prot · GL0973 · 1998-03-03 00:00:00 — Jag fokuserade det all-männa och tog inte upp de lösningar som jag somfolkpartist har på problem med köer osv. - det ingårinte i denna interpellationsdebatt. Men vi har alltsåförslag.Jag vill säga ett par ord till om . Jag tyckeratt är litet nonchalant gentemotNorge. De har en hög kvalitet, mycket tack vare att dehar fått svenska, välutbildade sjuksköterskor. Mensjuksköterskor från trivs ju i , och destannar kvar. Det beror naturligtvis på lönerna menockså på att det är ett lägre tempo på grund av ökadbemanning.Vi får inte glömma att det ingår i detta att man villstanna inom sitt område. Jag tillhör inte dem somförsöker blåsa upp siffrorna för hur många i Sverigesom i enkäter har svarat att de vill flytta. Enligt är det som vill byta yrke, inte mer.Det är möjligt att har rätt i att detalltid är på det viset.Margot beskriver att vi kan göra såmycket mer. En del i detta är ju att intensiteten i job-bet har ökat så mycket. I kan man i sambandmed att man byter patienter i sängarna, skriver in ochut, dokumenterar och intervjuar ta för attreflektera över hur det gick och vad man har gjortmed den patient som åker hem. Det blir mindre ochmindre tid för sådant.Jag är själv sjuksköterska. Senast arbetade jagsommaren 1991, men skulle jag inte orka. Jag fårerkänna att jag tillhör vårdens gummor. Även om jagnu slutar i skulle jag inte orka.Jag måste göra en annan bekännelse. Min svärdot-ter funderar på vad hon vill göra när barnen har blivitstörre, men jag avråder henne från att bli sjuksköter-ska. Det är jag egentligen oerhört ledsen för, men jaggör det i alla fall då jag tycker att hon inte skullekomma till sin rätt i vården.Anf. 36 Socialminister ():Fru talman! Det sade sist är sär-skilt tragiskt. Om vi säger att det här är ett fram-tidsjobb måste vi orka råda unga människoratt söka sig till det. De kommer definitivt att få jobb -de kan vara säkra på det. Jag tror att det kommer attbli en väldigt spännande utveckling på vårdområdet.Det är mycket som är hoppfullt och som kommer attkunna leda till att man får ett mer utvecklande arbeteinom vården framöver.Hela vår debatt, som har pågått , om bådeäldreomsorgen och hälso- och sjukvården leder till attdet blir en spännande utveckling på det här området.Där behöver vi hjälpas åt med att se till att inte non-chalera problemen, därför att det skall vi inte göra.Det är säkert riktigt att tempot är annorlunda där-för att det har skett en otroligt snabb och dramatiskutveckling. Vi skall se problemen och försöka åtgärdadem men också lyfta fram det som är fantastiskt medvårdyrket och påpeka att det är ett viktigt fram-tidsjobb.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1997/98:157 om detekonomiska biståndet till PalestinaAnf. 37 Statsrådet ():Fru talman! , m, har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta i syfte att garantera attsvenska biståndsmedel till palestinierna används påett korrekt sätt samt om jag avser verka internationelltför att grannstaterna till de palestinska områdena ökarsin ekonomiska hjälp.Jag noterar inledningsvis att ge-nomgående väljer det statsrättsliga begreppet Palesti-na. Parternas förhandlingar har dock ännu ej lett tillatt ett självständigt upprättats. Låt oss hop-pas att så blir fallet.Sten tar sin utgångspunkt i den av mignyligen genomförda resan till /ochIsrael. I samband med besöket i undertecknadejag ett nytt samarbetsavtal med den palestinska myn-digheten för 1998-1999, mot bakgrund av riksdagensenhälliga beslut den 17 december 1997.Till att börja med vill jag placera det svenska bi-ståndet till palestinierna i ett historiskt sammanhangutifrån den israelisk-palestinska fredsprocessen. Isamband med undertecknandet av principdeklaratio-nen utfäste världssamfundet 2,4miljarder dollar för en femårsperiod vid en givarkon-ferens i . Genom det massiva internatio-nella stödet till palestinierna önskade man bidra till enpalestinsk ekonomisk utveckling och att förbättralevnadsförhållandena för palestinierna och därigenomöka deras tilltro till fredsprocessen. Detta skulle vida-re vara den bästa säkerhetsgarantin för på långsikt. I enlighet med det internationella samfundetsåtagande ökade också det svenska biståndet till pales-tinierna och uppgår till 120 miljoner kronorför 1998. Dessutom bidrar med 145 miljonerkronor till FN-organet för Palestinaflykting-ar, UNRWA.Mot bakgrund av att EU:s femåriga biståndsåta-gande upphör genom utgången av 1998 har efter beslut från iLuxemburg gjort en översyn av EU:s roll i fredspro-cessen och dess ekonomiska stöd. Kommissionenkonstaterar att EU:s politiska och ekonomiska stödbidragit till att hålla fredsprocessen vid liv. Kommis-sionen konstaterar dock att den övergripande mål-sättningen att främja utvecklingen av den palestinskaekonomin ej uppnåtts och att avstängningarna av depalestinska områdena bedöms vara huvudorsaken tillden negativa utvecklingen. Avsaknaden av framsteg ifredsprocessen har vidare avskräckt de privata inves-teringar som annars skulle kunna bli motor i ekono-min.Kommissionen framhåller vidare vikten av an-svarsskyldighet och transparens inom den palestinskamyndighetens budgethantering. anser, i likhetmed kommissionen, att biståndsmottagares vårdslös-het med egna budgetmedel med eftertryck måstestävjas. I syfte att försäkra sig om så god kontroll sommöjligt av de svenska biståndsmedlen utgår detsvenska biståndet till palestinierna genom Världsban-ken, FN-organ och enskilda organisationer. Ett undan-tag utgör ett påbörjat svenskt stödtill ett palestinskt program för barns välfärd, vilketkanaliseras direkt till den palestinska myndigheten.Dessa medel är öronmärkta för konkreta aktiviteter,enligt av Sida granskade och godkända verksamhets-planer. Sida överväger att kanaliseradelar av stödet för främjande av sysselsättning till enorganisation, PECDAR, inom den palestinska myn-digheten. Som en förberedande åtgärd och före beslutom eventuellt stöd har Sida anlitat en svensk revisor isyfte att revidera den aktuella mottagarorganisatio-nens finanser. Som alltid inom biståndet finns krav påmottagaren att redovisa resultat och lämna ekonomiskrapportering om medelsförvaltningen. Sida gör ocksåen egen revision av dessa medel.I samband med den nämnda resan fick jag tillfälleatt hålla ett anförande i den palestinska folkvaldaförsamlingen, det palestinska rådet. I talet underströkjag det palestinska rådets viktiga roll i arbetet med attbekämpa korruption och att bygga en demokratiskrättsstat. Jag framhöll även den svenska viljan attbistå palestinierna i uppbyggandet av en demokratiskpalestinsk stat.På frågan om grannstaternas ekonomiska bidragtill palestinierna har enligt uppgift från det palestinskabiståndsministeriet länderna i närområdet, dvs. ,, , , ,, samt "" givit utfäs-telser om för perioden1993-1998. har EU givit utfäs-telser om 1,68 miljarder ecu. Det ekonomiska bidra-get från EU är i särklass det största. Det är dock änmer angeläget att den palestinska ekonomin tillåtsutvecklas, att hindren för denna utveckling inklusiveavstängningarna av de palestinska områdena undan-röjs, att handel främjas och att privata investeringarmöjliggörs så att biståndsberoendet upphör. Ett regio-nalt ekonomiskt samarbete skulle vidare gagna regio-nen, men det förutsätter framgång i fredsprocessen.Anf. 38 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Jag noterade med viss förvåning att statsrådet gickifrån det skrivna svaret och satte ett m efter mitt namni inledningen. Det kanske kan ha någon betydelse. Jagvet inte varför han gjorde det.Jag tror att vi är överens om vad vi menar medbeteckningen , och det är litet lättare att föradiskussionen baserat på det.Orsaken till att jag framställde interpellationen äratt många tyckte att statsrådet gjorde en del förvå-nansvärda uttalanden efter det här besöket, där handelade ut pengar till processen i Palestina.Vi vet att det har funnits och fortfarande finns enomfattande korruption. Men statsrådet sade att hankan lämna garantier för att svenska pengar inte blirmissbrukade. Det är intressant att veta att vi i Sverigehar en förmåga som tydligen saknas i alla andra län-der.Vi ser i en del diktaturer som har fått hjälpav och andra länder att diktatorn själv harutökat sin privata förmögenhet enormt mycket. Vi vetinte hur det är med , men enligt den anseddaamerikanska tidningen lär ha enprivat förmögenhet på . De peng-arna kan knappast ha kommit från exporten av socker-rör.Vi har också sett hur man i PNC, dvs. ledamöterav , kör stora fina bilar och hurman bygger lyxbostäder där nere. Men man ger mind-re till de palestinska flyktinglägren.Det är möjligt, fru talman, att jag ser negativt pådet här och konspirerar, men det kan tolkas så att mangör det här medvetet för att underblåsa en misstro motIsrael. Jag hoppas, fru talman, att jag har fel i det härfallet.På min fråga om närliggande länder och deras in-satser svarar statsrådet att det har gjorts utfästelser om600 . Då är minfråga: Hur mycket av de utfästelserna har bekräftats iverklig handling? Hur mycket pengar har man tilldags dato betalat ut?Sedan gjorde statsrådet ett förvånansvärt uttalandei radions Studio Ett för sedan. Han sade att mansysslade med etnisk utträngning från sida. Jagtyckte att det var ett starkt uttryck. När fredsprocesseninitierades 1993 var det en förutsättning att man frånpalestinsk sida skulle stryka den passus som säger vill agera för att utplåna staten . Det harinte tagits något initiativ ännu från palestinierna påden fronten.Då frågar jag: Förstår statsrådet att den som är i enförhandling med en motpart som säger att man villutplåna den som man förhandlar med i det läget kan-ske får vissa dubier vad gäller trovärdigheten ochtillförlitligheten inför motparten? Kan statsrådet förståIsraels ibland något hårda inställning mot en part somfortfarande har i sina stadgar att man vill utplånastaten ?Anf. 39 TALMANNEN:Jag får för säkerhets skull påminna om att det ärdet talade ordet som gäller i kammaren, också i frågaom interpellationssvaren.Anf. 40 ():Fru talman! Det är positivt att harframställt den här interpellationen, och det är alltidinspirerande att höra statsrådet tala i palestinsk-israeliska frågor. Vi rör oss inom ett område som ärcentralt för världspolitiken men som också på mångasätt utgör en illustration till hur oerhört svårt ochkomplicerat det här är.När formulerar sig på det sätt somhan gör i interpellationen och diskuterar huruvida desjälvstyrande områdena i är demokratisktstyrda eller om de styrande där har demokratiskaambitioner väcktes mitt intresse för den här interpel-lationsdebatten.Jag har haft flera tillfällen att hälsa på både israe-liska och palestinska vänner i och i de pales-tinska områdena. Jag har sett den stora oro och dennöd som finns i båda dessa befolkningsgrupper i enpolitiskt mycket komplicerad situation som i hög gradhar växt fram i skuggan av fasor.Men när jag besökte i samband med detpalestinska valet var det påfallande attse hur enormt utvecklat det demokratiska intressetvar. Jag önskar att hade varit medmig i söder om när gamla och ungamän och kvinnor talade med oss om demokratinsförutsättningar. Man har en vilja under dessa oerhörtsvåra omständigheter. Man lever under något somliknar ockupation, har en ordning där inte de normalaförutsättningarna finns att bygga en stat och demo-krati och där infrastrukturen och förfogandet över deekonomiska möjligheterna saknas. Ändå hoppas manoch tror så positivt på de förutsättningar som man sågnär man nu fick gå och lägga sinvalsedel i valurnan. Jag tycker därför att det här är enmycket komplicerad fråga. Det är intressant att dedebatter som har funnits om det som skulle kunnarubriceras som korruption har väckts i de egna demo-kratiska organen. Det har väckts frågor i det pales-tinska rådet. Det finns alltså ett embryo till en levandedemokrati under sådana omständigheter som ur vårtperspektiv skulle vara alldeles omöjliga. Jag tyckerdärför, statsrådet, att det vore intressant att, om detfinns tid till det, också tala om vilka ytterligare möj-ligheter som finns. En del har ju statsrådet redan be-rört när det gäller de egna infrastrukturerna. Dethandlar om svårigheter för människor i det palestins-ka området att exportera sina produkter t.ex. Manlever ständigt med något som närmast kan betraktassom trakasserier. Frukten och grönsakerna ruttnar ibilarna vid de palestinska gränsposterna. Den pales-tinska flygplatsen i kan inte öppna, och hamnenhar inte fått tillstånd.Vilka ytterligare möjligheter har vi att med eko-nomiskt stöd men också med politiska insatser tryckapå för att dessa grundläggande och självklara förut-sättningar för ett vardagligt liv skulle kunna bli verk-lighet? Frågan är naturligtvis också vilka möjlighetervi i har, också inom ramen för Europeiskaunionen, att ytterligare stärka våra insatser med bi-stånd och projekt för att utveckla den demokrati somär på väg att växa fram, men som utöver rena besluts-former också behöver tillhandahållas de instrumentsom är nödvändiga för att utöva t.ex. makten?Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! ställer frågor som vi-sar att han inte alltid förlitar sig på källkritik. I sam-band med att vi talar om palestinier och israeler åbe-ropar han uppgifter om att skulle ha enprivatförmögenhet som är enorm. Det där tillhörmytbildningarna, skulle jag vilja säga. Han vill pånågot sätt överföra det till utan att kanske rik-tigt vilja säga det, men han antyder och vill smeta neddenna ryktesspridning också på . Det är välsymtomatiskt för den diskussionsteknik som StenAndersson använder när han över huvud taget talarom någonting utanför vårt lands gränser.Till vill jag säga att det är ensvår situation som vi nu står inför, därför att fredspro-cessen har pågått mycket länge . Det var så nära, sånära att det äntligen blev fred efter decenniers konflik-ter, motsättningar och hopplöshet, när Rabin ochPeres i och , som fick ,undertecknade avtalet om fred och skulle sätta det isjön. Sedan skedde mordet på Rabbin, utfört av enisraelisk extremist och motståndare till fredsproces-sen. I ett slag förändrades hela situationen. Det blevett nyval och en ny regering som inte riktigt har sitthjärta i fredsprocessen. Freden var så nära, och detinger hopp och förtvivlan.Även om vi satsar väldigt mycket av internatio-nellt bistånd på att stärka palestiniernas hopp införframtiden - de har inga jobb, de är utestängda, de haringen stat, de ser sina barn driva omkring utan ut-bildning, de är hungriga osv. - saboteras det exem-pelvis av de avspärrningar som tillkommer då och då.Därmed blir biståndet till ingen nytta. Därför är det såoerhört viktigt att fredsprocessen kommer i gång igenpå allvar och att man följer ingångna avtal. Allting ärju klart egentligen. Därför måste kravet på Israelsregering vara att följa det avtal som man harskrivit under. Det gjordes av en annan regering menändå i det israeliska samhället. Det israeliska samhäl-let, nationen, vill ha fred och vill t.o.m. acceptera attleva sida vid sida med en palestinsk stat - en pales-tinsk demokratisk stat, skulle jag vilja understryka.Det är också därför en stor del av vårt bistånd, somriksdagen enhälligt har beslutat om - jag vet inte varSten var då - skall gå till att bygga uppjust demokratiska strukturer inom och tillorganisationer för mänskliga rättigheter. Det är intelätt i den här spända situationen. Jag är ändå optimist,vill jag säga till , därför att freden ärså nära. är faktiskt isolerad. Jag villunderstryka att de flesta i vill ha fred och enöverenskommelse med . Vi får hoppas ändrar sig och att det händer någonting . Vikanske nu ser ett första steg i , som man frånden israeliska regeringens sida säger att man är be-redd att utrymma.När det gäller stadgan som åbero-par har president gjort uttalanden, ocksåskriftliga sådana till bl.a. EU:s ordförandeskap ochunder sitt besök i , som klarar ut dettamed de gamla skrivningarna. Det har också accepte-rats av och EU.Anf. 42 ():Fru talman! Jag bryr mig inte om statsrådetsslängar om var jag var någonstans när fat-tade beslut och annat.Jag har ingenting emot att man ger pengar till enfredsprocess och att man bygger upp så attdet blir en utveckling för människorna där. Jag ärdäremot intresserad av att vi inte skall satsa pengar påkorrupta regimer, därför att det finns ingenting som ärså förödande för biståndsviljan som att ge pengar tillfattiga länder när man ser att makthavarna inte körMercedes 190 utan . Det är provokativt,och det borde faktiskt intressera statsrådet litet grandockså.Jag ställde en fråga om hur mycket de näraliggan-de länderna har satsat. Statsrådet sade då att de harutlovat . Jag frågade hur mycket av detta som man harpresterat i verkligheten, men det svarade inte statsrå-det på.Sedan kan jag bara lita på det som jag betecknarsom sakuppgifter. Detta med förmögenhet hardet stått om i en ansedd amerikansk ekonomisk tid-skrift som heter , vilken skriver att haren privat förmögenhet på . Jag kaninte få in i min hjärna att han har tjänat detta på attKuba har exporterat sockerrör, utan där ligger en delpengar från bistånd. Om nu har lyckats undgåatt bidra till den förmögenhetsutvecklingen så är detbara att gratulera. Men jag noterar att det är mångasom måste ha deltagit till att bygga upp denna storasumma.Sedan undrar jag fortfarande vad uttrycket etniskförträngning innebär egentligen. Det är en beskyllningsom man har gjort mot ett folk. För tre veckor sedanhade vi här i en stor manifestation. Mångahar barn och släktingar som bor i dagens . Syss-lar de med etnisk förträngning, eller är det jagsom övervärderar uttrycket?Kan statsrådet tänka sig varför israelerna gör des-sa avspärrningar?Jag tycker att PLO borde ta bort skrivningen omatt utplåna staten helt och fullt från sina stadgar.Det har man inte gjort. Man har pratat om det, menman har inte tagit bort den. Den finns fortfarandekvar.Med en sådan förhandlingspartner tycker jag från sida är berättigat misstänksam.Anf. 43 ():Fru talman! Det är värdefullt att få sådana sakersagda. Jag har inte riktigt klart för mig hur Castrokommer in i debatten. Han hade cigarrer att exportera,men palestinierna har ingenting att exportera. Detväxer fint, men det ruttnar vid gränsen. Det gör att deekonomiska förutsättningarna för det som är embryottill en palestinsk stat inte tillåts växa fram.De restriktioner som därmed ålägger pales-tinierna, ofta under sken av ett säkerhetstänkande, göratt man emellanåt upplever en livssituation i de pales-tinska områdena som är ovärdig mänskligt liv.Jag skulle vilja förnya min inbjudan till års val. Jag inbjuder honom attfölja med när jag i reser ned tillPalestina. Jag tror att skulle må väl avatt se hur det är, se fredsviljan hos israeler och pales-tinier och se avspärrningarnas elände. De gäller intebara vanligt folk eller unga potentiella terrorister utanockså sjukvårdstransporter och våra kolleger i detpalestinska rådet.Jag tycker inte att det finns skäl att orda så mycketom PLO:s stadga. Den passerades när PLO startadefredssamtalet med Israel.Det vi nu främst talar om är den palestinska myn-dighet som finns inne i och som är ledare förde två till tre miljoner palestinerna. Det är det pales-tinska rådet. Det är där pengarna kanaliseras.Jag hoppas att , vår svenska regeringoch Europeiska unionen oförtröttligt står på fredensoch människornas sida.Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Undanträngningen av palestinier frånJerusalem är en sorglig verklighet. Den har börjatgenomföras med full kraft under den nuvarande rege-ringen i . Den går ut på att palestinier som kan-ske har bott i i generationer och haft detsom sitt hem genom olika administrativa tricks intelängre har rätt därtill, utan tvingas bort. I stället serman hur det flyttar in israeler.Detta har den , EU och om-världen kritiserat mycket skarpt. Det kallas för undan-trängning.Det är oerhört viktigt att man går vidare. Jag ärväldigt glad för att det i finns ett så starktstöd från alla partier. Vi skall inte förvillas av inter-pellantens synpunkter, som även i andra debatter ärannorlunda än övrigas.Olika riksdagspartier genomförde en resaned till . Där uttryckte man samma typav oro inför utvecklingen, och man hade förhopp-ningar om att omvärlden skall kunna bidra till att detäntligen blir fred i detta område. Fred i detta områdemåste grunda sig på att man ger upp land för fred. Detär den formel som låg till grund för Olsoavtalet.Det är så nära. Jag vill återigen upprepa det. Avta-len är underskrivna. Det gäller bara att följa dem. Jagär trots allt optimist och tror att det kommer att gå.Israels folk och folk vill ha fred. De villleva sida vid sida och börja utveckla regionen till-sammans.Anf. 45 ():Fru talman! Det rör mig inte i ryggen om min ar-gumentation är annorlunda än den stora riksdagsma-joritetens. Jag har hört det så . Jag sersnart de attackerna som någon form av tillgång.Jag tog upp som ett exempel. Statsrådet harsagt till en tidning eller i ett radioprogram att visvenskar kan garantera att våra pengar inte missbru-kas och att de inte används till korruption. Därför togjag exemplet vet inte om det är rätt. Jag kan bara refereratill tidningen , som är en ytterst ansedd tidning.Skyll gärna på mig om tidningen har gjort fel, men jagär bara budbärare. Det är inte jag som har initieratbudskapet.Visst har jag förstått att det förekommer restrik-tioner där nere, och statsrådet, och iblandkanske också obefogade sådana. Men jag hör sällanden andra sidan kritiseras i denna debatt. Det är alltidensidigt som kritiseras. Jag säger inte att Israelalltid gör rätt, men gör man inte rätt ? Harman alltid fel? Gör inte den andra sidan något fel?Sysslar den sidan inte med terrorism? Har den sidaninte underblåst sådan verksamhet ibland?Det är möjligt att statsrådet har support i kamma-ren, men jag är inte säker på att han har support blanddem som röstar i parlamentsvalet.Ordet utplåning står trots allt fortfarande kvar iPLO:s stadgar. Man skulle kunna stryka den delen påen gång. Då slipper man besvara den trots allt besvä-rande frågan. Den får man svara på till dess att bok-stäverna är borta.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.7 § Svar på interpellation 1997/98:160 omGotlandstrafikenAnf. 46 Kommunikationsminister ():Herr talman! Per har frågat mig vilkaåtgärder regeringen har vidtagit för att försäkra sig omerforderlig kvalitet, säkerhet och funktion på Got-landstrafiken samt om regeringen avser att kompense-ra de företagare som lider skada på grund av bris-terna trafiken.Gotlandstrafikens tillförlitlighet och sjösäkerhet ärav yttersta vikt för regeringen. Upphandlingen avtrafiken genomfördes i enlighet med de av riksdagenbeslutade riktlinjerna om att den framtida färjetrafikeninte skall kosta mer än dåvarande trafiksystem och atttrafiken skall kännetecknas av att den är passagerar-vänlig, näringslivsanpassad, säker och miljöanpassad.Trafiken regleras genom det avtal som tecknats avstaten och rederiet . har rederiet förbundit sig att bl.a. uppfylla ettflertal säkerhets- och miljökrav och att erbjuda passa-gerarna en god resa och service samt att skötagodshanteringen på ett tillfredsställande sätt. Motbakgrund av de krav som ställdes vid upphandlingenoch med efterföljande avtalskonstruktion anser rege-ringen att tillräckliga åtgärder vidtagits för att tillför-säkra en erforderlig kvalitet på trafiken och fartygen.I slutet av januari anmärkte Sjöfartsinspektionenpå ett flertal tekniska och organisatoriska brister isamband med en inspektion av . Rede-riet har därefter arbetat med att åtgärda bristerna ochförbättra säkerhetsorganisationen, varpå Sjöfartsin-spektionen har kunnat konstatera att fartyget uppfylleralla gällande säkerhetskrav och att sjösäkerhetendärför är god.