prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — Förändringen av lagenskedde på grund av en interpellation från Miljöpartiet.Det är av yttersta vikt att framför allt små arbets-givare är införstådda med vad arbetsmiljölagen inne-fattar. Det har hänt att t.ex. asbestsanering har utförtsutan kvalificerad arbetsledning och utan skyddsut-rustning inom bl.a. åtgärden OTA.Vad jag tycker är speciellt viktigt med mitt påpe-kande är att inga nya åtgärder bör införas innan ar-betsgivaransvar och kännedom om arbetsmiljölagenär tydligt angivet.I detta anförande instämde . 23 () replik:Herr talman! stora flaggskepp inomarbetsmarknadspolitiken är ju arbetstidsförkortning.Vi kristdemokrater är också positiva till att människorskall kunna anpassa sin arbetstid till en lägre nivå omman så önskar.Men vi tror inte på stora planekonomiska alexan-derhugg där man skall förkorta arbetstiden, lika föralla, över . Det skapar mer problem än detlöser. Det kom exempelvis en studie för sedansom visade att inte minst den offentliga sektorn skulledrabbas hårt av ett sådant här alexanderhugg à laMiljöpartiet.I stället gäller det att jobba på den frivilliga vägenmed flexibla lösningar och vårdnadsbidrag som hjäl-per småbarnsföräldrar att gå ned i arbetstid. Det gälleratt pröva system med sabbatsår och friår, som vårmotion nr 27 handlar om och som också miljöpartis-terna har varit inne på.Nu har sålt ut sitt lilla flaggskepp iuppgörelsen med socialdemokraterna och stoppat infrågan i en arbetsgrupp, som tydli-gen också ingår i.Jag skulle vilja slå vad med vi slå vad om att frågan om arbetstidsförkort-ning inte kommer att genomföras under kommandemandatperiod? Det är nämligen gammal beprövadsocialdemokratisk taktik att sy upp , stop-pa in frågan i en arbetsgrupp och begrava den där idiverse olika beräkningar och utredningar.Jag skulle vilja höra om kan slåvad med mig om att det inte blir, eller att det blir enarbetstidsförkortning . Jag ärövertygad om att den typen av alexanderhugg ärmisslyckade. Det inser socialdemokraterna. Därförhar de begravt frågan i en arbetsgrupp, och BarbroJohansson är med som begravningsentreprenör.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Det verkar på somom han tycker att en arbetstidsförkortning vore braeftersom han vill slå vad med mig om att en sådanverkligen kommer att genomföras under den härmandatperioden. Jag tycker väl att det är lite svårt attslå vad när det gäller politik. Jag tycker inte att manskall ha en vadslagning där.Jag är mycket glad för arbetstidsgruppen, som nukommer att arbeta framöver, och jag hoppas verkli-gen att det kommer att vara konstruktivt. Jag ser ock-så samarbetet som sådant.Om tycker att 40 timmars arbets-vecka är planekonomi, vad var då 48 timmars arbets-vecka, kan man fråga sig. Var det planekonomi?Vi har sänkt arbetstiden under det århundrade somvi har levt i . Jag hoppas att skall innebäraatt vi kan sänka arbetstiden till gagnför alla arbetslösa, till gagn för jämställdhet, till gagnför alla barnfamiljer och till gagn för en högre liv-skvalitet.Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag sade att det var ett uttryck förplanekonomiskt tänkande när man centralt tror kan lösa frågan om arbetstidsförkortning med engenerell sänkning av arbetstiden för alla och i allabranscher. Verkligheten ser ju så annorlunda ut förolika företag och olika branscher.I praktiken vet vi ju att den 40 timmars arbets-vecka vi har inte är så rigid. Den anpassar manganska friskt och alltmer, och det är den utveckling vibör gå mot.Jag tycker att det är bra att småbarnsföräldrar kangå ned i arbetstid. Men låt oss använda instrumentsom uppmuntrar, hjälper och stöder människor attkunna välja den arbetstid som passar dem - inte cent-ralt bestämma: lika för alla. Under olika skeenden ilivet arbetar vi olika mycket och har olika behov, ochdet måste vi också anpassa arbetsmarknaden efter.Men att tänka i de termer som gör vill jagpåstå är ett planekonomiskt tänkande som vi borde halämnat bakom oss.Min lilla vadslagning handlar helt enkelt om ut-sikterna för att få framgång i den härfrågan. Jag vet att , Socialdemokra-terna, inte tror på förslag i frågan. Det ärdet som gör mig så säker på att frågan kommer attbegravas i arbetsgruppen. Det är faktiskt tråkigt attBarbro har gått på det enkla knepet.Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Jag ser faktiskt positivt på framtiden.Jag hoppas att vi skall komma fram till ett bra kon-struktivt förslag.Jag vill ge vår rapport om arbets-tidsförkortning, som jag inte ville trötta arbetsmark-nadsutskottet med förut när jag höll mitt anförande.Jag ger den i julklapp till , så får hanläsa där vad vi har skrivit. Vi vill att lagen skall varadispositiv, och naturligtvis skall man kunna anpassaden efter olika branscher.Vad vi har sett nu är att flera fackförbund faktiskthar börjat med en arbetstidsförkortning, men vi anseratt det är alldeles för lite. Vi hoppas att det ökar föratt vi skall kunna få mer jobb. Det är det som vi ser.Vi skall kunna få fram minst 200 000 nya jobb om vigenomför en arbetstidsförkortning till35 timmar , som vi vill. Det gäller att integöra det i små myrsteg, för då kommer vi ingen vartnär det gäller att bekämpa arbetslösheten.Ta gärna emot min julklapp efteråt, !Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag skall ge en eloge för att Miljö-partiet har en betydande konsekvens när det gällerarbetstidsfrågan. Man håller väldigt starkt fast vid attlösningen på våra sysselsättningsproblem är kortarearbetstid och att det borde ske genom att dela på job-ben.Jag tycker att det ställer till ett par problem. Detena är den roll som numera har. Man är,som sade, inte ett riktigt opposi-tionsparti längre, utan finns med och stöder regering-en i allt väsentligt.Regeringen säger att en av de viktigaste sakerna,utöver att få en mer EU-positiv hållning, är att få enstark tillväxt. Hur det skall ske genom att vi hållertillbaka arbetsinsatser är svårt att se.Den andra svårigheten är det som jag försökte sä-ga i mitt anförande: Arbetslöshet beror inte på arbets-brist. Det finns massor av jobb som borde bli utförda,men som inte blir det.Det är i stället tre andra brister vi dras med: bristpå lönsamhet i enskilda företag, brist på pengar ioffentliga kassor och brist på förmåga att organiseraarbetslivet.Det är de bristerna vi borde ta tag i mer än i frå-gan om hur vi minimerar vår arbetsinsats.Låt mig för tydlighetens skull lägga till att detnaturligtvis finns situationer där arbetstiden behöverförkortas. Man kan av rent medicinska skäl, på grundav vårdnadsansvar för barn eller av andra orsakerbehöva ha en kortare arbetstid, men att generellt skäraned arbetstiden är inte lösningen på arbets-marknadsproblem.Anf. 28 () re-plik:Herr talman! Jag tackar naturligtvis för elogen.Elver pratar om den starka tillväxten. Vi har ivår arbetsmarknadsmotion föreslagit och vill även inäringspolitiken ha en skatteväxling. Vi vill sänkaarbetsgivaravgifterna kraftigt men höja avgifterna på miljöstö-rande utsläpp. Vi menar att det skulle kunna få ar-betsgivarna att anställa flera, vilket skulle öka till-växten. Vi vill ha en speciell form av tillväxt, entillväxt inte bara i ekonomiska termer. Det är viktigtvad tillväxten innehåller.Det är självklart att vi vill att man skall dela påjobben. Jag kan inte förstå att man inte kan göra det,som säger. Det blir väl inte mindrearbete utfört därför att fler delar på jobben. Det kaninte vara mening.Anf. 29 () replik:Herr talman! Visst blir det mindre gjort, om vidrar ned . Jag kan medge att det kankomma upp fler på lönelistan, men frågan är om detkan presteras mer. Jag tror inte att vi kommer förbidet faktum att det som vi skulle behöva göra, både avekonomiska och av humana skäl, är att få fler i arbete.Som jag sade är det väldigt mycket arbete som inte blir utfört. Det gäller arbete för att få enacceptabel vård eller en förbättrad skola eller för attfå en massa miljöuppgifter utförda. Vi behöver somnation faktiskt jobba mer, men det är en insikt somväl ännu inte har nått fram till . Jag trordock att den kommer. Varken ellerandra här är opåverkbara, och jag tror på opinions-bildningens betydelse.Jag återkommer till det förhållandet att vårt pro-blem inte är att vi som nation jobbar för mycket. Viskulle behöva göra större insatser. Särskilt skulle vibehöva anstränga oss för att de som saknar jobbkommer in på arbetsmarknaden.Anf. 30 () re-plik:Herr talman! Det skall presteras mer, säger . Man har mätt produktiviteten bl.a. vid IGMetall i , och man har sett att produktivite-ten har ökat när en arbetstidsförkortning har genom-förts. Det redovisas också i vår arbetstidsförkort-ningsrapport.När människor jobbar orkar de ocksåmera. Man har t.ex. inom kunnat se att deanställda arbetar mycket mer under de första timmar-na. I slutet av arbetsdagen inträffar bl.a. de flestaarbetsplatsolyckorna. Visst kan man alltså bli effekti-vare.Om man t.ex. på expedition drog nedpå personalen, betyder det då inte att det blir mindrearbete gjort där? Jag undrar om man är ineffektiv medantal anställda som man nu har.Anf. 31 ()replik:Herr talman! Jag sympatiserar i mycket stor ut-sträckning med förslag om att draned . Också vi centerkvinnor tycker attdet skulle vara väldigt bra och har drivit den frågan.Samtidigt har vi dock insett att det är ganska svårt attfinansiera detta. Jag undrar lite grann hur Miljöpartietoch Socialdemokraterna, som också jag har arbetattillsammans med, skall kunna komma fram till enfinansiering av detta.Vi lyckades i inte kommafram till något annat än att det här skulle göras påfrivillig väg, i olika steg via avtal mellan arbetsmark-nadens parter.Vi har redan en dispositiv lagstiftning. Det finnsalltså möjligheter att förändra arbetstider-na utan att reformera lagstiftningen. Det här kan, somjag ser det, åstadkommas med bibehållen lagstiftninggenom opinionsbildning och ett tryck t.ex. från defackliga organisationerna.Jag undrar lite grann hur menaratt vi skall kunna komma åstadkomma en, som ocksåjag ser det, ganska positiv utveckling mot kortarearbetstid. Då skulle många förhållanden förbättras.Kvinnor och män skulle få lättare att dela på he-muppgifterna, arbetet med barnen osv.Anf. 32 () re-plik:Herr talman! Jag vet, , attockså ni i ert partiprogram förordar en arbetstidsför-kortning. Jag tycker att det är roligt. Det har lett tillatt också de socialdemokratiska kvinnorna underminst har krävt en sådan.Jag hoppas att ni, de socialdemokratiska kvinnor-na, och andra kommer att stödja enarbetstidsförkortning . Vad gäller finansie-ringen har vi bl.a. räknat med en ökad produktivitet.Vi räknar med att få ca 200 000 fler människor i ar-bete, och då kommer arbetslöshetsunderstöden från a-kassorna att minska. Vi vill i samband med dettagenomföra en höjning av grundavdraget, så att desom har mindre inkomster inte skall bli lidande isammanhanget.Vi har inte sagt att en arbetsförkortning skall ge-nomföras med full lön, utan vi vill finansiera den medminskade arbetslöshetsunderstöd och en ökad pro-duktivitet.Anf. 33 ()replik:Herr talman! Om vi pläderar för en förkortad ar-betstid tror jag att det är viktigt att vi talar om vilkaekonomiska förutsättningar som en sådan ger. Omden innebär att man skall gå ned i lön, tror jag attmånga människor skulle vara ganska tveksamma. Detär ett av skälen till att jag inte har drivit den här frå-gan hårdare. Väldigt många människor har ensådan lönesituation att de helt enkelt inte har råd attgå ned exempelvis till sex timmars arbetstid. Mångakvinnor som har en ganska låg lön skulleinte klara det här.Det finns andra sådana faktorer som gör att dethär är en väldigt svår fråga. Jag tror att det bästa sättetatt driva den framåt är att gå via arbetsmarknadensparter och låta det ske på en naturlig väg. När man såsmåningom har kommit längre än kan manlagstifta i frågan. Så skedde t.ex. med pensionerna ibörjan när pensionsåldern ändrades från67 till . Det var då bara små grupper kvar somberördes.I dagens ekonomiska läge är jag rädd för att dethär inte kommer att ge de positiva effekter som ocksåjag skulle vilja ha. Jag skulle önska att det här kundegå att genomföra.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Jag sade före replikskiftet att vi intefinner att en arbetstidsförkortning kan fullföljas medfull lön. Jag sade däremot att vi på grund av ökadproduktivitet och minskade arbetslöshetsunderstödkommer att kunna höja grundavdraget för inkomsterfrån ca till för att låginkomst-tagare inte skall få sänkt lön.De som har inkomster i månadenkan kanske få en löneminskning på , men jäm-fört med en arbetstidsförkortning som skulle innebära12 % tror jag att många skulle tycka att detta ärmycket bra.Många undersökningar har visat att man gärna gårned i lön. Bl.a. har nya undersökningar visat att densom har en hög lön värderar en ökad fritid som gör kan vara mera tillsammans med sina barn ochhöja sin livskvalitet, även om man får lite mindre ilön. Jag hoppas att vi i arbetsgruppen skall kommafram till ett bra förslag.Anf. 35 () replik:Herr talman! Med den tillväxtfientliga politik somMiljöpartiet för är det inte konstigt att man inte sernågra möjligheter att öka antalet jobb utan i ställetägnar sig åt friår och förkortning av arbetstiden.Man ger helt enkelt upp. Man ser inte att det äråtgärder för att öka mängden sysselsatta som arbetarsom man skall sträva efter i sin politik, utan man villså att säga få bort människor från arbetsmarknaden.Jag skulle bara vilja ställa en liten fråga till BarbroAndersson. När jag läser hennes reservation står detatt man enbart skall få friår om man ersätts av enarbetslös. Om någon begär friår och företaget sägeratt denna person inte skall ersättas med någon annanutan att företaget i stället skall rationalisera så fårman inte friår, eller har jag fel i detta fall? Friår blirpå något sätt beroende av om man ersätts med enarbetslös. Jag antar att det är rätt uppfattat. Åtminsto-ne står det så i reservationen.Sedan vore det kanske intressant om Miljöpartietmer kunde försöka arbeta ut en politik som gav flerarbetstillfällen i det här landet i stället för att som sagtvar få människor ut från arbetsmarknaden. Men det ärväl en konsekvens av vad börjademed att säga, nämligen att det känns underligt atttidigare stå och kritisera regeringens politik och nuhålla med om den. Det är klart att galenskapen ärkonstant vare sig det är det ena eller det andra.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! När det gäller friåret som - inte , även om han kallade migBarbro - tog upp är det riktigt somhan trodde: Vi kräver att det skall bli en arbetslös somgår in på tjänsten i stället för den person som tartjänstledigt . Det är så. Man får lov att ta tjänst-ledigt utan några föreskrifter. Man kan vara ledig,man kan kompetensutveckla sig, vilket kommer ar-betsgivaren tillgodo sedan när man kommer tillbaka,eller man kan starta ett nytt företag som jag nämndehär, vilket skulle betyda väldigt mycket när det gällerekonomin för bl.a. kvinnor som vill starta företag.Från början när man i införde detta or-lov hade man inte med kravet att en arbetslös måstekomma in i stället, och man såg att det här inte gickatt genomföra. Friåret blev för dyrt. Men som vi harföreslagit det, med 85-procentig a-kassa för den somär tjänstledig, blir detta ett nollsummespel och kom-mer inte att kosta företaget något.För oss är det väldigt viktigt att den som är ar-betslös och kommer in på den här platsen får en riktiglön och inte ersättning för att befinna sig i åtgärd. Dethar jag påpekat förut.Om vi inte har detta krav så hjälper vi inte hellerarbetslösa. Det är ju inte så att vi vill ta bort folk frånarbetsmarknaden för att vi vill dela på jobben. Vi villsjälvklart ha fler i arbete, men man behöver inte ar-beta så , som vi har sagt. Den skatteväxlingsom vi också föreslår innebär också att det blir flerjobb.Anf. 37 () replik:Herr talman! Var finns pengarna? Man noterar attdetta innebär en fördel för statskassan om man tar ettfriår. Det skulle alltså vara en fördel att man ger utpengar när folk är lediga. Jag måste säga att det är enmycket underlig motivation.Arbetstidsförkortningen kostar också pengar. Dethar ju visat sig i undersökning på undersökning attföretag säger att detta självklart kommer att kostapengar. Varifrån skall vi ta dessa pengar, framför alltmed tillväxtfientliga politik? Jag får pånågot sätt inte detta att gå ihop. Och tyvärr går detinte mer ihop efter första förkla-ring. Hon får en ny chans nu att försöka göra detnågot förståeligt: Varifrån tar ni pengarna? Hur kanmindre arbetade timmar ge mer pengar till ?Det innebär ju att man får ut mer människor frånarbetsmarknaden i stället för till arbetsmarknaden.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! När det gäller arbetstidsförkortning-en går ju väldigt mycket pengar åt till arbetslösa ,men när vi inför arbetstidsförkortning kommer peng-arna i stället att gå till dem som arbetar, självklart i enarbetstidsförkortning.När det gäller friåret, som talar om,har vi sagt att den som tar tjänstledigt skall få85 % av a-kassan, alltså inte full a-kassa. Det betyderatt man får lite mindre, men skulle man ha varittjänstledig utan lön är detta ändå ett bra tillskott. Dåhar man alltså chans att göra något som man har velatlänge. Vi talade om utbrändhet tidigare, och dettaskulle vara ett utmärkt medel för att folk skulle kunnavila upp sig när de har arbetat och är myck-et stressade. Stressen har ju ökat på arbetsplatserna.Den som kommer in på arbetsmarknaden i ställetskall ha ett arbete med avtalsenlig lön, och det är detviktiga. Den som är arbetslös har tidigare haft ar-betslöshetsunderstöd och lämnar detta ifrån sig. Densom tar tjänstledigt tar av a-kassan.Detta lämnar kanske inte , men kanske över- en del återgår ju till administration och så. Det härblir alltså ett nollsummespel så det kostar ingenting.Min arbetstidsförkortningsrapport kan jag lämna ijulklapp också till . 39 ():Herr talman! Först vill jag kommentera att det intehar varit några statsråd närvarande. Jag vet att de harförhinder båda två, och jag har inte upplevt någongång att det ena eller det andra statsrådet inte harvelat ta debatt med de folkvalda i den här kammaren,så jag tycker att det är viktigt att jag framför detta här.Jag hoppas på stenografernas överseende, därföratt jag har ändrat mitt inledningsanförande här. An-ledningen till detta är att jag läser ,och med allt överseende för debattar-tikel läste jag en artikel som var mycket mer intres-sant.Den 17 december 1918 fattade riksdagbeslut om att avskaffa den 40-gradiga skalan. Detta äri dag exakt . Man beslöt att införa demo-krati i med lika rösträtt för alla. Den kvinnli-ga rösträtten infördes alltså då. Högern var emot infö-randet redan då. har bidragittill debatten om en allmän och lika rösträtt genomorden: "Det är skam, det är fläck på baner /Att medborgarrätt heter pengar".Införandet av demokrati i vårt land ledde även tillatt vi fick lagar och regler på arbetsmarknaden, KentOlsson, som skydd mot en hejdlös exploatering avlöntagarna. Högern har vid alla tillfällen varit emotdessa förändringar. Vi har hört och Mo-deraterna upprepa sina krav på kraftiga försämringar iarbetsrätten. Ja, , man kan tala om sam-ma procedur vartenda år, samma anföranden vartendaår och samma motioner vartenda år - från i varje fall.Jag vill markera att tryggheten för löntagarna inteskall vara någon form av parentes i historien. Vi ärberedda att förändra arbetsrätten, men till det bättreoch inte till det sämre som det föreslås från Modera-terna och de borgerliga stödpartierna i den här kam-maren.Herr talman! har vifått besked om omfattande strukturförändringar isvenska storföretag. De har duggat tätt. har ikölvattnet av fusionen med rationaliserat.Man skall öka effektiviteten och också minska antaletanställda. funderar, beroende på att man fårlägre vinst än väntat, på en fortsatt och förstärkt ra-tionalisering för ökad effektivitet och färre anställda.Volvo har gått längst och varslat om uppsägning påflera orter i Sverige.Herr talman! Debatten här skulle kunna bli enlång svartepetterlek om vem som bär skulden tilldetta. Jag tycker det är ytterligare ett argument förden som påstår att det arbete vi gör här i riksdageninte tar utgångspunkt i verkligheten utan är en upp-visning i plakatpolitik. Jag delar uppfattningen i An-derssons inlägg: Det är kanske dags att vi också upp-för oss på ett annat sätt i den här kammaren och intebara ägnar oss åt plakatpolitiken. Det är viktigt att viundviker det, för jag tror att det är viktigt att vi närdet blir svårigheter förstår detta och att vi uppträderpå ett seriöst sätt.Med det kan jag kommentera den andra debattar-tikeln som fanns . Det är faktiskt inte så somStefan Attefall säger, att sysselsättningen har minskati det här landet. Det märkliga är detta: AKU-mätningar fanns väl redan under den borgerliga rege-ringsperioden. Då respekterade man AKU-mätningar,men helt plötsligt tycks det nu vara så att kristdemo-kraterna har inrättat en egen utredningsavdelning somsätter sig över de officiella siffrorna om jag inte upp-fattade inlägg helt fel här.Jag skall citera ur AKU-undersökningen:"Antalet sysselsatta uppgick till4 015 000 (+32 000), vilket är en ökning med110 000 personer . "Sedan kommer det viktigaste: "Antalet utförda ar-betstimmar i genomsnitt på hela arbets-marknaden uppgick till 142,9 (+1,5) mil-joner timmar. "Det är en ökning med , StefanAttefall. Då är det ingen sysselsättningsminskning,och då beror det inte heller på sjukfrånvaro.Herr talman! Sanningen med alla varsel som hardrabbat oss är ju att globaliseringen leder oss hit, tillett alltmer internationaliserat näringsliv med högrekonkurrensutsättning som följd, till mer samgåendeöver nationsgränser och till ökade krav på effektivitetoch rationalitet i produktionen.Jag tycker i stället att vi skall glädja oss åt attsvenskt näringsliv är gott rustat i den utvecklingen.Våra storföretags utlandsberoende var ett faktumredan före det alltmer accelereran-de globalisering.Det är egentligen det som dagens debatt skullehandla om, dvs. den svenska arbetsmarknadspoliti-ken, som i grunden är uppbyggd just för att klarasådana här situationer.När den ursprungliga arbetsmarknadspolitikenoch den svenska modellen skapades tog den sitt av-stamp i företagens behov av utveckling och föränd-ringar. Modellen utgick från att rusta de anställdasom förlorade jobbet när företagen blev tvungna attöka sin effektivitet eller när företag gick omkull där-för att de inte klarade kraven på utveckling. De somblev arbetslösa skulle rustas för att kunna ta nya jobbsom kom till i företag och verksamheter som gick attstärka genom denna utveckling.Därför blir den aktiva arbetsmarknadspolitikensuppgift än tydligare i tider av omstruktureringar.Därför är det betänkande som vi behandlar av-görande, inte endast för de arbetslösas möjligheter tillutveckling utan också för de svenska storföretagen.Herr talman! Det är det som arbetsmarknadspoli-tiken handlar om, och det är det som är dess uppgift.Jag har sagt det från talarstolen vid ett flertal andratillfällen: Arbetsmarknadspolitiken skapar inte någranya arbetstillfällen. Arbetsmarknadspolitiken är tillför att hjälpa dem som är arbetslösa eller för att klaraomstruktureringar, ingenting annat.Jag tycker att vi borde diskutera arbetsmarknads-politiken här , men det har mer handlat om skat-ter och förändringar som kanske inte hör hemma ivårt betänkande.Herr talman!