prot · GM0927 · 1998-12-02 00:00:00 — Vilever i en helt annan tid än vad vi gjorde , när det militära försvaret i bygg-des upp. Man måste även från militärens sida anpassasig till de resurser som finns och den förändrade om-värld vi har.Detta kommer man naturligtvis också att göra.Men man försöker, och lyckas, sprattla emot några år.Jag är övertygad om att det är bättre att ta i proble-men nu i stället för att skjuta dem och påså sätt låta andra angelägna behov stå tillbaka, somt.ex. behovet att höja barnbidraget eller behovet attstärka vården och skolan med miljarder.Verkligheten kräver förändring. Så är det inte baranär det gäller försvaret. Det finns en rad andra områ-den som tränger sig på med en ny förändrad bild avverkligheten. Det gäller t.ex. kommunikationerna,som måste moderniseras i . Energipolitikenmåste moderniseras och anpassas och bli mer lång-siktigt uthållig. De gamla kärnkraftverken som kärn-kraftskramarna i och kd nu är så oerhörtängsliga för är gamla. De kostar alltmer för varje år.Ni måste inse att de kommer att avvecklas. Ni kaninte hålla liv i dem i evighet. Det är bättre att vi av-vecklar dem successivt i ordnade former än att nitvingas lägga ned alla på en gång. Det är en självklar-het för varje sunt tänkande politiker att vi skall göradet här i ordnade former i stället för att, som mode-raterna föreslår, skjuta alla problem framför oss.Inte heller kan jag påstå att det känns som omenergikrisen är i faggorna, när vi ser hur elprisernasjunker dag för dag. Jag tycker också att det är bra attvi här i kommer till en ordning där dettaockså kan komma vanliga människor till del, att vikan göra en sådan uppgörelse.Jag tänkte också komma in på EMU-frågan. Dethär är en avgörande fråga: Skall avveckla sinegen valuta, den svenska kronan, och gå med i engemensam västeuropeisk valuta, eller skall vi ha kvaren egen valuta med allt det innebär? Satsar vi påspåret med en gemensam europeisk valuta har vi,menar jag, tagit det avgörande steget. Då kan vi intevända tillbaka. Då kommer vi också att få ett systemmed gemensamma skatter och en gemensam finans-politik i . Vi bygger en gemensam stat.Det finns naturligtvis många som vill göra det,särskilt bland dem som är pådrivande i det här pro-jektet. Men i finns det ännu väldigt litestöd för den tanken. Det är ytterst få t.o.m. här i riks-dagen som verkligen vill genomföra den gemensam-ma federala staten och överlämna svenska folketsrättighet och möjlighet att styra sig självt när detgäller t.ex. den ekonomiska politiken.Nu talar och ändå enga-gerat för att vi skall få en sådan förändring. Men jagtror att man inte ens bland de moderata väljarna i dagär beredd att överlämna den ekonomiska politiken byråkrati i EU på det sätt som ni egentligen före-språkar när ni föreslår att vi skall gå in i valutaunio-nen.Jag tycker att man kan respektera dem som pratarom att vi skall vänta och se vad det här blir. Men dåfår man vänta i åtminstone . Skall man på allvarse vart det här barkar kommer det naturligtvis att tanågra år innan följdeffekterna slår igenom i verklig-heten och innan man garanterat kan säga om det blirbra eller dåligt.Jag tror att det blir dåligt. Det är inte bra för , en del av världen med 20 språk och 20 kultu-rer, att ha en gemensam valuta, för det leder till ökadarbetslöshet. Människor är inte beredda att flytta frånPajala till eller från till . Detär detta det handlar om till syvende och sist. Närmänniskor är beredda att flytta inom unionen kanman också ha en gemensam valuta, annars spännerman vagnen för hästen när man genomför ett sådanthär projekt.Till sist vill jag säga några ord om en annan fråga,som inte har debatterats särskilt mycket här i riksda-gen. Den har dock diskuteras mycket runtom i landet- särskilt i de små kommunerna, och särskilt i Norr-land där många kommuner upplever en situation medmycket hög arbetslöshet och en successiv avfolkningmed de problem det innebär. Det handlar om skatte-utjämningen.Om det här genomförs fullt ut, som det föreslåsgöra , kommer detatt leda till enormt kraftiga förändringar i Sverige.Det blir en omfördelning av befolkningen som vi intehar sett tidigare. Jag tycker att vi allvarligt måste seöver det här. Vi kan inte acceptera de enorma kostna-der som det här skulle innebära.Tack för mig. (Applåder)I detta anförande instämde Per , och (alla mp).Anf. 25 () replik:Fru talman! säger att Miljöpartietnu börjar bli otåligt. Man vill ha större inflytandeöver fler områden.Man berömmer sig nu om att ha slagit vakt omstatsfinanserna och trovärdighet genom attskjuta upp försvarsinbetalningarna. Nåväl, det må såvara. Man säger att det är Vänstern, ochSocialdemokraterna som har bestått provet, medan viandra har varit lättsinniga på något område.Verkligheten tränger sig på, säger , det kommer den att göra också på ettannat område, nämligen energipolitikens. Enligt enmycket initierad artikel i den 20oktober, som de flesta bedömare betraktar som enplanterad läcka från regeringen, är dessa förhandling-ar inne i ett slutskede. Man skall enligt artikeln utmed ca , . Då skullejag vilja ha reda på hur vill finansiera dethär. Låt oss resonemangsvis anta att det är 5 miljardersom skall fram för nöjet att få snabbstänga . Var tänker ta de här peng-arna?Om vi talar om hotbild kan vi tänka på de kärn-kraftverk som finns på andra sidan . , hörde vi , står inför en betal-ningsinställelse med stora risker för säkerheten somföljd. Är det verkligen rätt använda pengar, PeterEriksson, att i dagens läge kasta i väg kanske 5 mil-jarder kronor till, indirekt, aktieägarna i ? Ärdet en ansvarsfull politik? Hur kommer det att be-traktas när det gäller trovärdighet i fråga omatt hålla i statsfinanserna? Det skulle vara intressantom något ville utveckla den logiken.Anf. 26 () replik:Fru talman! Vi har lagt en hel delresurser på att EU skulle försöka fixa kärnkraftverkeni . Detta gick, milt sagt, inte särskilt bra.Den byråkratin klarar inte av att hantera stora pengar.Man misslyckas gång på gång. Det ligger alltförmycket korruption och ineffektivitet i hela det sys-temet.Från sida är vi inte alls särskilt gladaöver den modell som , Centernoch Vänstern valde att inleda kärnkraftsavvecklingenpå. Vi ville ha en annan modell där man i första handsatsade på ekonomiska styrmedel i stället för att be-tala skadestånd till kärnkraftsbolagen.Vi får se hur det slutar, hur stor utgiften blir förstaten, och får försöka hantera den situationen ändå.Men jag hoppas att vi senare kan komma överens omatt inte fortsätta med avbetalning till kärnkraftsägarnaför alla kärnkraftverk, åtminstone de som inte är istatlig ägo, utan välja en annan modell i framtiden.Jag är också förvånad över att inte kristdemokra-terna står kvar vid den linjen. harju tidigare faktiskt insett att det finns problem medkärnkraften och att den inte är evig. Den nya linjesom nu har valt tycker jag ärmycket märklig.Anf. 27 () replik:Fru talman! Det var ett mycket avslöjande inläggfrån om logiken bakom politiken pådet här området. EU:s ineffektivitet när det gäller attåstadkomma reaktorsäkerhet i öst skall mötas genomstängning av världens kanske säkraste kärnkraftverk iSverige till en kostnad av 5 miljarder, och PeterEriksson "får se" hur man skall hantera den frågannär den dyker upp. Den inställningen hade varit gans-ka intressant i försvarsöverläggningarna.Här är det plötsligt väldigt fria spenderbyxor somsitter på. Här har man beredskap att göra indragning-ar. Var skall ni ta pengarna, ?Vilka besparingar skall göras - gäller det på an-slagen till kommunerna, eller skall ni bryta igenomutgiftstaken? Var tänker ni er alltså de här besparing-arna?Om den budgetdisciplin som här har gjort sig till talesman för skall genomföras -detta med tanke på de miljarder som skall gå till Syd-kraft - tycker jag att han är oss svaret skyldig här . Han bör alltså tala om ungefär hur han har tänktsig den finansieringen.Peter var ju så duktig ingenjör när detgällde att åstadkomma en lösning för försvaret. Voredet inte lämpligt att ha samma lösning på det här ochhelt enkelt inställa snabbstängningen, som dessutomkommer att få förödande miljömässiga konsekvenser?Det tycks vara något som också harövergivit i sin snabba marsch in i de fina salongerna iRegeringskansliet.Anf. 28 ():Fru talman! Anledningen till detta med Östeuropavar att tog upp den saken. Implicit verka-de han kunna tänka sig att satsa mera pengar på att istället hjälpa till i . Kanske är det en vettiglösning men det har ju inte lyckats särskilt bra på EU-fronten när man därifrån har försökt att rätta till sakeroch ting.Problemet är just det som jag tidigare tog upp häri talarstolen. Om hade fått igenomdet här tricksandet i försvarsbudgeten skulle helabudgetmarginalen ha försvunnit. Vidare skulle utgift-staken ha sprängts. I det läget hade det inte funnitsmöjligheter att ta några nya kostnader. Därför är jagglad att vi tre partier som ansvarar för budgeten stårkvar och inte ställde upp på nya kostnadskrävandemiljarder.Som jag ser det verkar och Kristde-mokraterna, liksom och , habeslutat sig för att det om det skall gå åt helvete i allafall inte skall ske med fin sång. Snarare skall det skemed dundrande kanoner.Anf. 29 BO () replik:Fru talman! Efter att ha lyssnat på två tredjedelarav regeringens parlamentariska underlag blir jagsynnerligen bekymrad. Röd-grön röra är nog en all-deles för vek beteckning för den stora kalabalik somman kan se framför sig. Det skulle vara intressant atthöra om har samma inställning somVänsterpartiet när det gäller att inte acceptera enskil-da alternativ i vård, skola och omsorg eller om därfinns en skild uppfattning er emellan.I fråga om försvarsutskottsdiskussionerna, var det,från våra utgångspunkter, så att vi hade finansierat ettutrymme för att kunna hantera den typen av problem.Den stora svagheten i den budget som ni står bakom,och som Socialdemokraterna i och för sig orsakat, ärfaktiskt att man har låtit budgeteringsmarginalerna blinågot annat än de var avsedda för. De var nämligenavsedda för att bl.a. kunna klara den här typen avoväntade händelser eller en annorlunda utveckling.Nu valde man att, så fort man närmade sig taken ochde mål som taken gällde, i stället kunna fylla demmed ett reforminnehåll.Plötsligt visade det sig sedan att det fanns oförut-sedda utgifter - i varje fall potentiella sådana - mendet fanns inget utrymme. Vad beskri-ver är alltså ett reellt problem, som faktiskt orsakadesav att ni inte kunde förutse det. Ni står ju bakom denhär budgeten.Sedan skulle jag vilja kommentera detta med ge-mensam valuta. Jag känner väl till in-ställning i den frågan. Det finns dock anledning atträtta till en sak. Att vara medlem i ett valutasamarbe-te, i en valutaunion, innebär inte att man behöver haen gemensam skattepolitik. Det innebär i stället skall ha en så stram finanspolitik att man inteförstör för valutan. Om man vill ha den stabiliteten,och en hög nivå på skatter och offentliga utgifter, ärdet fullt möjligt. Det stora problemet med den högaskattenivån är att det av andra skäl är negativt. Detdrar ned antalet jobb och skapar mer av beroende förindividerna, som blir utlämnade. Det är den typen avproblem som finns. Det handlar alltså inte om engemensam skattepolitik som följer en gemensamvaluta.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag börjar med den sista diskussio-nen. Jag menar att det är ganska uppenbart att engemensam valuta kraftigt kommer att öka trycket fören gemensam skattepolitik liksom för en gemensamfinanspolitik. Jag tror att har svårt attkomma ifrån att det faktiskt förhåller sig på det sättet.Jag har sett analyser från somsäger precis samma sak. Vi kanske inte kan se denfulla effekten av det på ett eller men om tioår kan vi göra en sådan utvärdering. Då kommer BoLundgren att se att vi får rätt här. Antingen har vi en istor utsträckning gemensam skattepolitik, eller ocksåhar hela systemet med en gemensam valuta fallitihop; detta på grund av kraftigt ökade konflikter.Beträffande den fråga om enskilda initiativ somBo Lundgren tar upp är det naturligtvis så att vi ärfråga om tre olika partier, liksom det inom borgerlig-heten finns olika partier. Sedan försöker man kommaöverens inom den ramen, och så skall det vara. Viskall inte försöka låtsas att det är fråga om ett ochsamma parti och att vi har precis samma grundinställ-ning i alla frågor.Anf. 31 BO () replik:Fru talman! Så är det. Även i det borgerliga spekt-rumet är vi olika partier. Men vi ägnar oss åt samar-bete därför att vi har samma rörelseriktning. Det somär intressant med det nuvarande parlamentariskaregeringsunderlaget är att partierna där har diametraltolika inriktning på sin politik. Det stora problemet ärju att ni går åt skilda håll. Då är det lite svårt för er attkonvergera mot någonting. Skilda ambitioner om hursnabbt man skall gå i en viss riktning är mycket lätta-re att hantera därför att då vet man att vägen är dengemensamma.En gemensam valuta gör det i och för sig lättareatt se skillnader. Man mäter exempelvis priset påvaror. Valutorna blir lättare att jämföra, sett i ettskatteperspektiv. Det här leder till en konkurrens somnär det gäller varor är positiv för konsumenten. Givetatt man har en regering som driver en skattepolitiksom finansierar offentliga utgifter som människor villha och människor upplever att det här i sig är någon-ting positivt som de ändå skulle ha betalat för, är detinget problem att ha en högre nivå jämfört med andralösningar i andra länder. Det är ett problem i Sverige- detta har med internationaliseringen i sig och medtrycket från andra länder utanför EU-området att göra- om man har så höga skatter att människor uppleveratt de inte får valuta för skattepengarna. Det är detsvenska problemet, för människor får ju inte valutaför skattepengarna. Trots världens högsta skatter harvi inte världens bästa välfärd. Vi har, tvärtom, ettantal revor i välfärdssystemet.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det är ingen nyhet att Moderaternafrämst inriktar sig på att man vill ha ned det totalaskattetrycket i ekonomin. Men när det gäller EMU-frågan handlar det inte bara om att har ettrelativt sett högt skattetryck i förhållande till de andraländerna inom EU. Det handlar lika mycket om inne-hållet, alltså om fördelningen mellan de olika skatter-na, vilken typ av skatt man vill använda, vilka inci-tament man vill ha i ekonomin och om man vill satsapå lite mer rättvisa, kanske på lite starkare ekonomis-ka styrmedel för en bättre miljö. Allt sådant blir be-tydligt svårare att genomföra om man har en gemen-sam valuta som gör att man trycker på att vi skall hagemensamma skatter och en gemensam finanspolitik iövrigt.Det här är inte bara ett skattetekniskt problem. Detär en grundläggande demokratisk fråga om svenskafolket genom allmänna val skall kunna styra denekonomiska politiken och skatterna. Redan i det naturligtvis problem där. Vi har en situationmed internationell konkurrens. Men skall vi helt ochhållet lägga ned svenska folkets rätt att styra sinframtid, eller hur långt skall vi gå på den linjen? Detär där jag tycker att man kan vara orolig. Det är därdet finns anledning att säga att demokratin är viktig.Det gäller att värna folkstyret och inte bara i ett snävt"ekonomistiskt" perspektiv se att vi kan tjäna någontiondels procent på tillväxten eller på räntan. Jagtycker att det är nästan skamligt med ett sådant an-greppssätt på en så här stor och allvarlig fråga.Anf. 33 ():Fru talman! såg som sin huvud-uppgift att föra in pessimismen i dagens debatt. Vimåste ge honom erkännandet att han lyckades tillfullo med denna sin uppgift. Pessimismen lägrade sigsom ett stort svart moln över oss här i kammaren närhan talade. Jag förstår att är prägladav erfarenheter. Er partistyrelseledamotOlle har ju sagt: Med min erfarenhet frånFolkpartiet vet jag att inget läge är så dåligt att detinte kan vändas till en katastrof.I finansutskottet räknar vi med att det bliren god tillväxt, men kanske någon halv procent lägreän vad som finns i regeringens budgetproposition.Hur kan en justering i kanten på en i grunden positivutveckling få en del att så snabbt slå över till svartsynoch missmod?Lars var på väg att helt definiera bortall tillväxt i . Verkligheten är dessbättre an-norlunda, i varje fall som vi kan se den . Ävenom tillväxten inte blir lika god som i budgetprogno-sen snurrar hjulen fortare än vad vi varit vana vidunder . Det är tillväxt i ekonomin, denkrymper inte, jobben blir fler, inte färre. När BoLundgren och med stöd av regerade startades mindre än 25 000 företag omåret. har det varit över 30 000nya företag . Den senaste årsstatistiken visadeen rekordsiffra på 38 270 nya företag.Liksom i andra länder har vi naturligtvis en heldel problem också i den svenska ekonomin. Det skallvi ägna mycket tid och kraft åt att reda upp. Menvarför detta missmod? Varför hänga läpp när läget istort faktiskt är ljusare än ? De offentligafinanserna är i gott skick. De svenska räntorna liggerpå en lägre nivå än de gjort på 50-talet.Vi har inte bara överskott i budgeten. Även vårasamlade affärer med utlandet, dvs. bytesbalansen,visar ett präktigt överskott år för år, vilket är alldelestvärtemot vad vi varit vana vid under de senaste de-cennierna. Just nu är vår tillväxt dubbelt så hög sominflationen, vilket också är unikt.I januari kommer att få ett besök av fram-stående ekonomer från centrala revision. De ärhär av ett mycket speciellt skäl: Vi har överskott i deoffentliga finanserna. Det är vi nästan ensamma om ihela världen. Detta fenomen vill de studera. Det låterotroligt, men så är det.Visst kan vi sträcka på oss. Men är detviktigt att vi inte släpper det fasta greppet om ekono-min. Att det går bättre nu betyder inte att vi får börjaslarva igen. Vi skall hålla oss under utgiftstaken. Viskall klara budgetmålen med allt större överskott. Viskall samla i ladorna så att vi har att ta till när vi iframtiden kan vänta kärvare tider.Om det var så dåligt som ni borgerliga säger, då ärdet direkt oansvarigt att lova ut väldiga belopp iskattesänkningar. skattesänkningarkostar och merän år 2001.För ett tag sedan fick jag ett brev fån Bo Lund-gren. Jag har det här. Det var före valet, och BoLundgren var allvarligt bekymrad över att jag fårbetala så mycket skatt. Jag får tacka honom för denvänliga omtanken, men vet jag att vi i da-gens inte tar ut skatt för att göra livet surt förmedborgarna. Skatten är ett pris vi får betala för attkunna leva i ett humant och civiliserat samhälle. Medskatter betalar vi en välfärd som skapar trygghet. Medskatter minskar vi inkomstskillnaderna. Med skatterstyr vi samhället i riktning mot en bättre miljö.Jag fick för övrigt i samma ärende från och . Jag fick veta: "Det bordevara så att den som tar emot bidrag inte betalar skattoch den som betalar skatt inte behöver bidrag." Mentänk efter: Skall de som får bidrag därför att de sjuka,arbetslösa eller förtidspensionerade tvingas begäraskattebefrielse varje gång de skall gå till snabbköpetsom tar ut moms på varorna eller när de skall köpa enbussbiljett, ett par skor eller när de annars betalarskatt ute i samhället? Det är ett helt fult och förned-rande system för människor som har rätt att ta emotbidrag utan att behöva skämmas.I era brev går ni längre på systemskiftets väg än nigör i reservationerna till finansutskottets betänkande.Men vi ser ändå tydligt att klyftorna med Moderater-nas förslag kommer att öka på ett sådant sätt att detblir ökade spänningar, allvarliga motsättningar i detsvenska samhället.Under det missvisande namnet jobballiansen läg-ger , en del förslag. Även här handlar det om lång-sammare takt för , sämre anställnings-skydd, sämre villkor för förtidspensionärer, en allvar-lig försvagning av arbetsmarknadspolitiken, en snabbutförsäkring ur a-kassan och dessutom en mångdubb-ling av avgiften till a-kassan. Är det inte för restendags att här och ge besked? Med hur många hund-ra kronor vill ni höja avgiften för en vanliga-kassemedlem? Jag har ställt den frågan till er tidiga-re. Jag tycker att det är dags för er att ge besked.Ni har alltså försökt att samla ihop er, men om erspretande politik läggs till grund för en ny regerings-politik skulle kronan sjunka, räntorna stiga och statenskulle få ett nytt stort svart hål i sin kassakista.I går tvingades att i TV införsvenska folket erkänna att budgetalter-nativ inte håller. Jag skulle kunna fylla på med ytter-ligare några exempel utöver det som var i TV, t.ex.Riksrevisionsverket. vill ochi ett slag avskaffa denna myndighet där man upptarnoll kronor i budgeten fr.o.m. den 1 januarinästa år. Även om man skulle kränka alla uppsäg-ningsregler, kränka alla kollektivavtal osv. är detuppenbart för alla och envar att det är omöjligt attavveckla en så stor organisation utan att det kostar enenda krona.Jag brukar faktiskt inte här i talarstolen riva uppdamm om oppositionspartierna inte har lyckats räknaalldeles rätt i sina budgetalternativ. Det är inte alltidså lätt att få det hela att stämma. Men här går ni övergränsen. När man kommer till ochFolkpartiet får man konstatera att de två partiernaspelar i en egen division. Här är det fråga genomgå-ende om ett ansvarslöst tillyxande av ihåliga glädje-kalkyler. Jag är ledsen att behöva säga det, men jagskall ge några exempel.Kristdemokraterna föreslår en rad saker som avpraktiska skäl är omöjliga att genomföra redan frånbörjan av . Men utan hämningar tillgodoräk-nar ni er pengarna och från denförsta kronan. Ta t.ex. trafikförsäkringen eller avfalls-skatten! Alla experter är överens om att det inte gåratt införa en avfallsskatt förrän tidigast om cirka etthalvår. Ni räknar inte bara fulla intäkter av avfalls-skatten , utan ni t.o.m. dubbel-räknar de egentligen obefintliga intäkterna.Eller ta t.ex. försäljningen av statliga bolag! Därklämmer ni på helt lösa grunder till med stora beloppredan första året, trots att varje försäljning måsteförberedas mycket noga, om man inte skall göra sigav med värdefulla tillgångar till rena underpriser.Eller ta t.ex. höjningen av avgiften till a-kassan!Om ni tror att det drastiskt går att höjaegenavgifterna, då vet ni ju inte hur a-kassan funge-rar.Mats talade här högtidligt om att det nuskulle satsas på sjukvården,och att det skulle ske genom omprioriteringar. Menom man tittar på ert budgetalternativ ser man att depengar som ni skall prioritera om finns ju inte. Detgapar bara svarta hål. Ni har inte pengar till att satsapå sjukvården.Otroligt nog lyckas faktiskt vida över-träffa i godtyckliga och helt orea-listiska beräkningar. Partiet presenterar utgiftsök-ningar och skattesänkningar fram med ettglapp på hela 27 miljarder. Nyss fick vi höra LarsLeijonborg stå i talarstolen och säga: Ja, men år 2001finns det 60 miljarder i överskott i budgeten, så detskall vi väl klara. Det låter ju vackert av pessimis-mens predikant.Detta är samme man som några minuter tidigaresade att han inte tror på de budgetprognoser somfinns i propositionen och som leder fram till ett över-skott på 60 miljarder. Han underkände dessa mycketkraftfullt i sin pessimistiska predikan. Sedan sadehan: Ja, men här finns ju 60 miljarder som vi kananvända till stora skattesänkningar. Det går inte ihop,. Ert budgetalternativ är så dåligt attdet tyvärr inte kan kallas för ett budgetalternativ.I det perspektivet känns det kanske lite småaktigtoch futtigt av mig att påpeka att om satsart.ex. 200 miljoner ytterligare på ökad kontroll är detorimligt att öka kontrollen , och det ärorimligt att under tillgodoräkna sig 2,7miljarder kronor. Var och en som vet någonting omkontroll och skattekontroll kan se att detta rör sig omrena rövarsiffror.Lars försöker då vrida sig ur detta ge-nom att säga: De 200 miljonerna skall inte ses isole-rat, utan dessa är ett led i en samlad politik medstrukturreformer, sänkta skatter på hushållstjänsterosv. samma förslag som Kristdemokraternahar. Men faktum är att , som före-slår samma strukturella förändringar, har tagit upp dethela till 600 miljoner, inte till 2,7 miljarder. Redan600 miljoner är en våldsam överdrift. Det stämmerinte, utan det tar betydligt .