prot · GL09103 · 1998-05-07 00:00:00 — Detär också ett tillfälle för experterna att dela erfarenhe-ter och kunskaper med varandra. Vi har också viddessa möten haft utbildningar tillsammans.Anf. 133 ():Fru talman! Jag tänker också på de två departe-menten som inte har några kvinnor. Ministern nämndeInrikes- och . Något som manmåste jobba intensivt med, som jag ser det, är vadsom händer när den första kvinnan spränger murenoch kommer dit. Hur är beredskapen för att kunna taemot henne, och vad är det för klimat hon hamnar i?Vi vet ju av erfarenhet att det är ganska tufft för deförsta som kommer på en plats när det gäller inställ-ningen och bemötandet. Satsas det mycket utbildningoch diskussioner på detta med kvinnor och män,kvinnligt och manligt?Anf. 134 Statsrådet ():Fru talman! Det är inte så att det inte finns kvinnorpå Miljö- och , men de har ingakvinnliga ordförande . Däremot har kvinnorepre-sentationen från sida ökat närdet gäller landshövdingar. Där är det fler kvin-nor. Men det finns inga kvinnliga ordförande.Vi har utbildning i jämställdhetsfrågor och jäm-ställdhetskunskap inom . Vi har haftdet i regeringen, på statssekreterarnivå, på sakkun-nignivå och även bland tjänstemännen. Jämställdhets-frågorna är ju till stor del en kunskapsfråga där dethandlar om att öka medvetenheten på alla nivåer och ialla organisationer.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Information från regeringen om EMU-besluten den 1 och 2 maj 1998Anf. 135 Finansminister ():Fru talman! Jag vill tacka för att jag har berettstillfälle att komma hit och informera om den föregå-ende helgens beslut om EMU. Jag tänker ta upp fempunkter.Den första och viktigaste punkten gäller beslutetav rådet, i sammansättning av stats- och regeringsche-fer, om vilka länder som skall införa euron från star-ten av den tredje etappen . I beslu-tet slås fast att elva medlemsstater bildar valutaunio-nen från starten, nämligen , , , , , , , , , och . Fyra med-lemsstater - , , ochGrekland - kommer inte att delta från starten. Rådetsbeslut var enhälligt, och det stöddes också av enöverväldigande majoritet i Europaparlamentet.För svensk del har det stått klart alltsedan riksda-gens beslut om EMU-propositionen i december 1997att inte kommer att delta vid starten av valu-taunionen. Det rådsbeslut som fattats bekräftarformellt att inte deltar. har getts etts.k. undantag enligt EG-fördraget. I rådsbeslutet an-ges som skäl att inte uppfyller växelkurskri-teriet. Det hänvisas till att kronan aldrig har deltagit iERM och till att kronan har varierat i förhållande tillERM-valutorna, vilket sägs återspegla bl.a. frånvaronav ett växelkursmål.Jag vill i det sammanhanget påpeka att valutorna ivissa länder som kommer att ingå i valutaunionen harvarierat väl så mycket som kronan, i vissa fall mer änkronan.Det anförs också i rådsbeslutet att den svenskalagstiftningen om inte är förenlig medfördraget. Huvudskälet till detta är som bekant att detinte är möjligt att ändra grundlagen vad avser Riks-banken förrän efter höstens riksdagsval och det ytter-ligare riksdagsbeslut som krävs. Vidare måste vid etteventuellt framtida deltagande ändringar göras i Riks-bankslagen för att integrera i det europe-iska centralbankssystemet.Min andra punkt gäller beslut attupphäva beslut om alltför stort underskott i de offent-liga finanserna för och åtta andra medlemssta-ter. Rådet har tidigare beslutat - - attett alltför stort underskott föreligger i . Detbeslutet grundade sig på situationen 1994. Då varunderskottet i de offentliga finanserna i Sverige10,av BNP, och skuldkvoten steg. I konver-gensprogrammet som lades fram satte regering-en som mål att underskottet inte skulle överstiga 3 %av BNP och att statsskulden skulle stabilise-ras senast . De målen har infriats medgod marginal. uppgick underskottet till en-dast av BNP. Skuldkvoten stabiliserades redan1994 och har fallit tre år i rad.Vad det gäller övriga medlemsstater har framförallt och givit anledning till en deldiskussioner på grund av det faktum attderas skuldkvoter är ungefär dubbelt så höga somreferensvärdet i EG-fördraget. Av betydelse var attbägge länderna redovisade åtaganden om fortsatthöga s.k. primäröverskott som gör det möjligt för dematt fortsätta att reducera sina mycket höga skuldkvo-ter. har dessutom gjort ytterligare åtagandenom underskottet och skuldkvotens reduktion i entreårig budgetplan som lades fram strax före dengångna helgen.Min tredje punkt gäller ECB-direktionen. Eftermycket långa diskussioner mellan stats- och rege-ringscheferna nominerade följande direk-tion: Ordförande blir , på åtta år.Vice ordförande blir , på fyra år.Övriga ledamöter är , , Tomma-so Padoa Schioppa, , , , samt , på fem år.Direktionen utses slutligen av de elva deltagandemedlemsstaternas regeringar på stabs- eller regerings-chefsnivå sedan och haryttrat sig.Den svåraste frågan under mötet gällde ECB-chefen. Det stod klart att inte kom-mer att sitta som ordförande i de som han utsesför enligt EG-fördraget. I ett personligt uttalande förrådet har tillkännagivit sin avsikt att avgåi förtid med hänvisning till sin ålder. Han skall dockstanna minst till dess att sedlar och mynt i euro harinförts, och han nämner inget datum för sin avgång.Han betonar att han inte har varit utsatt för press. Detär överenskommet att näste ECB-chef skall vara enfransk kandidat och att han utses för en ny mandatpe-riod av . har å sin sida förklarat attden nuvarande chefen för den franska ,, är kandidat.Jag tycker inte att det är bra att denna kompromissmed delad period blev nödvändig. Men avgörande pålång sikt bör vara att ECB med den överenskomnadirektionen får en mycket kompetent ledning.Min fjärde punkt gäller den deklaration som Eko-finministrarna antog i samband med sin rekommen-dation om vilka medlemsstater som borde delta ivalutaunionen. Den deklarationen tillkom på tysktinitiativ och den handlar främst om offentliga finan-ser. Men den tar även upp strukturella frågor ochsysselsättning. Några punkter i deklarationen är föl-jande:- Budgetmålen skall uppfyllas till fullo.Om nödvändigt skall ytterligare åtgärder vidtas.- Det skall ske en tidig granskning av budgetplaner-na för 1999.- En ytterligare konsolidering om den ekonomiskautvecklingen är bättre än väntat skall ske, så attdet medelfristiga målet nära balans eller överskottkan nås.- Ju högre skuld, desto större ansträngningar skallgöras att minska den.- EMU kan inte åberopas för att rättfärdiga specifi-ka finansiella transfereringar.- Stabilitets- och konvergensprogram skall läggasfram senast före årsskiftet.Den här deklarationen kan knappast sägas innehål-la nya åtaganden om de offentliga finanserna. Försvensk del gäller att vi inte har haft några som helstproblem att klara någon av de skrivningar som hardiskuterats. Vi har haft hållningen att deklarationen ärpositiv, eftersom den bör bidra till starkare offentligafinanser i EU.Min femte punkt, slutligen, gäller förannonsering-en av de bilaterala omräkningskurserna mellan dedeltagande medlemsstaternas valutor. Förannonse-ringen gjordes av ministrarna, centralbankscheferna,och kommissionen. Den innebär att de gällandecentralkurserna i växelkursmekanismen kom-mer att bli de oåterkalleligen låsta omräkningskurser-na, som legalt bindande fastställs den 1 januari 1999.Förannonseringen syftar till att skapa lugn på definansiella marknaderna under den känsliga periodenfram till starten av valutaunionen. Centralbankernaåtar sig att vidta åtgärder för att marknadskursernaden kommer att överensstämmamed de förannonserade omräkningskurserna. Av deförsta dagarnas marknadsreaktion att döma har föran-nonseringen tagits emot på det avsedda viset.Den svenska kronan berörs inte direkt av föran-nonseringen. Ändå är det viktigt för svensk del attförannonseringen får den avsedda effekten, så att lugnpå de finansiella marknaderna kan upprätthållas. Detär till fördel för svensk ekonomi att lugn råder på definansiella marknaderna inför starten av den tredjeetappen. Därför ser jag positivt på förannonseringen.Till sist vill jag säga ytterligare några ord omsvenska aspekter på mötet. Det är nu helt klart attSverige inte deltar från start, om någon till äventyrshade tvivlat på detta. har svensk ekonomiutvecklats så positivt att tveklöst hade kunnatdelta från start om vi hade velat.Från andra länders sida accepteras det svenskaställningstagandet. vet jag - och har fått detbekräftat på nytt under den gångna helgen - att Sveri-ge är välkommet att delta . Efter höstens val ärdet regeringens avsikt att öppna för en period av dis-kussion och folkupplysning om EMU. Den periodenbör följas av ett ställningstagande ifrågan om det långsiktigt är bäst för att deltaeller att stå utanför EMU.Helgens beslut ökade ytterligare säkerheten i attEMU förverkligas som planerat. ISveriges fortsatta EU-arbete kommer EMU att spelaen central roll, fastän står utanför valutaunio-nen vid starten. Även har ett starkt intresse avatt EMU blir framgångsrikt.Tack så mycket!Anf. 136 ():Fru talman! Jag får tacka för den information somfinansministern gett. I beslutet som innebär att Sveri-ge inte deltar räknas en rad saker upp, att lagstiftning-en för inte är förenlig med fördraget, attSverige inte har varit anslutet till och frånvaronav ett växelkursmål.Men det avgörande för del är ju att riks-dagen har fattat beslut om att vi inte skall vara med.Det är det som regeringen har stött sig på hela tiden,liksom att vi har haft en stor folkopinion som har varittveksam till detta. Har regeringen övergivit den argu-mentationen i och med att man har ställt sig bakomden här typen av argumentation?Anf. 137 Finansminister ():Fru talman! Regeringen har inte på något sätt änd-rat uppfattning i den här frågan. Jag var också inne pådet i min redogörelse. Det politiska skälet och det igrunden avgörande skälet är, som jag redovisade, attvi har fattat beslut i denna kammare om attSverige inte skall gå med vid starten. Det viktigasteskälet för detta är det bristande folkliga stödet för ettsvenskt deltagande.Samtidigt har det varit nödvändigt att vid de for-mella besluten ange motiv som står i överensstämmel-se med EG-fördraget. Det man då har pekat på är,som jag nämnde, att kronan aldrig har deltagit i ,att den har varierat i förhållande till ERM-valutornaoch att det finns vissa inslag i centralbankslagstift-ningen som inte är helt förenliga med fördraget.För svenskt vidkommande ser jag inga svårighetermed att acceptera den motiveringen. Vi har ställt ossbakom den, liksom alla andra länder. Det ändrar intepå det grundläggande, det politiska avgörandet somhar skett tidigare i i Sverige.Anf. 138 ():Fru talman! Finansministern sade att beslutet gäl-ler att vi inte skall gå med från starten. Det är ju rik-tigt.I ett beslut som senare kommer att fattas höll fi-nansministern öppet för att man skulle kunna fattabeslut om att gå med eller attlångsiktigt stå utanför. Menar finansministern alltsåatt det är möjligt för riksdag att enligt gäl-lande fördrag fatta beslut om att långsiktigt stå utan-för?Anf. 139 Finansminister ():Fru talman! Den uppfattning som regeringen ochSocialdemokraterna har deklarerat är ju att vi inte gårmed vid starten, men att vi håller dörren öppen för attkunna gå med vid senare tillfälle. Det finns utförligtredovisat bl.a. i den proposition som lades fram förriksdagen . Det innebär alltså att vi intebinder oss . Vi går inte med vid starten,men det kan bli aktuellt att gå med vid senare tillfälle.Om och när det blir aktuellt skall det underställassvenska folket för avgörande i val eller folkomröst-ning. Detta gäller alltjämt.Anf. 140 ():Fru talman! Detta kommer alltså att innebära attom man fattar beslut om att inte gå med måste detgälla för en betydande period efter ett sådant beslutoch efter en folkomröstning.Anf. 141 Finansminister ():Fru talman! Om beslutet blir att inte delta blir detsäkert gällande . Jagtror inte att man kan säga . Det är svårtatt fatta beslut som gäller . Men natur-ligtvis är detta avgörande. Oavsett i vilken riktningbeslutet går är det styrande för utvecklingen underganska lång tid framöver.Anf. 142 ():Fru talman! När den gångna helgens beslut fatta-des var det naturligtvis en stor och viktig dag i Euro-pas efterkrigshistoria, med stora konsekvenser fram-över, både för de länder som är med och för de ländersom har valt att stå utanför.Rent fysiskt var och plats, men politiskt satt dessvärre regeringen pååskådarplats. framträdande här i dagkan väl närmast ses som referentens. Den svenskapositionen som ett undantagsland, för att använda denfinska regeringens beteckning på den svenska politi-ken, har bekräftats.Finland har, till skillnad från , sagt att detfaktum att man geografiskt ligger i periferin måsteuppvägas av, kompenseras med, att man är med cent-ralt i det politiska livet. Dessvärre har inte regeringeni dragit den slutsatsen.Vidare noterar jag att när Socialdemokraternasbeslut om att inte söka medlemskap från början förungefär lanserades, så byggde det delvispå en monumental felbedömning av -att EMU var ett skakigt projekt. har det visat sigatt det startar i tid.Låt mig avsluta detta mitt första inlägg med attställa en fråga till . Socialdemokraternatar inte ställning i denna fråga års val.Väljarna informeras inte om vad en röst på Socialde-mokraterna betyder i EMU-frågan. Enligt min meningunderminerar detta den parlamentariska demokratinsfunktionssätt. Min fråga är då: Är det bättre för denparlamentariska demokratin att partier inte tar ställ-ning i tidens stora frågor, eller är det bättre att partiertar ställning och redovisar för väljarna sin hållninginför allmänna val?Anf. 143 Finansminister ():Fru talman! påstår att de svenskarepresentanterna var fysiskt närvarande men stod heltvid sidan om beslutsprocessen. Jag måste säga att jaginte upplevde det på det sättet.När det gäller de formella besluten tog vi del isamtliga, med undantag för ett, nämligen när det gäll-de att utse personerna i ECB:s direktion. Samtligabeslut klarades av , utan debattoch utan att oenighet förelåg på någon enda punkt.Nästan all tid användes till informella överläggningar.Om dem skulle man möjligen kunna säga att det intevar elva länder som deltog och fyra som inte deltog.Som alla vet var det i praktiken en mycket mindrekrets som de facto förde diskussionerna och som eftermycket stora och besvärliga motsättningar så små-ningom ledde fram till konsensus. Uppriktigt sagt trorjag att flertalet övriga länder inte upplevde sin situa-tion som ett dugg annorlunda jämfört med den svens-ka situationen. Det är sanningen om hur det gick tillpå det mötet.När det gäller skälen för att inte delta i valutau-nionen från svensk sida är det viktigaste skälet, ochdet har vi sagt, bristen på folkligt stöd föratt delta. Det skälet är lika starkt som det var förett år sedan.Slutligen till frågan om att söka eller inte sökamandat inför höstens val i frågan om ett svenskt del-tagande i valutaunionen. Det måste stå varje parti frittatt välja i vilka frågor man söker mandat eller intesöker mandat. Detta är inte att åsidosätta den parla-mentariska demokratin, utan det gäller om och närman väljer att aktualisera olika frågor. Här kan Soci-aldemokraterna och ha kommit fram tillolika uppfattningar men ingen av dem betyder pånågot sätt att den parlamentariska demokratin des-avoueras.Anf. 144 ():Fru talman! Det är en efterhandskonstruktion attsäga att Socialdemokraternas beslut att inte arbeta föratt skall söka medlemskap i från startdelvis berodde på den folkliga opinionen. Enligtstatsministerns eget uttalande då hanbedömde EMU ansågs det vara ett skakigt projekt. Nuförsöker finansministern föra undan denna grund.Låt mig också poängtera att det är val inte bara iseptember 1998. Det är ju också ett allmänt val i juni1999, då till . Tänker Socialdemokra-terna inte heller inför det valet, som specifikt handlarom EU-frågor - finansministern har själv sagt attEMU är en central EU-fråga - tala om vad som menasmed att rösta på en socialdemokratisk kandidat? Ellerskall det vara fråga om etiketter, som det var förragången, med ja, nej eller jaså?Jag tror att det är väldigt viktigt för den parlamen-tariska demokratin och för respekten för allmänna vali , liksom för att motverka politikerförakt, attSocialdemokraterna senast inför valet till Euro-paparlamentet talar om var man vill att skallhamna i den här frågan.Anf. 145 Finansminister ():Fru talman! Det är bara att läsa innantill i EMU-propositionen. Det helt avgörande skälet som redovi-sas är, och var, det bristande folkliga stödet. Det ärriktigt att både statsministern och många andra, iSverige och i andra länder, under ett tidigare stadiumhar pekat på risker och osäkerheter i projektet.Vi kan konstatera att under resans gång har detena hindret efter det andra undanröjts. Länderna hargenomgående gjort stora framsteg när det gäller attmöta konvergenskraven. Därmed har det blivit möjligtatt ha en stor medlemskrets.När det gäller detta med att låta valet till Europa-parlamentet avgöra den svenska positio-nen vill jag säga att jag har litet svårt att se hur detrent praktiskt skall gå till. Det var ju en tanke somlanserades av moderatledaren vid ett av hans sällsyntaframträdanden i kammaren och detta övergavs avModeraterna . tycks det baravara och som står fastvid den uppfattningen.Anf. 146 ():Fru talman! Finansministern förvränger vad jagsade och försöker komma undan. Tydligen är det så,om jag förstår finansministern rätt, att Socialdemokra-terna vid två allmänna val kommer att abdikera frånett ställningstagande i denna stora fråga. Vad jagbegär är att man åtminstone i det andra allmännavalet, om , indikerar vilket ställningstagan-de man tycker att skall göra i denna fråga. Jaghar inte talat om att tolka EU-parlamentsvalet i denena eller den andra riktningen. För att det skall varameningsfullt att ha detta val, där EMU-frågan är och avgörande fråga, och för att få ett högt val-deltagande i det valet måste Socialdemokraterna be-känna färg. Annars blir det valdeltagande igen.Anf. 147 Finansminister ():Fru talman! Jag tror inte att sambanden ser ut somCarl B säger. Det låga valdeltagandet förragången hade ingenting med EMU-frågan att göra.Återigen: Socialdemokratin väljer själv, trots mereller mindre goda råd från , när viskall tillkännage uppfattningar och ta initiativ i olikafrågor.Till detta vill jag lägga att jag inte bedömer att ettval till i sig är en lämplig värde-mätare på hur skall agera i fråga om relatio-nerna till valutaunionen. Svenska folket skall ta ställ-ning i den frågan. Det har regeringen och Socialde-mokraterna sagt, och det kan ske i allmänt val eller ifolkomröstning. Att det skulle ske i valet till Europa-parlamentet är en uppfattning som framförtoch som övergavs . Meninnan det hände hade anslutit sig till denuppfattningen och tycks numera vara det enda partietsom står kvar vid den uppfattningen.Anf. 148 ():Fru talman! Än en gång väljer finansministern attförvränga det jag sagt. Vad jag säger är att för att enparlamentarisk demokrati som den svenska skall fun-gera måste partierna ta ställning. Det är deras skyl-dighet att ta ställning i tidens stora frågor, och detgäller naturligtvis särskilt regeringspartiet. Alla andrapartier i denna kammare har ju tagit ställning.Att gå ut i två allmänna val och abdikera från att taställning i denna fråga tror jag - särskilt i det andravalet, som är specifikt inriktat på EU - kommer attleda till att politikerföraktet ökar och till att respektenför den parlamentariska demokratin försvagas. Det ärinte vad vi i behöver. Vi behöver precis detmotsatta.Anf. 149 Finansminister ():Fru talman! Jag har redan gett besked. Vi kom-mer, när vi finner att tiden är mogen, att gå ut. Men vikommer under inga omständigheter att söka mandat iett val till EG-parlamentet. Det menar jag är olämp-ligt; det är en konstig tanke. Det finns ingen anledningatt se den som en vattendelare i den här frågan.Anf. 150 ():Fru talman! Den gångna helgens beslut var mycketviktigt för folk. Det kommer att förändranågot så centralt som vilka pengar vi har i vår plånbokoch i våra fickor. stannar alltså utanför.Jag menar att det var två saker som dämpadekänslan hos en Europavän inför det som hände i hel-gen. Det första var den tydliga närvaron av fransknationalism som gjorde sig påmind och som påmindeen Europavän om varför detta samarbete behövs. Detär tråkigt att den typ av eftergifter behövde göras somhär har redovisats.Det andra var det uppenbara utanförskap somSverige hamnade inför detta beslut. att det var många som fick vara utanför när detviktiga beslutet fattades. Det må så vara. Men detinflytande i som folkomröstningsresultatet gavoss 1994 har denna regering till stor del förverkat. Detär uppenbart för alla utom tydligen för finansminis-tern att nu hamnar vid sidan av och att detfinns stor irritation ute i över den position somSverige har intagit.Jag vill rikta frågor om den svenska folkopinio-nen. Vi har alla skäl att fundera över våra mandatinför höstens val. Jag tycker att det är märkligt attErik säger att denna regering först efter hös-tens val - om den är omvald eller inte - börjar föradialog med svenska folket om vad EMU innebär.Sedan skall den inte bry sig heller om junivalet 1999.Då landar vi alltså på ett septemberval 2002. Då und-rar jag hur finansministern tror att svenska folketsförhållande till euron ser ut , långtefter det att euron är införd både elektroniskt ochockså fysiskt. Då finns pengarna i omlopp. Det kom-mer alltså att i många hänseenden för svenska hushållredan vara möjligt att spara, ha bolån och annat ieuron. Då först skall beslutet fattas om skallgå in eller inte efter en diskussion.Jag finner detta oerhört märkligt och tror attsvenska folket, kanske först litet senare, också kom-mer att undra: Hur kunde socialdemokratin lura ivassen i denna viktiga fråga?Anf. 151 Finansminister ():Fru talman! Jag har mött varken stor irritation el-ler känsla av utanförskap. Till skillnad från FredrikReinfeldt har jag deltagit i ett antal möten däriblandmötet . Det fanns mycket irritation på detmötet, men den riktades till ingen del mot Sverige.Den riktades mot den utdragna och besvärliga proces-sen att utse ordförande för den europeiska centralban-ken.I ett antal inlägg uttryckte man en stark önskan atthålla samman EU och också välkomnade attträda in . Vårt inflytande be-stäms av hur aktiva vi är, vilka initiativ vi tar, vilkamöjligheter vi har att bygga allianser med andra län-der. är aktivt, har varit aktivt och skall fortsät-ta att vara aktivt i EU-sammanhang. Det gäller viktigaområden som sysselsättningen, där vi har varit pådri-vande. Det gäller att verka för en ökad öppenhet,samarbete på miljöområdet, arbetet för att förverkligaden inre marknaden och inte minst utvidgningen. Ialla de frågorna är pådrivande och utövarinflytande. Den bild som ger stäm-mer inte med verkligheten.Hur ett eventuellt kommande avgörande skall skeär inte bundet till ett enda tänkbart tillfälle, det ordi-narie valet . Det är en möjlighet, men det kan skevid extra val och genom folkomröstning. Vi har försocialdemokraternas del inte nu velat binda oss förvilket av dessa olika alternativ som skall väljas.Anf. 152 ():Fru talman! Det blir väldigt märkligt för svenskafolket som på TV:n sett och i tidningarna läst att detnu tydligen skett någonting stort ute i . Beske-det från denna regering är att vi står utanför. Menändå i vardagslivet och i kontakter med små och storaföretag kommer denna gemensamma valuta att trängasig in i den svenska ekonomin, trots beskedet om attvi står utanför. Det blir en känsla av overklighet.Svenska folket kommer att undra: Varför har vi intefått besked om detta? Varför är det ingen som berättarhur de vill ha det? Det är en fråga som vi redan nu får.Då är det märkligt att sex partier i säger jaeller nej och ett inte vet vad det vill, och det råkarvara det största partiet. Det är mycket märkligt.Jag vill gärna betona att folkbildning för mig somgav mig in i politiken handlar just om detta. Jag tarställning och berättar för mina väljare.