara ett årtidigare hade motionerat just om en sådan reform, justefter de riktlinjerna. När ett förslag sedan väl läggsfram här i går man emot det. Detta kan integärna gagna kvaliteten i de svenska universiteten ochhögskolorna. Det är ju någon sorts månadspolitik, ochdet kan väl ändå inte vara särskilt konstruktivt.Anf. 13 ():Fru talman! Jag tror att den viktiga delen just ärhur vi går vidare. Jag vill peka på tre områden somjag tror är särskilt viktiga.Det första gäller just att se till att det blir tillräck-liga möjligheter för de högskolor, som inte vill satsaså mycket på bredden att man blir universitet, att ändåkomma mycket långt på sina specialområden. Jagönskar att de skall ha samma möjlighet som universi-teten på sina speciella profilområden.Då blir ändå frågan till utbildningsministern: beredd att se till att vissa hög-skolor får möjlighet fullt ut att utvecklas som profil-högskolor, t.ex. genom särskilda resurser på sammasätt som vi gav utvecklingsmöjligheter för de högsko-lor som var universitetsfilialer och som ärpå väg att bli fullständiga universitet? Jag kunde t.ex.tänka mig att en högskola som den i Karlskro-na/är kvalificerad för det. Jag kan också seandra högskolor där det skulle vara en viktig satsningatt ge just speciella resurser för att man skall kunnautveckla sig på de vetenskapsområden där man hardokumenterat sina kvalifikationer.Den andra delen jag vill ta upp är resurstilldel-ningssystemet. Jag ser i utbildningsministerns svar tillmig att han tar fasta på idén att fördelningen avforskningsanslagen bör ha ett starkt sam-band med den akademiska kvalificeringsgrad somrespektive högskola har uppnått, t.ex. genom erhållnaexamensrättigheter.Vi har ju gemensamt medverkat till att det harblivit tilläggsdirektiv till den forskningspolitiska ut-redningen vilka öppnar de möjligheterna. Här tyckerjag att det är mycket viktigt att vi från politiskt hållklart säger att syftet är att man skall kunna jämförasmed universiteten, att man genom att kvalificera sigakademiskt också skall ha möjlighet att bygga uppsina forskningsresurser samt att det skall finnas fastakriterier som stegvis lyfter de nya högskolorna till nyautvecklingsmöjligheter.På det tredje området, distansutbildningen, tyckerjag att det är bra att utbildningsministern öppnar föratt särskilda platser inom högskolan för distansut-bildning skall bli möjliga. Här vill jag bara säga attdet är mycket viktigt att detta verkligen blir av. Cen-terpartiet vill vara pådrivande för den utvecklingen.Men jag tror också att det kommer att handla om attinrätta någon form av utbildningsorganisationer somutnyttjar hela den nya IT-teknikens möjligheter pådistansutbildningsområdet.Sedan gäller väl den viktiga debatten framtidenoch vad vi skall göra framöver. Men det kan intehjälpas att det är fascinerande att lyssna på de mode-rata inläggen här . Man säger att man stöder denhär utvecklingen och att man har en positiv attityd tillvad som skett. Det finns väl ändå gränser för vad mankan påstå. Vi har diskuterat de nya platserna förhögskolan. När vi röstade om dem här i riksdagenröstade nej. Vi har talat om hur viktigtdet var med de fasta forskningsresurserna. När viröstade om dem här i röstade moderaternanej. Vi har talat om utvecklingsmöjligheterna för demsom skall kunna bli nya universitet. När vi röstade omdet här i röstade nej. Likadantvar det när det gällde möjligheten till nya vetenskap-sområden, och likadant var det när det gällde fors-karutbildningen.Jag gillar attityden, dvs. att man säger att man ärpositiv. Men att rösta emot alla konkreta förslag somverkligen skulle kunna leda till någonting är ett ovan-ligt sätt att markera den attityden. Det är väl ett bevisför att , som kallar sig framtidens parti,har ovanliga problem med att hantera framtiden.Anf. 14 ():Fru talman! Om vi som omväxling skulle fortsättaden s.k. sammetslena debatten mellan utbildningsmi-nistern och mig vill jag bara säga att jag inte har nå-gon annan uppfattning när det gäller satsningen pånaturvetenskap och teknik. Detta har moderaternaalltid varit för, och vi kommer att stödja de satsningarsom görs på det området vare sig det nu är på ingen-jörsutbildningssidan eller på civilingenjörsutbild-ningssidan.Sedan tog utbildningsministern upp en aspekt därvi hade olika uppfattningar. Det gällde kvaliteten ochbehovet av disputerade lärare, sade han och påpekadeatt vi inte stödde regeringens förslag om antagningentill doktorandutbildningen. Detta gick vi emot av ettklart skäl. Det fungerade i och för sig väldigt bra påvissa fakulteter - på teknisk, naturvetenskaplig ochmedicinsk fakultet. Men det är stora problem med detförslag som regeringen lade fram och som riksdagensedan antog när det gäller antagningen på humanistiskoch samhällsvetenskaplig fakultet. Vi tog intryck avden debatt som fördes, och vi anser att man meraborde ha lyssnat på den debatten och tagit hänsyn tillde synpunkter som framfördes från dessa två fakulte-ter. Det gjordes inte, och det var skälet till att vi gickemot regeringens förslag.Jag tycker att det borde ha funnits plats för enöppning i utskottet till att vara mera lyhörd för dendiskussion som fördes efter information från de olikafakulteterna. Jag beklagar också att man inte var meraöppen från regeringens sida.Nu sitter vi där vi sitter. Utvecklingen får visa omvi eller utbildningsministern får rätt på den här punk-ten.Vad summering beträffar villjag bara säga att jag tycker att han skulle läsa litetnoggrannare vad vi har sagt i olika sammanhang ochäven lyssna på vad vi säger i utskottet. Då kanske hanfick en annan uppfattning.Anf. 15 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig kort kommentera AndreasCarlgrens punkter.När det gäller frågan om resurser till profilområ-den är det klart att det inte är regeringen som bedömerhögskolornas professionella kvalitet inom dessa profi-lområden. Exempelvis harjust /lämnat in enansökan till om att bli erkänd inomdet tekniska vetenskapsområdet. Denna bedömninggörs på rent professionella grunder.Naturligtvis är det också är en resursfråga. Jag ärhelt medveten om detta. Det är självklart vår strävanatt försöka möta dessa resursbehov. är detomöjligt för mig att göra några utfästelser i dettaavseende här och . Det är ju en budgetfråga, ochden måste behandlas i sitt budgetsammanhang. Heltklart är resursbehoven inom hela högskolan är mycketstora, som jag sade tidigare, och det måste alltså skenoggranna avvägningar och prioriteringar. Här kom-mer förstås också frågan om stiftelsernas bidrag in,som jag tidigare diskuterade med vår grundhållning är klart positiv. När det gällerbudgetavvägning får vi återkomma.Distansutbildningen, återigen, är en helt centralfråga. Det var därför regeringen som en av sina förstaåtgärder tillsatte en särskild kommitté med uppdragatt lägga fram förslag om och även bedriva projekt föratt främja distansutbildning, den s.k. DUKOM.DUKOM har fått ca 100 miljoner till sitt förfogandejust för detta, och dess slutbetänkande kommer inomkort.Jag är helt övertygad om att distansutbildning kanerbjuda en mycket stor chans för . I och medatt vi har ett stort land med utspridd befolkning ärdessa möjligheter särskilt viktiga. Här tycker jag skall vara öppen för en rad olika åtgärder. Dethandlar inte bara om resurser utan också om kompe-tens att utnyttja det här instrumentet. ordnadekommunikationsministern och jag en sittning med och särskilt inbjudna för att diskuterahur man skulle kunna utnyttja IT dels för distansut-bildning, dels för att främja en pedagogisk förnyelseav högskolan och universiteten. Detta är sannerligennågonting som behövs på många sätt. Trots vad somhar gjorts är det mycket som återstår där. Distansut-bildning och IT kan alltså bli en revolutionerandekraft, ett verktyg som kan utnyttjas för att ge männi-skor både bättre möjlighet till utbildning och ocksåmöjlighet till en bättre pedagogik.Till vill jag säga att det är bra att viär överens om naturvetenskap och teknik. Det varsynd att vi inte var överens om det när regeringen ladefram ett förslag om att satsa på att ge äldre chansen attskaffa sig en teknisk eller naturvetenskaplig utbild-ning. Också då gick emot. Sanningen ärju den, , att har gått emotnästan allt som vi har föreslagit och genomfört påhögskolans område. Det finns några få undantag, somjag naturligtvis är tacksam för, men i övrigt har mode-raterna gått emot nästan allt. Ni har gått så långt i eroppositionsroll härvidlag att ni gått emot förslag somni själva har lagt fram i ! Så var detmed doktorandutbildningen. säger attni lyssnade så intensivt. Per sade tidigare tillmig i en debatt att ni hade "filosoferat". Hur det änvar tror jag att ni sprang så fort i er oppositionsrolloch var så angelägna om att till varje pris gå emot vadSocialdemokraterna och ville genomdri-va på den högre utbildningens område att ni snubbla-de över ert eget förslag. Så var det!Anf. 16 TALMANNEN:Jag vill påminna om att inte har rätttill något ytterligare inlägg i denna debatt.Anf. 17 ():Fru talman! Vi är helt överens om att den akade-miska kvalificeringsgraden skall bedömas av . Jag tycker att det är en riktig ordning. Menjag hör vad utbildningsministern säger när det gällerresursfrågan. För vår del kommer vi att fortsätta arbe-ta för att det skall vara möjligt. Jag tror att det ärviktigt att vi på det sättet kan utveckla nya profilhög-skolor i landet.Vi är också överens om att distansutbildningen äravgörande. Det kan vara en viktig sak när vi diskute-rar platsfördelning men också när det gäller t.ex.systemet för resurstilldelning till högskolorna. Jag troratt en möjlig väg kan vara att premiera distansutbild-ning där. Jag tror också att det är bra med öppenhet.Den utveckling som vi kan skapa tror jag inte barakommer att ske vid redan existerande högskolor ochuniversitet. Jag kan också tänka mig att det kan behö-vas nya organisationer och organisationsformer somtar vara på de nya möjligheter, inte minst pedagogis-ka, som ligger i den nya teknikens framväxt.När det gäller kriterier för att fördela pengarna tillhögskolan, menar jag fortfarande att det behövs enklar politisk vilja att se till att också de nya högsko-lorna får sådana kriterier så att resurserna växer iförhållande till universiteten.Till sist vill jag mycket vänligt säga till att jag förstår att vi skall ta hänsyn också till detfinstilta som säger. Men för vår delkommer det att gälla att arbetet för de nya högskolor-na och de möjligheter som det skapar inte bara ärfinstilt.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:153 om barnoch vuxna med stamningsproblemAnf. 18 Socialminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen avser vidta för att hjälpabarn och vuxna med stamningsproblem. BarbroWesterholm hänvisar dels till att kunskapen omstamning måste öka hos omgivningen, dels till att detfinns bristande behandlingsresurser för stammare ochatt de resurser som finns är ojämnt fördelade överlandet.En tidig diagnos liksom tidig behandling är, somBarbro påpekar, viktigt för möjligheternatill rehabilitering. Det är därför mycket betydelsefulltatt BVC-personal, skolhälsovårdspersonal och lärareblir medvetna om de problem som stamning medföroch hur man kan hjälpa barn med detta problem.Språkets och talets stora betydelse är ett skäl tillatt barnets utveckling inom dessa områden följs uppinom ramen för det allmänna programmet för hälso-undersökningar. allmänna råd förhälsoundersökningar inom barnhälsovården föreskri-ver bl.a. att det skall genomföras enundersökning med inriktning på barnets kommunika-tionsförmåga. Då bör det bl.a. kontrolleras att det inteföreligger stamning eller omtagning som stör barnetskommunikation.Ett problem inom talvården är den brist pålogopeder som råder i stora delar av landet. Situatio-nen är särskilt allvarlig i vissa av Norrlandslänen, därlandstingen har haft svårigheter att tillsätta vakantatjänster.