prot · GM0935 · 1998-12-14 00:00:00 — Detta skadar tilltron till demokratin.Människor blir mer och mer intresserade av lokalafrågor, och de kräver, med all rätt, att kommunenstjänster skall ha hög kvalitet men också att verksam-heten drivs på ett ekonomiskt försvarbart sätt. Viförtroendevalda måste arbeta för att ge medborgarnaen större tilltro till det politiska systemet, och dåmåste de känna att de får valuta för sina skattepengar.Fru talman! har i årfastställt de ekonomiska ramarna för de olika utgifts-områdena i statsbudgeten. De riktlinjer som riksdagenhar beslutat om vad gäller den ekonomiska politikenskiljer sig från liberalernas riktlinjer,vilket föranleder oss att inte ha synpunkter på detalj-besluten. Vi står fast vid den politik som jag har re-dogjort för här. Då vår politik, som framgår av vårtsärskilda yttrande, blivit nedröstad kommer Folkpar-tiet att avstå från att rösta i voteringen.Eftersom detta är mitt sista anförande vill jag pas-sa på att önska alla en riktigt god jul och ett gott nyttår.Anf. 13 ():Fru talman! Vi fick nu lyssna på , , angående specialdestineringav de tillkommande statsbidragen, men vi fick intenågot svar på hur man i praktiken skall kunna göradenna öronmärkning i ett system där allt hängersamman. Vi har tidigare i finansutskottet ställt fråganmen har inte fått något svar. Men kanske kange ett svar . Från sida har man tidi-gare varit varma anhängare av ett generellt system,men som så ofta pendlar mellan två heltolika uppfattningar.Av den samlade offentliga verksamheten är detkommunerna som har huvuddelen och staten enmindre del. Ändå präglas den kommunala ekonominstarkt av det statsfinansiella läget liksom den sam-hällsekonomiska utvecklingen i stort. Det är glädjan-de att konstatera att svensk ekonomi nu står på enstabil fast grund, till skillnad från hur det var . förbättras också situationen på ar-betsmarknaden. Det är av särskilt stor betydelse förkommunerna, eftersom deras inkomster till så stor delär beroende av hur sysselsättningen och lönerna ut-vecklas.Om vi nu går till anslagen under budgetens ut-giftsområde 25 ser vi att de omfattar merparten avstatens utgifter för kommuner och landsting. Bidra-gen lämnas främst i form av ett allmänt finansielltstöd till kommuner och landsting, men också i formav bidrag för att åstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan de olika kommunerna ochlandstingen. har fastställt ramen till103 . Det är en imponerandesumma pengar - 103 565 miljoner kronor.Angående det statliga utjämningsbidraget är det,precis som sade, så att Utjämningsbe-redningen presenterar sitt betänkande nu i veckan.Min förhoppning är att vi skall få en bra diskussionom utredningens förslag. Jag hoppas också att vi skallkunna få breda lösningar. Det här är ett viktigt områ-de, och det berör alla kommuner, så jag ser fram emotatt få en bra diskussion om det här förslaget.Jag vill passa på att kommentera . Han påstod att nuvarande utjämningssys-tem skulle vara grundlagsstridigt. Då vill jag gärnaveta på vilket sätt det är grundlagsstridigt. Vad gjordei så fall för fel när man till-styrkte det här systemet? brukar ju sägaatt inte skall emot ett enhälligt lagråd. Dåfrågar jag: På vilken saklig grund anser man kan gå emot det här enhälliga lagrådet.Jag vill också kommentera den rapport som StefanFölster skrev för . I den utredning somgjordes om utjämningssystemet tittade man ocksånoga på vad som styr en kommuns handlande. Dethar inte med inkomstutjämningen att göra. Invånarnai en kommun jobbar inte mindre om kommunenskulle få en krona mindre. Det är andra faktorer somstyr både individers och kommunalpolitikers beteen-den.Det är viktigt med en god kvalitet i äldreomsor-gen. Där kan jag instämma med en motion frånVänsterpartiet. Genom det ökande statsbidragen, des.k. Perssonpengarna, får kommuner och landstingmöjlighet att behålla och utöka sin personal, inteminst inom äldreomsorgen. Utskottet framhåller attdet genom den förda politiken och den uppgörelsesom träffats mellan Socialdemokraterna, har skapats goda möjligheter attundan för undan förbättra kvaliteten i äldreomsorgen.Allmänt anser utskottet att det nu finns samhälls-ekonomiska förutsättningar för en god inkomstut-veckling hos kommunerna dels genom att skatteun-derlaget växer, dels genom det kraftigt ökande stats-bidragen. Då kan vi också fortsätta att ordentligtutveckla kvaliteten i skolan, vården och omsorgen. Iförhållande till nivå blir det en höjning avstatsbidraget med hela år2001. Vem kunde 1996 ha förutsett en så kraftigökning?I den moderata motionen hävdar man att med de-ras politik skulle den kommunala ekonomin förbättrasmed 2,7 miljarder , bl.a. beroende på bättre pro-duktivitetstillväxt och avregleringar. Alldeles bortsettfrån att de mycket omfattande skattesänkningar somföreslås i motionen skulle leda till starkt ökade klyftorså har motionens räkneexempel inte mycket medverkligheten att göra. För övrigt har ju erkänt i TV att det moderata budgetalternativetinte håller. Med politik är riskerna storaatt ånyo kommer i ett läge med instabilastatsfinanser med negativa effekter för både före-tagsklimatet och den ekonomiska tillväxten.Här vill jag kommentera det sadeom att skulle ha rasat från toppen till botten.Det är riktigt att har rasat i BNP-ligavid två tillfällen. Det var och ännu mer1991-1994. Det var alltså när vi hade borgerligaregeringar. har vi under den senaste mandatperio-den börjat klättra upp. Vi har kommit upp från 18:etill 15:e plats. Vi kommer också att klättra vidare, detär jag övertygad om.Jag noterar att i sitt senaste budge-talternativ har gjort väsentliga jämkningar i sitt sättatt redovisa konsekvenserna i statsbudgeten av sinaförslag för kommunsektorn. Med bred marginal över-skrids den fastställda ramen för utgiftsområde 25.Men det innebär ändå inte något ökat utrymme reelltsett för kommunerna. I andra sammanhang brukar juModeraterna förespråka tydlighet, läsbarhet och klar-het när det gäller redovisningar. Så varför, GunnarAxén, är er motion så svåröverskådlig och svårge-nomtränglig?Kristdemokraterna hävdar att kommunerna medderas förslag får ett nettotillskott på1 . Även om ni kristdemokratersäkert har ett gott uppsåt är problemet att ni har ett såsvagt och ihåligt budgetalternativ att ni tyvärr inteklarar att finansiera de här . Idebatten lovade bot ochbättring - eller hur ? - när detgäller budgetalternativ. Vi får välse om ni klarar att finansiera alla de utgifter som ni dåföreslår.Sedan vill jag kommentera detta där Per Landgrenhänvisade till . Jag ifrågasätter inteJerzy engagemang. Dock satt i när den borgerliga regeringen 1993minskade statsbidragen till kommuner och landstingmed 7 ½ miljarder kronor. Sedan vi socialdemokrater1994 kom i regeringsställning har vi t.o.m. tillfört12 miljarder i nivåhöjning av statsbidragen. Till år2001 kommer nivåhöjningen av statsbidragen att vara22 000 miljoner kronor.Med tanke på den ekonomiska krisen, och det lå-nebehov på ca 230 miljarder som fanns i statens bud-get 1994 när vi tog över efter den borgerliga rege-ringen, är jag stolt över att vi nu har ekonomin i ba-lans och att vi till 2001 kan öka nivån på statsbidra-gen med som går direkt till attstärka skolan, vården och omsorgen. Min fråga tillPer är: Hur stolt är Per över attföreslå resurser till sjukvården som Kristdemokrater-na inte har finansierat?Som jag sade är det så att kommuner och lands-ting nu till följd av en framgångsrik budgetsaneringfått stora nya resurser. Men poli-tik har tyvärr inte klarat att skapa de finansiella förut-sättningarna för att tillgodose de ökande behoven avvård och omsorg.Som vi kunde höra sade att Cen-terpartiet motsätter sig att 200-kronan skall utgörakommunalskatt . vill i ställethöja det generella statsbidraget med 1,3 miljarderkronor. Utskottet konstaterar att förslagför reellt sett ligger på samma nivå som bud-getpropositionens förslag. Utskottet föreslår bifall tillpropositionens förslag beträffande anslagen och av-slag på motionerna.Finansutskottet betonar i betänkandet den utveck-ling som har skett . Under periodenhar en varaktig låg inflation och låga räntor etable-rats. Det befrämjar inte minst tillväxten inom denprivata sektorn. Det kommer också att få stor betydel-se för kommunernas och landstingens inkomstut-veckling.Fru talman! De kommunala skatteinkomsternaförväntas bli högre än vad som förutsågs i vårpropo-sitionen till följd av bl.a. en ökad sysselsättning ochhögre löneökningar. En annan positiv sak är att kost-naderna i kommunerna för socialbidrag och arbets-marknadsåtgärder kan förväntas bli mindre. Ävenmed hänsyn tagen till den internationella utveckling-en räknar vi med en ökad konsumtion och ökad verk-samhet i kommunerna. Och när kommunerna ökarverksamheten får vi fler i arbete. Det gör att vi nu fårstörre möjligheter ute i kommunerna att ge en god,trygg vård och omsorg åt barn och gamla samt att vikan få en allt bättre utbildning för alla barn och ung-domar.Jag ber att får yrka bifall till utskottets förslag ialla dess delar samt avslag på reservationerna.Anf. 14 () replik:Fru talman! undrade på vilket sättutjämningssystemet är grundlagsstridigt. Med denlånga kommunala erfarenhet som harborde hon veta att kommunalskatteintäkter i en kom-mun får användas endast till verksamhet i den egnakommunen enligt grundlagen. Utjämningssystemetinnebär att kommunalskatt som betalas av medborga-re i en kommun överförs till andra kommuner ochbekostar verksamhet där. Det anser vi är klart ochtydligt grundlagsstridigt. Sedan kan man givetvistolka grundlagen på olika sätt. Men enligt vår meningär det i strid med grundlagen.Fru talman! Jag noterade att tarmycket lätt på det faktum att vi har halkatned från tredje till femtonde plats i välfärds-liga. Om det sedan går upp och ned, vilket det hargjort, mellan olika år, kan man inte ta det till intäktför att trenden har vänt. har under nästan 30års tid halkat ned i välfärdsligan.De ökade klyftorna som tar upphänger inte samman med några miljarder hit eller dit istatsbudgeten. De ökade klyftorna beror på den högaarbetslöshet som vi har . Och den måste bekäm-pas genom en politik för fler nya jobb.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag håller med om attdet går upp och ned i välfärdsliga. Och detgår just ned när det är borgerliga regeringar. Det ärdet som så tydligt visar sig.Jag ifrågasatte inte den kommunala skatteutjäm-ningen, utan det var som ifrågasatteden. Jag hävdar bestämt att den inte är grundlagsstri-dig. Jag satt själv med i den kommunala självstyrel-sekommittén. Lagrådet sade att detta var helt okej.Det är som hänvisar till att det skullevara grundlagsvidrigt, vilket alltså är helt felaktigt.Detta kan förenas med regeringsformens bestämmel-se.Anf. 16 PER () replik:Fru talman! Det finns ju anledning, , att vara försiktig angående talet om ekonominsstabila grund. Vi går ju nu med rasande fart, verkardet som, in i en lågkonjunktur där varslen hopar sig.Och beräkningarna som ligger till grund för budget-propositionen revideras ständigt.Jag tycker att man kan erinra om att Socialdemo-kraterna gick till val på att inte göra några nedskär-ningar i kommuner och landsting och framför allt intei sjukvården. Efter valet gjorde ni just det. Ni lät justkommuner och landsting vara en mjölkkossa och skarned ca 20 miljarder. Att ni sedan skyller den tidigaredåliga världskonjunkturen på de borgerligas treårigaregeringsinnehav är inte riktigt trovärdigt. Ni uppre-par det som ett mantra, men det gör inte argumentetbättre på något sätt. Man skulle kunna lägga till enhel del och tala om era löften om att halvera arbets-lösheten etc. Men det har ni inte heller klarat av underen högkonjunktur.Anf. 17 () replik:Fru talman! Per , det är väl ändå att ta iatt påstå vi i rasande fart är på väg mot en lågkon-junktur. Det riktiga är ju att tillväxten på grund avden internationella utvecklingen försämras. Vi saderedan i debatten att det var på grundav detta som man fick skriva ned den förväntadetillväxten. Men är det så att tillväxten iSverige ökar. Jag måste påminna om de borgerligaregeringsåren då vi hade minus i fråga i rad. ser vi i stället att tillväxten ökar, över2 % . Och utvecklingen i går mycketbra. Men det är klart att vi påverkas av den interna-tionella utvecklingen och att det gör att vi får skrivaned den förväntade tillväxten - den stora ökningenblir något mindre.Vi socialdemokrater har inte gjort några direktabesparingar på kommunerna. De får Kristdemokra-terna och den borgerliga regeringen stå för som mins-kade statsbidragen. Men det är självklart att den be-svärliga ekonomiska situationen som rådde från 1994och framåt har påverkat kommunerna, att mångaarbetslösa också påverkar och att skatteintäkternadärmed minskar.Jag skall återgå till politik.Per sade att man nu ökar på med 1 000miljoner. Men er budget går inte ihop, och dessa1 000 miljoner att finansiera kommunsektorn medfinns inte.Anf. 18 PER () replik:Fru talman! Det är helt klart att budgeten går ihop.Sonia kan ju påstå motsatsen. Men vi agerarändå utifrån de dåliga förutsättningar som ni social-demokrater har skapat.Jag tycker att det är ganska besynnerligt att närden borgerliga regeringen upplever en lågkonjunkturär det vi i de fyra borgerliga partierna som påverkarhela världskonjunkturen. Men när motsvarande hän-der och Socialdemokraterna befinner sig i regerings-ställning, då är det inte alls så, utan då kan de peka påyttre omständigheter och ändå hävda att finanserna ärgoda och att utvecklingen är god. Jag tycker att dennalogik inte håller.Att Socialdemokraterna sedan har skurit ned ochdragit in pengar från kommuner och landsting ärsjälvklart, bl.a. genom egenavgifterna. Och det är ialla fall något som människor - det gäller även migsom har varit aktiv i kommuner och landsting undermånga år - vet om. Det spelar egentligeningen roll vad säger i detta avseende.Anf. 19 () replik:Fru talman! sitter ju bredvid PerLandgren, och även lovade ju förra gång-en att han skulle komma med bättre underlag tillnästa förslag som ni lägger fram. Er budget går inteihop , utan den innehåller vissa glädjesiffror.Vi talade om direkta besparingar, och den direktabesparingen på kommunerna skedde under den bor-gerliga . Sedan är detklart att lågkonjunkturen och arbetslösheten har på-verkat kommunerna och minskat intäkterna.Jag håller också med om att även egenavgifternahar minskat kommunernas intäkter. Men t.o.m. kom-munförbunden har godtagit detta för att vi skullekunna sanera ekonomin.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att majoriteten ochCenterpartiet är ense när det gäller nivån på de bidragsom skall tillkomma kommunerna. Jag noterar ocksåatt hoppas på en bred majoritet och enbra diskussion om de förslag som berör skatteutjäm-ningen och som skall läggas fram . Jag hop-pas också att det skall vara möjligt att komma fram påett konstruktivt sätt i fråga om detta.Vad vi däremot inte är ense om är på vilket sätt viskall fördela den tillkommande lilla delen utöver de20 miljarder som har tillförts kommunerna.Vi menar att den bör tillföras det generella skatteut-jämningssystem som vi har på kommunsektorn. Jagfick inte något svar på frågan varför man behöverkrångla till en sådan engångsåtgärd på ett onödigtomständligt sätt.Det är uppenbart att det finns en oro för att detkan bli svårt för de fattigare kommunerna att klarasysselsättning och service i en situation då tillväxtentotalt sjunker. Då är det naturligtvis oerhört viktigt attvi använder det system som vi har och utnyttjar detför att få en rättvis fördelning av statsbidragen påkommunsektorn.Anf. 21 () replik:Fru talman! Just på den här delen har vi olika upp-fattning, men till syvende och sist blir det ändå likamycket pengar till kommunerna.Anf. 22 () replik:Fru talman! hade en fråga vadgäller öronmärkning av statsbidragen. Folkpartietsgrundprincip är generella bidrag. Men läget i kom-munerna är så pass akut att vi helt enkelt känner ossnödsakade att öronmärka pengarna så att de extrastatsbidragen verkligen går till vård och skola, ochinte till att bygga läktare, , till underskott ikommunala bolag, paradgator etc.Anf. 23 () replik:Fru talman! SCB har tittat på hur de extra pengar-na till kommuner och landsting har använts. De harmotverkat att det har behövt sägas upp ytterligarepersonal inom kommuner och landsting, och de harbidragit till att det inte blivit färre inom vård, skolaoch omsorg. Dessutom innebär det att det har blivitökningar av antalet anställda. är det ca17 000 människor som anställts tack vare dessa peng-ar. Vi kan nog säga att kommunpolitikerna väl kansköta det och lägga pengarna där de bäst behövs.Anf. 24 ():Fru talman! Under valrörelsen talade praktiskt ta-get alla partier om vikten av att mer resurser ges tillkommunsektorn, dvs. vård, skola och omsorg. Väns-terpartiet vill satsa mer pengar till kommunsektorn änvad som hitintills skett. Utifrån det parlamentariskaläget efter valet och budgetöverenskom-melsen mellan den socialdemokratiska regeringen,och kan vi konstatera attvi har kommit så långt det var möjligt den här gång-en. Det blev en viss förstärkning på 1,3 miljar-der och 2001 på 2 miljarder. Statsbidragen till kom-munsektorn har ökat från en nivå på 87miljarder till en nivå på 107 miljarder år 2001.Det finns fortfarande behov av mer resurser tillkommunsektorn. Vi vill driva en fördelningspolitiksom minskar klassklyftorna, skillnaderna mellan mänoch kvinnor och de ekonomiska skillnaderna mellanregioner. I den politiska strävan spelar kommunsek-torn en mycket viktig roll, likaså infrastrukturen, närdet gäller att skapa förutsättningar för fler arbetstill-fällen.Vi har haft en mycket konsekvent po-litik när det gäller kommunernas ekonomiska situa-tion. Vi anser bl.a. att balanskravet inte ärförenligt med principen om det kommunala självsty-ret. beskriver detta i sinrapport ekonomiska läge november1998. I deras sammanfattning sägs att de höjda stats-bidragen har väckt förväntningar på kommunerna attde skall öka antalet anställda inom skola, barn- ochäldreomsorg. skall kommunerna klara avbalanskravet . Utrymmet för nyanställa perso-nal minskar.Kommunförbundet utgår ifrån resultatet 1997 somför kommunerna blev minus 5 miljarder totalt. Re-sultatet är beräknat med hänsyn till balanskravet somskall exkludera extraordinära poster. Kommunernamåste alltså klara först det totala underskottet mellanverksamheternas driftskostnader och skatteintäktermed sikte på att komma i balans innanman kan planera för att nyanställa. Det ser olika ut förkommunerna. räknar med 1997års resultat som grund och gör en schablonmässigframräkning och kommer fram till att 82kommuner inte kommer att klara detta balanskravmed oförändrad verksamhet.Vi anser det vara mycket olyckligt om kommu-nerna måste prioritera ekonomin på detta sätt förebehoven inom skola, vård och omsorg. Vi har sammaprincipiella invändningar när det gäller kommunernasrätt att höja skatten, dvs. att det strider mot den kom-munala beskattningsrätten. Vi konstaterar emellertidatt vi inte i förhandlingarna fått gehör förvåra synpunkter. Vi fortsätter naturligtvis att diskute-ra dessa frågor med regeringen. villtillföra kommunsektorn mer pengar utifrån de nyaarbetsuppgifter som riksdag och regering beslutat om.Det har sagts tidigare i den här kammaren avVänsterpartiets företrädare att det var ett lätt val attvälja att förhandla med regeringen och ,även om vi inte i förhandlingarna har haft några lättaval. Resultatet pekar med all tydlighet på att vi intenådde så långt som vi hade velat. Det handlar intebara om att våra samarbetspartner hade en avvikandeåsikt, utan det beror naturligtvis på vad samhällseko-nomin sätter för gränser. Men vi ser fortfarande möj-ligheter att med ett hållbart och långsiktigt samarbete,som sträcker sig över hela mandatperioden, kunnakomma överens om framtida förstärkningar av kom-munernas ekonomiska situation.Med detta vill jag framföra att vi ställer oss bak-om utskottets förslag.Fru talman! Det finns omständigheter som försva-gat kommunernas ekonomi. Den samhällsekonomiskautvecklingen, där sanering av statens finanser ochmassarbetslösheten har spelat en stor roll, och inrikt-ningen i politiken har haft sin betydelse. Vi har hafttvå regeringar efter varandra som har betonat viktenav att kärnan i välfärden - barnomsorg, skola ochäldreomsorg - prioriteras före transfereringar, t.ex.folkpension och ATP. För att kunna prioritera harman hävdat att det är nödvändigt med nedskärningar it.ex. Dessa nedskärningarleder emellertid till att alltfler hamnar under socialbi-dragsnivån. De ökade kostnaderna för socialbidragentränger i sin tur ut resurserna till välfärdens kärna,dvs. att det blir mindre pengar över till skola, vårdoch omsorg.I framgår det att soci-albidraget minskademed jämfört med 1997. Socialbi-dragskostnaderna har minskat på grund av att arbets-lösheten har minskat. Men de skulle kunna ha mins-kat ännu mer om inte socialbidragen tenderat att per-manentas som en komplettering till det allmännasocialförsäkringssystemet. Det finns andra omstän-digheter som försvagat kommunernas skatteunderlagoch därmed deras intäkter. Den s.k. pensionsavgiften,eller som man tidigare kallade den för, egenavgiften,på har stegvis urholkat skatteintäkterna. En-ligt Kommunförbundets beräkningar finns det enokompenserad del på nästan 5 miljarder.Vidare kommer bruttolöneavdrag av hemdatorerkunna minska det kommunala skatteunderlaget.Kompensationen av den s.k. Ludvikamomsen, somskedde utifrån nivå, innebär i praktiken attsystemet har fått ett uttagstak. Ökningarna blir intekompenserade, och därmed sker en successiv av-trappning av de kommunala resurserna. Kommunför-bundet pekar vidare i sin redovisning på ytterligarekommunalekonomiska konsekvenser som budge-töverenskommelsen ger. Den nya arbetspraktiken ochutvecklingsgarantin för ungdomar får ocksåkonsekvenser på kommunernas ekonomi. Statensbidrag för flyktingmottagandet täcker inte kommu-nernas kostnader. Assistansersättning kompenserasinte fullt ut, och träder ikraft. Kommunernas tillsynsansvar ökar.Fru talman! Jag vill bara nämna några ord om an-slaget till utjämningsbidraget till kommuner ochlandsting. Precis som tidigare talare här har sagtkommer det att presenteras ettförslag av , som tillsattes för attgöra en översyn av det kommunala skatteutjämnings-förslaget som trädde i kraft 1996.Jag vill inte föregå remissomgången, men jag villställa ett par frågor till alla involverade när det gällerremissomgången. Kan verkligen ett utjämningssys-tem fånga alla kommuners och landstingsstrukturella kostnadsskillnader? Handlar det egentli-gen inte om att det finns för lite pengar? Skulle intemånga problem kunna lösas om mer resurser komkommunerna och landstingen till del?Fru talman! Låt mig bara i mycket korta ordalagförklara varför vi i inte kan tänka ossatt stödja , och Kristdemo-kraternas förslag vad beträffar kommunerna. I grun-den handlar det naturligtvis om ideologi, dvs. vilketförhållningssätt som vi har till kommunerna och hurvi värdesätter den kommunala och landstingskommu-nala verksamheten. En gemensam företeelse finns ide nämnda partiernas motioner. Man föreslår föränd-ringar som skall både genomföras och få full effektsamma år, dvs. , 1999.Fru talman! Inte ens jag som är kommunalekonomnär jag inte är riksdagsledamot skulle kunna få kom-munalpolitikerna i min hemkommun att tro kan genomföra sådana förändringar som attminska på personalkostnaderna så att det ger fulleffekt . Det finns något om kallas för av-vecklingskostnader. De uppstår inte bara när manskall reducera antalet anställda, utan sådana kostnaderuppstår i praktiskt taget alla sammanhang när manskall göra förändringar.Fru talman! Enligt är resurserna somfinns i den kommunala sektorn fullt tillräckligaför att man skall kunna utföra kärnuppgifterna. Vadsom krävs är "politiker som förmår prioritera och setill att de resurser som finns utnyttjas effektivt". Mo-deraterna talar om att produktiviteten måste öka.Kärnverksamheterna kännetecknas av att de är myck-et personalintensiva. I verksamheterna tar personalenhand om människor, dvs. barn, ungdomar, gamla ochsjuka.