prot · GL09114 · 1998-05-28 00:00:00 — Skulle ett utökatkulturuppdrag läggas på folkbildningen utan att nyamedel tillförs kan det bara innebära att annan verk-samhet måste skäras ned kraftigt.Om ändå beslutar att tillföra det nyakultursyftet kan det bara tolkas som ett kraftigt under-kännande av folkbildningens hittillsvarande arbete föratt bredda kulturintresset, för att engagera och aktive-ra människor i kulturverksamhet och för den omfat-tande studie- och kursverksamhet som bedrivs medestetisk och kulturell inriktning.Hur man skall öka delaktigheten och bredda kul-turintresset var bl.a. en knäckfråga för Kulturutred-ningen. Där diskuterades fram och tillbaka varförkulturintresset är så statiskt och delaktigheten så be-gränsad, trots allt. tycks det oss som om regering-en har funnit sitt Columbi ägg: Folkbildningen skallgreja det som varken TV, kulturinstitutioner eller fyrakulturgrupper har klarat av. Men för att göra det be-hövs det nya medel, i annat fall måste annan verk-samhet bli lidande.Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 10.Regeringen föreslår att arbetslösa vid sidan avutbildningsmässigt, socialt eller kulturellt missgynna-de skall utgöra en ny prioriterad målgrupp för folk-bildningen. Härmed skulle statsbidraget få tydligarefördelningspolitiska motiv, vilket vi tycker är utmärkt.Det finns risk för att människor som blir arbetslö-sa marginaliseras och passiviseras. Folkbildningensarbetssätt har visat sig vara värdefullt för många ar-betslösa och har gett dem större självförtroende ochbättre möjligheter att bryta en passiv tillvaro. Underåren 1992-1996 fick folkbildningen särskilda resurserför utbildningsinsatser för arbetslösa. Från hösten1997 har folkbildningen tillförts resurser för 10 000platser inom ramen för , somvänder sig till arbetslösa eller dem som riskerar att bliarbetslösa. Därutöver har kommunerna upphandlatutbildning motsvarande 2 000 platser från folkbild-ningen.Av folkhögskolans studerande är sannolikt det sto-ra flertalet arbetslösa. Det gäller även dem som sökersig till skolans ordinarie kurser, även om det inteframgår av den redovisning som görs av SCB.Folkhögskolans insatser inom kommeratt bli allt viktigare i takt med att de mest studiemoti-verade arbetslösa rekryteras till olika utbildningar.För dessa är komvux en bra studieform, men förmånga som av olika anledningar behöver en merpersonlighetsutvecklande och trygg studiemiljö ärfolkhögskolan och folkbildningsarbetets pedagogik ettmycket bättre alternativ.Vänsterpartiet tillstyrker förslaget att tillföra ar-betslösa som prioriterad målgrupp för folkbildningen,men är det än viktigare att det blir en omfördelningav medel mellan folkbildningen ochkommunerna. Folkbildningen bör ges en starkare rolli . Fler platser än de 10 000 som tillde-lats bör förläggas direkt till folkbildningen. Härige-nom skulle möjligheten att nå de mest studieovanaoch svårrekryterade öka.Vi konstaterar att är innepå samma linje som . Man gör sinamarkeringar om att folkbildningen med dess särskildapedagogik och arbetssätt är speciellt lämpad att an-ordna utbildning för de mest studieovana och svårre-kryterade.Vi är för en breddning av utbildningsutbudet ikunskapslyftet, men vi tror att utvärderingar kommeratt visa att i valet mellan kommersiella utbildningsan-ordnare och folkbildningen vinner folkbildningen påkvalitetspoäng med hästlängder. Jag yrkar därmedbifall till reservation 12.Vänsterpartiet anser att det är värdefullt med enfortsatt samverkan mellan folkbildningen, i förstahand folkhögskolorna, och högskolan. Det finns allanledning att inom ramen för det livslånga lärandetverka för fördjupad samverkan mellan olika delar ochnivåer i bildnings- och utbildningssektorn. Ett sådantsamarbete bör kunna resultera i att folkhögskolan gesmöjligheter att anordna kurser på högskolenivå somger högskolepoäng. Detta skulle bl.a. underlätta vida-re högskolestudier för många studieovana och därmedmotverka den sociala snedrekryteringen till högreutbildning. , och harockså lagt fram förslag som alla går ut på samma sak.Det här är krav som allt oftare förs fram. Om jag inteär fel underrättad har kongressjust uttalat sig i denna riktning.I betänkandet redogörs ingående för att nuvarandehögskoleförordning inte ger utrymme för det som vialla kallar för samverkanskurser. Utskottet skriver:Det är dock viktigt att folkbildningens och högskolansroller och arbetsformer utformas utifrån de olika upp-drag de har.Men, herr talman, det är just detta som vi vill änd-ra på. Folkbildningens arbetsformer och pedagogikparat med högskolekursernas innehåll är en oslagbarkombination som vi och många med oss vill ha till-gång till. Vi har också försökt att beskriva detta itidigare motioner, där vi har tecknat visionen om ettfolkligt och öppet universitet som skall arbeta medmodifierade distansutbildningskurser. Lämpliga mö-tesplatser för kursdeltagarna kunde vara regionalastudiecentrum runt omkring i landet, lokaliserade tillvåra folkhögskolor som är en mycket lämplig studi-emiljö. Därigenom skulle vi kunna skapa den bryggamellan forskning och fält som så många efterlyser.Därigenom skulle också universiteten få en bra möj-lighet att fullgöra den s.k. tredje uppgiften, nämligenatt sprida forskningens resultat till större och bredaregrupper, och det är sannerligen en folkbildande upp-gift.Jag tror att det behövs vissa ändringar i högskole-förordningen i samband med högskolans expansion,tillströmningen av elever, distansutbildningen somman börjar att bygga ut, den förväntade lärarbristenoch de många problemen men också nya utmaningar-na som högskolan står inför. Högskolorna behöver haett incitament för att samarbeta bl.a. med folkbild-ningsorganisationerna.Anf. 214 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 4 under mom. 8, reservation 5 under mom. 9och reservation 13 under mom. 23.Folkbildningens roll för delaktighet i kulturliv ochdet ekologiska samhällsbygget - ja, så vill jag rubri-cera det här inlägget.En av alla de hundratals propositioner som rege-ringen presenterat för tar upputveckling av folkrörelser. stödermålformuleringar om demokrati och om att statsbi-draget skall bidra till att bredda kulturintresset i sam-hället.Vi lyfter också fram att statsbidraget skall leda tillökad delaktighet i kulturlivet, eget skapande ochkulturupplevelser. Särskild tyngd vill jag lägga vidfolkbildningens roll som kunskapsförmedlare i om-ställningen av till ett ekologiskt hållbart land.Vi lägger också till folkbildningens betydelse förlevandegörande och utveckling av kulturarven.Herr talman! saknar dock sensationeroch framför allt pengar i propositionen. I budgeten för1999 föreslås 40 miljoner extra att räcka till alla denya och fördjupande uppdrag som önskas. I samman-hanget får vi inte glömma bort att folkbildningenreellt sett fått vidkännas besparingarmotsvarande . Det erkännandesom ges i betänkandet av svensk folkbildningsstora betydelse borde rimligen åtföljas av ytterligareanslag.Så några ord om lärandets process.Herr talman! Människor lär sig i en mängd olikasituationer merparten av det lärande som inte är bun-det till den strikta organisation som utmärker skolaoch utbildning. Det äger rum i studiecirklar, folkhög-skolekurser och i vardagliga aktiviteter, i möten mel-lan människor. Vi talar om icke-formellt och infor-mellt lärande.Skolan är på väg mot en rejäl omprövning,och erfarenheterna från folkbildningen blir särskiltintressanta. Helt säkert kan skolan lära något av dettalärande som äger rum utanför dess väggar. Miljöpar-tiet saknar en mer grundlig genomlysning av dessafrågor, dvs. lärandet som äger rum inom folkbildning,arbetsliv och fritid. Vi anser att kunskaper om dessalärandeprocesser är viktiga för bildning på alla nivåer,för barn i skolan såväl som för studenter på universi-tetet.Som ett led i folkbildningens högskolekopplingkan nämnas nya forskningsområden, där kultur ochmiljö är två exempel. Stensunds folkhögskola har medsitt forskningsprojekt framgångsriktförenat miljöarbete och internationellt engagemang.Deras forskning väger tungt som förebild i den pågå-ende utvecklingen.Sedan vill jag säga några ord om amatörkulturenoch folkbildningen.Herr talman! Amatörkulturen präglas av storvitalitet. Den utgör en bärande del av kulturlivet.Studieförbundens engagemang och kompetens inomkulturområdet har tyvärr försvagats de senaste åren.Amatörkulturernas riksorganisation har här en bety-delsefull uppgift. De kan hjälpa till att överbryggaklyftan mellan folkbildning och kultur.Amatörkultur och eget kulturellt skapande är enviktig del av kulturlivet. Det betonades i sambandmed beslut om de kulturpolitiska målen. Jag anser attderas organisation behöver få stärkt ekonomisk ställ-ning och stärkt relation till folkbildningen, så att deraskunskaper och andra resurser kommer till bredastmöjliga användning.Jag vill också säga några ord om folkbildningenoch det ekologiskt hållbara samhället.Herr talman! Folkbildningens roll i arbetet med attforma ett ekologiskt hållbart samhälle kan inte nogunderstrykas. Regeringen har tagit bort sitt stöd förAgenda 21-arbete. Den menar tydligen att det arbetetskall ingå som en naturlig del i folkrörelsen. Jag me-nar att utveckling kräver öronmärkta resurser.Jag vill särskilt betona vikten av att vara öppen förde nya vägar som utvecklas . Det studiear-bete som sker inom miljörörelser av typ trädkramareoch skogsockupanter passar inte in igängse bidragsformer. Inte heller den mest väx-ande ungdomsrörelsen - de levande rollspelen - pas-sar in i de gamla strukturer som ligger till grund förstatlig bidragsgivning. Vi anser att folkbildningen börta sig en större frihet än när det gäller att stödjanya uttryckssätt.Sedan vill jag gå över till folkbildningen och kul-turarven. Det har pågått ett aktivt arbetemed utveckling av nya typer av mötesplatser baseradepå musik och dans från olika kulturer. Brister ochbehov har kartlagts, och samarbete har skett mellanolika studieförbund: Rikskonserter, , Kul-tur i hela landet, m.fl.Det har under arbetets gång klart framgått att ettvattenhål för folkmusik behövs. Genren behöver encentralpunkt för sitt utvecklingsarbete och för attbättre kunna ta till vara de kunskaper och erfarenhetersom vunnits . Den folkliga musiken ochdanskulturen är eftersatt inom folkhögskoleväsendet. är det endast en folkhögskola som erbjuder enlängre utbildning i folkmusik, och en som erbjuderlängre utbildning i folkdans. Längre utbildning medmusik och dans från invandrarkulturer saknas helt. Påmotsvarande vis är utbildningen av ledare och pro-duktion av studiematerial eftersatt inom studieförbun-den. Jag vill se en omfördelning och utveckling avanslaget till de här ändamålen.Så vill jag gå över till det internationella perspek-tivet. Regeringen nämner inget om folkbildningensroll i ett internationellt perspektiv. Den nordiskafolkbildningen framstår för många andra länder sommycket intressant med stora möjligheter. Biståndspro-jekt till både syd och öst arrangeras för att lokaltutveckla folkbildningen. Svensk folkbildning bordeockså kunna gå på EU-export. För att utveckla dettasamarbete anser jag att bör fåresurser till att stödja den här utvecklingen.Till slut vill jag ta upp detta med statens stöd tillfolkbildningen.Herr talman! Det statliga stödet till folkbildningenhar reellt sett kraftigt minskat . Sam-hället skall inte överta ansvaret från landsting ochkommun. Men det är viktigt att betona folkbildning-ens behov av samhällets stöd. Vi vill inte att folk-bildningen skall tvingas överleva med konsultverk-samhet eller konferenshotell som grund för sin finan-siering. Då är den fria folkbildningen hotad.Vidare skall man se folkhögskolorna som en storresurs i arbetet med att integrera olika grupper i sam-hället. Invandrare och svenskar möts här på lika vill-kor. Den betydelse som folkhögskolor har för kvinno-grupper och handikappade kan inte nog understrykas. "Mångfald" är en bra beskrivning av en svensk folk-högskola och folkbildning i dag.Miljöpartiet tror att det behövs en kulturensAgenda 21. Kulturell tillväxt är ett aktivt vapen ikampen mot ekonomismen. Kulturarbetare från helavärlden diskuterade just den frågan i samband medUnescos kulturkonferens i när den pågickför . Jag hoppas att svenska kul-turarbetare tillsammans med svensk folkrörelse kom-mer att ta ett stort ansvar för att vi skallnå fram till ett konkret internationellt handlingspro-gram för kulturens Agenda 21.Till sist, herr talman, vill jag anföra att Miljöpar-tiet kommer att stödja den moderata reservation 3under mom. 7. Vi anser också att det vore hade att ta ställning till två påsar pengar -en till studieförbunden och en till folkhögskolan - istället för att som helt låta Folkbildningsrådetavgöra fördelningen.Anf. 215 ():Herr talman! Som så ofta - kanske alltid - liggerdet en utredning bakom den här propositionen. Denhette Statens utvärdering av folkbildningen 1996,förkortat SUFO.Denna utredning ger folkbildningen ett mycketgott betyg. Den menar att folkbildningens verksamhe-ter har stor betydelse för demokratins utveckling iSverige och för deltagarnas personliga utveckling.Man säger också att studieförbunden bör rekryterafler deltagare bland korttidsutbildade, invandrare ocharbetslösa. Regeringen säger, liksom utredningen, attfolkbildning genomför en verksamhet som står i godöverensstämmelse med syften. Det tyckerjag är viktigt. Verksamheten är av stor omfattning ochhar stor samhällsnytta.Vi påpekar i vår motion att SUFO inte har före-slagit några ändringar eller tillägg till målen för sta-tens bidrag till folkbildningen. Regeringen föreslårnämligen två nya mål. Statsbidraget skall bidra till attstärka och utveckla demokratin och till att breddakulturintresset i samhället.Jag vill understryka att demokrati är ett viktigt målför folkbildningen. Trots det vill vi inte att det skallinföras som ett nytt mål vad gäller bidragen - bara avden enkla anledningen att demokratiaspekten innefat-tas i de mål för statsbidrag som redan finns. Bl.a. sägsdär: "Syftet med statsbidrag till folkbildningen är attstödja en verksamhet som gör det möjligt för männi-skor att påverka sin livssituation och att skapa enga-gemang till att delta i samhällsutvecklingen genomt.ex. politiskt, fackligt eller kulturellt arbete. "Det är inte bara genom samhällsorienterande kur-ser som folkbildningen gynnar demokratin. Det är flerän jag som tycker detta. En amerikansk professor istatsvetenskap säger att det är själva engagemangetbland befolkningen som bidrar till att förbättra demo-kratin. Då kan det gälla EU-kunskaper eller körsång.Det väsentliga är engagemanget; att medborgarnaaktiverar sig.Många horisontellt organiserade sammanslutning-ar i ett samhälle leder till bättre demokrati. Folkbild-ningen och föreningslivet spelar stor roll för demo-kratin - ja, de är faktiskt omistliga, tycker jag. Stats-bidraget bidrar alltså , med gällande mål-dokument, till att stärka och utveckla demokratin. Deflesta remissinstanser undanbad sig nya statliga regle-ringar för statsbidraget till folkbildningen.Det är viktigt att folkbildningen får behålla sinsärart. Det är viktigt att den får vara fri och frivillig,att den själv får utveckla de pedagogiska formernaoch inte minst att den också får spela roll för bildning och kunskap.Regeringen bedömer att betyg inte bör förekommainom folkbildningen. Det instämmer vi kristdemokra-ter i. Vi delar också regeringens uppfattning att denverksamhet som genomförs för personer med funk-tionshinder är en del av folkbildningsarbetet som börha hög prioritet.Regeringen föreslår att arbetslösa skall tillförassom en viktig målgrupp för folkbildningen. I de syftensom formulerades 1991 är det redan fastslaget att:"Personer som är utbildningsmässigt, socialt ellerkulturellt missgynnade skall särskilt prioriteras. In-vandrare och deltagare med funktionshinder utgörsärskilt viktiga målgrupper. "Alla arbetslösa saknar ju inte bildning eller ut-bildning. Men om arbetslösa söker sig till folkbild-ningen för att komplettera sin utbildning och byggaupp sin självkänsla eller för att se nya möjligheter, ärdet säkert deras förhoppning att den kurs eller dencirkel som de går i ändå skall ge dem en större chanstill jobb. Resurser bör därför läggas på att göra detmöjligt för dem att få jobb.Vi tycker att de lokala arbetsförmedlingarna bör fåmera resurser, på bekostnad av AMS centralt, så attde lokala förmedlarna får mera tid och mera resurserför att aktivt se till att arbetslösa och arbeten möts.Folkbildningen spelar en viktig roll i integrations-arbetet. Jag tror att folkbildningens möjligheter ärstora när det gäller att skapa mötesplatser och öppnasamtal. Möjligen finns det en viss övertro på att integ-rationen skall gå snabbt.Studieförbunden har möjlighet att skräddarsy kur-ser, ibland etniskt homogena för att skapa trygghet iundervisningsgruppen, t.ex. vid svenskundervisning,men också kurser som på olika sätt är gränsöverskri-dande där gamla och nya svenskar möts i gemensam-ma intressen eller, ibland, i gemensamma praktiskaproblem. I sådana situationer upptäcks det ofta att detär mer som förenar än som skiljer.Till sist vill jag säga att det oroar mig att folkhög-skolorna har färre ordinarie ansökningar. Det ären undanträngningseffekt, enligt vad jag fått upplys-ning om från rektorer och lärare på folkhögskolor, tillföljd av . Det är en utveckling som jagtycker är oroande och som det kan finnas anledningatt återkomma till. Vad händer med folkbildningen iframtiden? Folkbildningen kan inte vara en konjunk-turregulator.Vi står naturligtvis bakom våra reservationer menför tids vinnande yrkar jag bifall endast till reserva-tion 2.Anf. 216 ():Herr talman! Folkbildningens idé är , enligtden proposition som vi nu behandlar, modernare ännågonsin. Regeringen anser också att folkbildningensarbetsformer både på folkhögskolor och i studieför-bund visar att folkbildningen har en egen plats i da-gens och morgondagens utbildningssamhälle. Beho-ven är desamma som när folkbildningen växtefram - förståelse i av omvälvning, samtal, efter-tanke, kunskap och insikt för att kunna påverka sam-hället och sina egna livsvillkor.Vidare slår regeringen fast att folkbildningensmetoder låter sig väl förenas med ny informations-teknik. Denna ger folkbildningen möjligheter att växain på nya områden och att höja kvaliteten i kunskaps-sökandet. Studiecirkelns pedagogik i kombinationmed den nya informationstekniken är folkbildningensmetodik in i 2000-talet.I över hundra år har folkbildningen erbjudit storafolkgrupper unika möjligheter till kunskap, kultur,bildning och gemenskap. Utmaningarna och uppdra-get är desamma . Men självklart är konkurrensenhårdare . behövde folkbildning-en inte slåss om uppmärksamheten med t.ex. nöjesin-dustrin eller medieutbudet.Folkbildningen, som alltid bygger på personligkontakt och social gemenskap, har ett par trumfkort ikonkurrensen, nämligen just den individuella mänsk-liga dimensionen.Det andra trumfkortet är just bildningen. Jag ärövertygad om att bildning kommer att bli allt viktiga-re - bildning i meningen att få perspektiv, helhet ochsammanhang, något som inte alltid direkt hör ihopmed nyttoaspekten.Folkbildaren skrev 1933 i tid-ningen Studiekamraten: "En allsidig bildad människaär väl den som äger ett klart huvud, ett gott hjärta ochen skicklig hand. Utbildning är till för att ge männi-skan färdighet, men först bildning ger människanvärdighet. "Bildningstanken rymmer också visionen om män-niskans förmåga att skapa en bättre värld.Kraven från morgondagens arbetsmarknad stegras.Inte enbart den funktionella yrkesskickligheten utanäven förmågan att samarbeta, liksom kreativiteten ochförmågan att finna nya lösningar, att förstå andramänniskors bakgrund och livsvillkor, att tolka och atthandla i olika situationer, blir allt viktigare. Det härkan folkbildningen möta.Jag vill lyfta fram några avsnitt i propositionenoch i vårt betänkande. Vi har fått två nya syften närdet gäller anledningen till att staten skall ge statsbi-drag till folkbildningen, något som redan har berörts.Statsbidraget skall bidra till att stärka och utvecklademokratin. Men statsbidraget skall också bidra tillatt bredda kulturintresset i samhället, till ökad delak-tighet i kulturlivet och till kulturupplevelser menockså till eget skapande.Ända sedan starten är en avfolkbildningens uppgifter att stärka och utveckla de-mokratin. Men vi ser också i det svenska sam-hället oroande tendenser till att demokratin ifråga-sätts. Därför tycker utskottets majoritet att det är braatt vikten av att slå vakt om demokratin markeras.Det ligger i folkbildningens idé att sätta kulturen icentrum. Den livsnerv i folkbildningen som kulturenutgör slås på ett klart och tydligt sätt fast.Bland de prioriterade grupper som folkbildningenskall ägna särskild uppmärksamhet tillförs nu ocksåde arbetslösa. Det är naturligtvis ingen homogengrupp, utan människor med olika behov och önskemålinnefattas där. Utan tvivel har folkhögskolor ochstudieförbund precis den inriktning som för mångakan innebära en vändpunkt och en väg ut ur arbets-lösheten.Jag vill gärna också erinra om två för folkbild-ningen positiva satsningar. I den regionalpolitiskapropositionen föreslås att ett särskilt utvecklingscent-rum skall etableras för att stödja utvecklingen avdistansutbildning. Den skall baseras på modern in-formationsteknik, i första hand inom högskola ochfolkbildning. För detta kommer folkbildningen attkunna disponera ca utöver ordi-narie folkbildningsanslag. Vidare föreslogs det redan ivårpropositionen att folkbildningen skall få ytterligare40 för år 1999.Herr talman! Låt mig sedan få kommentera någraav de reservationer som tidigare talare har tagit upp.Jag börjar med reservation, somhandlar om demokratimålet. Man anser att det intebehövs ett särskilt demokratimål. Jag kan naturligtvisinstämma i allt det som sagts om att folkbildningen avtradition värnar om demokratin. Men vi tycker attdemokratin nu hotas och ifrågasätts också i vårt landoch tycker därför att det är bra att demokratimåletpreciseras.Lars och har tillsammansmed i en reservation tagit uppfrågan om att den verksamhet som inom folkbildning-en erbjuds arbetslösa skall vara inriktad på att ökaderas möjligheter att få arbete efter utbildningen. Jagmenar att detta ligger i detta med att arbetslösa skallprioriteras i folkbildningen, som sagts härfrån talarstolen.Naturligtvis är målet att arbetslösa skall få jobbefter utbildningen. Men det är ofta också viktigt attstärka självkänslan för att man skall kunna gå vidaretill ytterligare utbildning eller för att våga söka jobb.Det är litet oklart vad reservanterna egentligen är uteefter. Utbildningarna syftar ju till att ge en ökad kom-petens för att tillgodose arbetslivets krav på höjdkompetens. Jag undrar: Vill reservanterna ändra in-riktningen och/eller kursplanerna?I reservation 3 föreslår att inte skall besluta om anslagets fördelningmellan folkhögskolor och studieförbund. också i det. Enligt reservanterna talar demo-kratiskäl för att en sådan ordning bör införas. Jag harsvårt att se det odemokratiska i den nuvarande ord-ningen. , som beslutar, harsom medlemmar folkbildningens egna organ. Såvittjag kan förstå delar reservanterna uppfattningen attFolkbildningsrådet fungerar bra. Vi anser därför attdet inte finns någon anledning att ändra nuvarandesystem.Ewa tar i reservation 4 upp folkbildnings-forskning som ett självständigt forskningsområde.Förmodligen menas forskning om folkbildning. Detgår naturligtvis att önska sig mycket mera - jag troratt vi alla som värnar om folkbildningen gör det. Menfolkbildningen är inte något helt bortglömt område,som framhålls i betänkandet, utan det finns pengar.Även avsätter självt medel för atttillsammans med universiteten forska på folkbildning-ens område.Får jag sedan ta upp den reservation där Modera-terna begär en översyn av hur kunskaper från folk-högskolan formellt skall få tillgodoräknas inom annanutbildning. Det finns regler som tillgodo-ser önskemålen.