prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — Förändringar är nödvändiga för att intepliktsystemet helt skall kollapsa. Det vore mycketallvarligt, eftersom det inte går att försvara Sverigemed ett yrkesförsvar eller med ett frivilligt rekryteratförsvar under överskådlig framtid.Folkförankringen kräver ett försvar som männi-skor kan vara stolta över och känna som meningsfullt.En föga meningsfull pliktutbildning till halvdanasoldater eller beredskapsmän med mycket diffusabehov bakom förankrar inte det svenska försvaret hosfolket mer än t.ex. det danska systemet. Plikten ärnödvändig, inte i första hand för folkförankringensskull utan för att klara behoven av tillräckligt mångaoch tillräckligt bra medarbetare i det militära i detcivila försvaret.Nuvarande försvarsminister, som inte är närvaran-de här, tycks i den allmänna debatten vara på väg atttrampa fel i värnpliktsfrågan. Inget annat land i värl-den går mot ett större antal värnpliktiga. De som jagser det dåligt övertänkta idéerna som nyligenpresenterades om att lansera en korttidsutbildning ärdet kanske tydligaste exemplet på detta feltrampande.Favorit i repris, kan man tycka om korttidsutbildning-en, men här handlar det faktiskt inte om någon favorit.Korttidsutbildning av värnpliktiga räddar inte värn-plikten, utan påskyndar tvärtom urholkningen ochminskar respekten för systemet ytterligare.Det är som jag tidigare sade: Det är lätt att dröm-ma sig tillbaka till den gamla tiden då nästan alla ungamän gjorde sin värnplikt. Det var bra då, men det ärinte möjligt . Den vägen är stängd. Det är varkenekonomiskt eller moraliskt försvarbart.Ofta hävdas att fler borde genomföra grundut-bildning i rättvisans och folkförankringens namn,vilket jag antydde tidigare. Ytterligare ett argument äratt det skulle underlätta upprustning ochpå så sätt stödja den anpassningsdoktrin som vi hittillsvarit hjälpligt överens om. I det sista avseendet måstefrågan bli: Varför genom en breddutbildning avmånga angripa det minsta problemet först, det som ärlättast att ta igen? Värnpliktsutbildning på breddenutgör inte flaskhalsen i arbetet att skapa fler och bättreförband när det behövs.För bara några veckor sedan inledde den nytillsat-ta sitt arbete. Ingenstans i direktivenstår det att grundprinciperna för pliktrekrytering idagens lagstiftning skall frångås. Lagen bygger påplikt efter behov, att inte fler än nödvändigt skall tasut och att utbildningstiden inte skall vara längre änvad som är nödvändigt för att uppgiften skall kunnalösas. Det är goda principer. Jag förutsätter att direk-tiven till utredningen och de tilläggsdirektiv somenligt uppgift skall presenteras skall ses somett försök av regeringen att återskapa den nationellaenighet i pliktfrågorna som varit självklar i snart ettsekel.Från min utgångspunkt måste dagens uppenbaramissbruk av framför allt civilplikten få ett slut. När vianvänder statens tvångsmakt, som innebär att ungamänniskors bästa tas ifrån individen och tillförs detgemensammas bästa, måste det politiska ansvaretenligt min mening också tas gemensamt. Vi som ärsvenska folkets valda ombud måste var och en kunnase dem som tas ut till rikets försvar i ögonen. Vimåste kunna säga till varje individ: Ja, du behövs, ochvi har tillsammans sett till att du får den bästa utbild-ningen och den bästa utrustningen för att kunna lösadin uppgift, som ytterst kan handla om liv och död,både för den enskilda och för ett fritt . Denna igrunden moraliska fråga är den allra viktigaste förpliktsystemets framtid.Fru talman! I dagens betänkande hänvisar man imångt och mycket till den pliktutredning som justpåbörjat sitt arbete. Det gör man alldeles rätt i. Änfinns tid att återskapa koncensus i pliktfrågorna, ochjag yrkar bifall till utskottets hemställan, inte minstför dess tydliga avslag på ett förslag om avskaffandeav värnplikten.Anf. 143 () replik:Fru talman! Det sista var nästan nödvändigt. Jagtyckte faktiskt att började i denandra ändan, så jag tänkte att jag skulle påminnahonom om att vi faktiskt har en stor majoritet bakomen totalförsvarsplikt i . Men det kom ju ochblev tydligare på slutet.Henrik är missbelåten med Pliktut-redningen och den totalförsvarspliktlag som kom framgenom den och som fungerat . Därför ärdet konstigt att han inte tycker att det är bra att mannu tillsatt en ny pliktutredning som skall se över dethär. Det är väl rimligt att göra det? Vi vet alla att detfunnits problem på detta område.Också jag skulle vilja nämna en försvarsministersom varit klåfingrig i det här sammanhanget. I dis-kussionen om hur man skulle ta ut ungdomar till total-försvarsplikten, i synnerhet på den militära sidan, vardet aldrig meningen att man i första hand skulle höjaribban och ta ut dem som kallarde duktigaste i . Det var meningen att allaskulle kunna ha en uppgift, och att man skulle ta utfolk till de platser som behövde fyllas. Alla svenskaungdomar skulle kunna finna en uppgift. har vifått en ny sorteringsmaskin som vi egentligen intehade tänkt oss. Därför är det bra att vi ändrar det nu.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Lagen om totalförsvarsplikt,som började tillämpas , är en mycketbra lag. Mitt parti stod fullständigt bakom den, ochjag förutsätter att den är grunden också för den ut-redning som skall se över tillämpningen av total-försvarsplikten.Det är en bra lag därför att den bygger på pliktefter behov. Den bygger på att ingen skall göra pliktlängre tid än vad som behövs för att man skall kunnalösa sin uppgift. Den bygger på att inte fler skall tas utän vad som går att relatera till behoven. Jag är intemissnöjd med lagen om totalförsvarsplikt. Tvärtom ärden ett fundament. I den fanns också den prövningsom diskuterade tidigare om yrkes-försvar kontra pliktrekrytering.När det gäller tidigare försvarsministrars eventuel-la övertramp kan jag bara konstatera att den nya lagensom reglerar detta gäller från . Denbörjade verka under den socialdemokratiska regering-ens tid. till mitten på 90-talethade vi olyckligt nog en oreglerad urholkning avvärnpliktssystemet där de politiska beslutsfattarna intehade ledning i den lagstiftning som då fanns.Min fråga till är om hon fortfa-rande anser att de tre grundläggande principerna ilagen om totalförsvarsplikt alltjämt skall vara gällan-de eller om det finns skäl som gör att man skall gåifrån de tre grundprinciperna, och då skulle jag gärnavilja att hon redovisade dem för kammaren också.Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag kan svara ja direkt. Jag står bak-om dessa tre grundprinciper. Men det finns saker somHenrik och jag inte är överens om.Jag tycker t.ex. att det är väldigt viktigt att manhar resurser som kan vara till hjälp i det civila samhäl-let om man skulle råka ut för ett krig. Vi vet mycketväl att i de moderna krigen är det civilbefolkningensom råkar mest illa ut. Därför behövs det människorsom kan finnas till hands för att skydda befolkningen,hjälpa dem till rätta, se till att det finns mat, se till attde får sjukvård och röja upp när hus rasar sammanoch människor blir begravda. Vi har en helt annanuppfattning om hur viktig den civila utbildningen är.Folk har länge frågat varför vi håller på med dettamed stridsvagnar osv. som tog upp.Jag tror att vi behöver diskutera en helt annan typ avförsvar. Jag tror att vi kommer att göra det med tankepå den situation som vi har . Då menar jag att detviktigaste är att man i stället har den materiel, denutbildning och de människor som behövs till en annantyp av försvar. Jag tycker inte att Moderata samlings-partiet brukar vara så särskilt radikalt när det gäller atttänka sig förändringar inom det militära försvaret.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! tillvitar mig åsiktersom jag inte har. I och med beslutet om lagen omtotalförsvarsplikt konstaterade denna kammare i enig-het att totalförsvarsplikten skall tillämpas såväl på detcivila försvaret som på det militära försvaret. Perso-nalbehov för det civila försvaret skall kunna lösasockså genom grundutbildning. Det är inte det som ärmitt problem. Om behoven tydligt går att definiera ärdet självklart att plikt även skall kunna tillämpas omdet inte finns några andra sätt att lösa personalför-sörjningsbehoven.Problemet är tillämpningen, är att de civila beredskapsstyrkor somlanserades 1995 och realiserades 1996 inte har denstabila grund i behovsanalysen som gör att jag kan ståhär på kammarens golv och säga: Ja, detta behövs.Anledningen till det är att utgångspunkten för attskapa dessa civila s.k. beredskapsstyrkor inte varbehoven i sig utan behovet av så många utbildnings-platser som möjligt. Det är anledningen till att jag ärtveksam. Min tveksamhet bygger inte påatt det inte skulle finnas anledning att stärka, förnyaoch modernisera det civila försvaret. Och också för att göra det var lagen omtotalförsvarsplikt en milstolpe.Men för att detta skall vara ett transparent systemdär de politiska partierna skall kunna ha respekt förvarandra krävs ju att behovsanalysen grundas på be-hoven. När jag berättar i denna kammare att de behovsom enligt beslutet skulle vara definierade etthalvår senare ännu inte finns klarlagda, trots att ut-bildningen ökar år , är det ett allvarligt memen-to också för och hennes partikamrateratt tänka efter om det har varit behovet i sig ellerbehovet av antalet utbildningsplatser som har styrtinförandet av den nya tremånadersutbildning somriksdagen fattade beslut om i december 1996.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! redogjorde härför en av de grundläggande principerna, nämligen attinte fler skall tas ut än vad som är nödvändigt. Mennu kan vi konstatera att man skall ta ut färre av eko-nomiska skäl. Eller skall det tolkas så att vi tar ut färreför att man plötsligt, kanske på grund av de ekono-miska skälen, har upptäckt att behoven är mindre?Jag tycker att detta ganska tydligt visar att vi redani dag har den här ryckigheten och de tvära ibeslutsfattande som jag tror ut-tryckte det. Man grundar inte de olika besluten pånågon genomgripande analys. Då kommer jag framtill att det vore värdefullt att, trots den breda politiskamajoriteten, undersöka och förutsättningslöst diskute-ra i t.ex. hur ett avskaffande av plikt-systemet skulle kunna se ut och vad det får för effek-ter. Det är möjligt - man skall ju gå in i en sådanutredning med öppna ögon - att vi skulle komma framtill att det trots allt är så att man skall grunda detta påpliktsystemet. Det är så mycket som är i gungning.Man vill undvika framtida ryckighet, t.ex. att rege-ringen plötsligt aviserar att vi måste göra någontinghelt annat och gör det utan att ha genomlyst det först.Jag tror att varken eller villvara med om det.Varför inte granska även det här konceptet i , ?Anf. 148 () re-plik:Fru talman! Man kan ägna statsmakternas resursertill väldigt många olika saker. Men när man gör enanalys av vad som känns meningsfullt att över huvudtaget analysera, måste det ligga inom rimlighetensramar eller som man sade i det militära: Det måstefinnas med på måltavlan.En rent frivillig rekrytering till det svenska försva-ret, såväl civilt som militärt, finns inte med inomöverskådlig framtid, åtminstone med den målbild somjag har. Om vi konstaterar att det gäller för alla andrapartier utom , är det uppenbarligen så attdet inte känns som en fråga som behöver stå på dag-ordningen . Dessutom är det ju så att frågan ompliktrekrytering eller yrkesförsvar eller kalla det fri-villig rekrytering - ett frivilligt försvar blir ju en formav yrkesförsvar även om detta yrke utövas under enrelativt av den enskildes liv - togs ju uppoch diskuterades ordentligt i den pliktutredning somsatt 1990-1991. När det gäller de grundläggandefaktorerna har ingenting förändrats, i alla fall enligtmin uppfattning.Jag utesluter inte att vi med stora säkerhetspolitis-ka och militärtekniska förändringar åter-igen måste ställa oss frågan om pliktrekrytering är detrimligaste sättet att försörja vårt försvar, men detbetyder inte att frågan är akut för dagen. Vi är inte däri dag. Vi har så många problem med det existerandesystemet som vi faktiskt bör ta tag i först. De handlarom tillämpningen av de grundvalar som vi definieradei lagen om totalförsvarsplikt.Det allvarliga just nu är att regeringen kanske sä-ger en sak och gör en annan, dvs. folkförankringen ipliktens form är retoriskt det viktigaste i regeringenspliktpolitik. Å andra sidan används ju grundutbild-ningen som en budgetregulator. Resultatet har blivitatt är det i realiteten allt färre som hargenomgått sin grundutbildning oavsett den retoriksom har varit den officiella från de befattningshavaresom har haft ansvaret på de här områdena.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Jag menar att det har skett stora sä-kerhetspolitiska förändringar i vår omvärld. vetjag att och jag ser de här säker-hetspolitiska förändringarna på litet olika sätt. Vi serdem kanske med olika ideologiska glasögon. Men jagmenar att den förändringen har skett och att det be-hövs en genomgripande analys på alla fronter inomförsvarspolitiken.När det gäller frågan om det meningsfulla i att ut-reda någonting även om råkar vara en-samma om att driva det, kan jag möjligen återkommaom och på ett eller annat sätt hävda att dethade varit klokt. Man kan spara mycket pengar på siktäven om det kostar litet extra för statsmakterna attgöra en sådan utredning. Man skulle slippa få den härryckigheten och få en genomlysning som känns tro-värdig. Det är också en viktig signal i samhället att vigör trovärdiga utredningar som också är utredningaroch inte teser som vi driver på olika sätt.Detta kan slutligen utmynna i en fråga till HenrikLanderholm. Kan den minsta gemensamma nämnarenför och efter den här debat-ten vara att vi är överens om att det danska systemetär intressant att titta på? Många av de danska totalför-svarspliktiga, eller vad deras motsvarighet heter,upplever att det har ett stort inslag av frihet samtidigtsom det grundas på en form av plikt. Kan vi varaöverens om att det kan vara intressant att förutsätt-ningslöst analysera det?Anf. 150 () re-plik:Fru talman! Frågan om hur man ser på pliktrekry-teringen är nog kopplad till en annan grundläggandeförsvarspolitisk fråga, nämligen den om hur manbedömer behovet av ett relativt stort militärt försvar.Där går det en rågång mellan och allaandra partier. har helt enkelt en helt an-nan syn på vilken storlek och utformning en eventuellmilitär försvarsorganisation skall ha. Att när man igrunden är motståndare till ett militärt försvar - ochdet upplever jag att många miljöpartister är - ocksåifrågasätta pliktrekryteringen är helt naturligt. Detpåpekar också.Men när man under överskådlig framtid ser enförsvarsorganisation, militär och civil, omfattandemånga hundratusen män och kvinnor, kan inte jag imin sinnebild se framför mig att en land med Sverigesstora yta och lilla befolkning skulle kunna grundarekryteringen av tillräckligt många och tillräckligt bramedarbetare i det militära och civila försvaret pånågot annat än plikt. Därför känns det inte menings-fullt att utreda yrkesförsvar eller frivillighet.Det danska systemet grundas på plikt. Jag hoppasatt den pliktutredning som är tillsatt kommer attbeskåda detta system, inte minst genom studiebesökpå plats. Det är min övertygelse att även om pliktsys-temet skall verka i fortsättningen - och därom är jagövertygad - behövs det mer av morot, mer av merit-värdering, mer av kompensation, mer av informationoch mer av attraktion för att systemet skall fungera ilängden och rekrytera tillräckligt många och tillräck-ligt bra medarbetare till det militära och civila försva-ret.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.13 § (forts.) Totalförsvarsplikten (forts. FöU7)Anf. 151 ():Fru talman! avvisar tanken på attpliktutbilda i princip alla vapenföra unga män utan attbehov av dem i krigsorganisationen föreligger. Detgör att vi också avvisar tanken på korttidsutbildningsom ett alternativ för att kunna kalla in alla vapenföraunga män till pliktutbildning. Det måste helt enkeltfinnas en grundläggande respekt för den enskildeindividens frihet och integritet.Totalförsvarsplikten bör i fortsättningen utformasså att könsneutral pliktuttagning kommer att gälla förhela totalförsvaret. I vårt förslag till utformning avförsvarets krigsorganisation skulle väsentligt färre tasut till militär grundutbildning. I försvarsbeslutet 1996avvisade vi också tills vidare förslaget beträffandecivila beredskapsstyrkor mot bakgrund av att rege-ringen inte kunnat presentera något underlag rörandebehov av och former för en sådan pliktutbildning.I detta sammanhang välkomnar vi dock att denkommande översynen med förtur skall behandla frå-gor gällande uppskovsregler och disciplinansvar. Vivälkomnar likaså att översynen omfattar frågor röran-de utbildningens meritvärde för såväl värnpliktigasom civilpliktiga. Arbetet inom Försvarsmakten idessa frågor får dock inte avstanna i avvaktan påöversynen. Det bör tvärtom påskyndas.I takt med att allt färre tas ut till plikttjänstgöringmåste förhållandena bringas i allt bättre överens-stämmelse med dem som gäller i det civila samhället.Plikttjänstgöringen måste också i största möjligautsträckning formas så att den för den enskilde blir entillgång också efter fullbordad utbildning.Vi välkomnar därför den nu av regeringen tillsattaöversynen av pliktfrågorna. Vi förutsätter att denkommer att innebära en återgång fullt ut till de prin-ciper för plikttjänstgöringen som låg till grund förriksdagens beslut om totalförsvarsplikt. Vi av-står därför i detta sammanhang från reservationer.Därmed inte alls sagt att vi inte har synpunkter.Fru talman! Vi i har i 25 punkter i vårmotion om totalförsvarsplikten angivit de förhållan-den som enligt vår mening bör ligga till grund för denfortsatta synen på totalförsvarsplikten. Jag skall härbara kort beröra några av dessa.Först gäller det flexibiliteten i totalförsvarsplikten.Totalförsvarsplikten ger, genom att i princip vid enkönsneutral uttagning ha hela befolkningen som re-kryteringsunderlag, maximala möjligheter att i varjeläge på ett rationellt sätt kunna tillgodose kvantitativaoch kvalitativa krav i totalförsvarets personalförsörj-ning. Totalförsvarsplikten kan enligt vår mening bätt-re än något annat system ge en bra personalförsörj-ning med en aktuell utbildning av de pliktiga.Jag vill här nämna något om faran med rigidaprinciper. I stark kontrast till totalförsvarspliktensprinciper står tanken att vapenutbilda alla män. Meden sådan tillämpning av en s.k. allmän värnplikt -som är en manlig värnplikt - styrs den militäragrundutbildningen inte av försvarsmässiga övervä-ganden. Den styrs i stället med fördröjning avdet årliga antalet födda gossebarn. Det är ungefär likarationellt som att koppla skolväsendet eller pensions-systemet till den svenska älgstammens utveckling.Den rigida synen på den allmänna värnplikten innebärdessutom - vilket erfarenheten visar - att vi får storabrister i de civila funktionerna.Vi säger nej till resursslöseri, fru talman. Storabelopp har slösats bort genom att många tusen flervärnpliktiga än vad som behövs för omsättningen avkrigsorganisationen har tagits in. Attutbilda en värnpliktig kostar 100 000-200 000 persoldat beroende på utbildningens innehåll. Detta slö-seri inom en nästan helmanlig verksamhet står i starkkontrast till hur kvinnodominerade verksamheterklämts åt hårt . Vad anser t.ex. rege-ringens jämställdhetsansvariga om försvarets utbild-ningsvolym?Militär korttidsutbildning är inte egentligen aktu-ellt, anser vi, förrän bortåt . Vi har länge iFolkpartiet hävdat att man självklart bör anpassautbildningstiden till utbildningsändamålet. Myckettyder å ena sida på att utbildningstiden inte riktigträcker till för att ge allsidigt användbara fältförband.Det är å andra svårt att motivera att förplägnads-värnpliktiga skulle ha längre utbildningstider änvärnpliktiga med kvalificerade stridsuppgifter. I prak-tiken behöver man dock inte ta ställning till dettaförrän strax . Tills dess finns det ett över-skott av soldater i åldrarna med betydligtlängre grundutbildning som bör tas i anspråk innanman tittar på det här med korttidsutbildning.Man bör förenkla och förbättra mönstringsförfa-randet. Mönstring och uttagning skall göras rationellt.Det finns många skäl att ifrågasätta det svenska sys-temet med tvådagarsförrättningar. T.ex. har ,som tidigare talade om, ett systemmed betydligt mindre tidsåtgång och kostnader. Enfungerande öppenvård gör det naturligt att individenshusläkare skulle kunna leverera de nödvändiga medi-cinska uppgifter som behövs inför prövningen utom ifråga om specialundersökningar för t.ex. vissa flyg-tjänster eller ubåtstjänst. Inskrivningsläkaren upprepari dag ofta redan gjorda undersökningar.När det gäller den kvalitativa delen av mönstring-en är det inte ovanligt att den endast tar mellan tio . Under en tvådagarsmönstring går alltsåmellan tio och åt till att tala med enpsykolog som skall göra den nödvändiga kvalitativabedömningen. Detta är alldeles fel. Då är det kanskeinte underligt att en och annan olämplig slipper ige-nom granskningen. Det gäller t.ex. människor medrasistiska åsikter.Vi måste också ta större hänsyn till individensegen önskan. Vid uttagningen bör individens egenönskan tillmätas mycket stor betydelse. Motivationbetyder mycket för att man skall få ett bra resultat avutbildningen. Detta innebär inte ett yrkesförsvar, mendet innebär ett ökat utrymme för den enskilde indivi-den.Fru talman! Vi vill inte ha någon utbildning förvåldsbenägna personer eller rasister. Från principenatt för pliktutbildning i första hand ta ut personer somsjälva vill måste undantag göras när man har anled-ning att misstänka att vapen- eller sprängutbildningkan missbrukas. Om alla tas ut med allmän värnpliktriskerar i högre grad vapenutbildning att ges också tillvåldsinriktade och kriminella personer. I ett läge dåbara en del av en åldersklass ges vapenutbildningmåste samhället så långt som möjligt se till att intevapenutbilda sina egna fiender. Militär utbildning flera tillfällen missbrukats avvåldsmän och rånare. stöder härvidlag deteniga betänkande som kommer att föreläg-gas för beslut.Sedan vill jag ta upp pliktutbildningens civilameritvärdering. De som ändå gör uppoffringen attgenomgå en värnplikts- eller civilpliktsutbildning börså långt möjligt få tillgodoräkna sig relevanta utbild-ningsmeriter. Totalförsvaret måste öka an-strängningarna att lösa frågan om just meritvärdering-en. Detta är viktigt för att öka motivationen att ge-nomgå pliktutbildning, men framför allt för att skapaså goda villkor som möjligt för dem som gör uppoff-ringar till nytta för det totala försvaret.I fråga om ekonomisk ersättning vid pliktutbild-ning är det ju så att färre uttagna ökar såväl anled-ningen som möjligheterna att faktiskt ge en bättreekonomisk ersättning. Det ligger inget egenvärde i attha låga ersättningar till personer som tas ut medpliktlag. Motivation och utbildningsresultat påverkassäkerligen negativt om ersättningarna är alltför låga.40 kr per dag kan ju inte anses vara speciellt mycket.När man bara tar ut så många som behövs till utbild-ningen kan man också ge rimligare ekonomisk ersätt-ning.Den sista sak som jag vill ta upp litet speciellthandlar om könsneutral uttagning. Vid uttagning tillmilitär eller civil totalförsvarsutbildning inom ramenför plikten, där hänsyn tas till den enskildes önskemål,finns någon anledning att behandla mänoch kvinnor olika. Där en civil utbildning hos indivi-den är av stort värde som grund för en totalförsvars-placering finns inte heller någon anledning att göraskillnad mellan könen.Under de som liberalernahar pläderat för en totalförsvarsplikt har partiet envisthävdat att värnplikten bör göras könsneutral. Manskulle då tillgodose de samlade personalbehoven bådeinom civilt och militärt försvar genom att utgå frånhela befolkningen. Trots det hittillsvarande talet omallmän värnplikt har det ju faktiskt i verkligheten baravarit manlig värnplikt.Vi anser att det skall vara hela folkets försvar -inte halva.