prot · GL0988 · 1998-03-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:88Fredagen den 27 marsKl. 9.00 - 12.52Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om debatten med anledning avvårpropositionenFörste vice talmannen meddelade att ett medde-lande om debatten med anledning av vårpropositionenhade delats ut till kammarens ledamöter.2 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:230Till riksdagenInterpellation 1997/98:230 av () om tjädern.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den17 april 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 19 mars 1998Anna LindhInterpellation 1997/98:240Till riksdagenInterpellation 1997/98:240 av ommedlingsverksamheten för unga lagöverträdare.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 april 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning, plenifriaveckor (v. 14-15) i samt interpellantenbortrest den 17 april.Stockholm den 20 mars 1998Laila FreivaldsInterpellation 1997/98:241Till riksdagenInterpellation 1997/98:241 av omväktar- och polisvåld.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den17 april 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning samtplenifria veckor (v. 14-15) i riksdagen.Stockholm den 25 mars 1998Laila FreivaldsInterpellation 1997/98:231Till riksdagenInterpellation 1997/98:231 av de mindre sjukhusen.Interpellationen kommer att besvaras 28 april1998.Skälet till dröjsmålet är utrikes resa.Stockholm den 20 mars 1998Margot WallströmInterpellation 1997/98:232Till riksdagenInterpellation 1997/98:232 av behovet av olika vårdformer.Interpellationen kommer att besvaras 28 april1998.Skälet till dröjsmålet är utrikes resa.Stockholm den 20 mars 1998Margot Wallström3 § Svar på interpellationerna 1997/98:236,220, 221, 222, 224, 226 och 238 om MAI-avtaletAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! , ,och har frågat migom kommer att diskuteras i ,förankringen av regeringens ställningstagande, tids-planen, överprövning av tvistlösningsbeslut och ut-vecklingsländernas situation. Vidare har statsministern om avtalets konsekvenser fördemokratin. har frågat utrikesminis-tern om förhållandet mellan och andra interna-tionella avtal. Slutligen har frågat stats-rådet om rätten att genom FN genomfö-ra handelsrestriktioner. Frågorna har överlämnats tillmig för besvarande.Gudrun vill veta hur tidsplanen för MAI-förhandlingarna ser ut. Vi vet nu att det inte blir någotavtal . En bedömning är att förhandlingarnakommer att utsträckas ett eller ett par år.Frågan om möjligheten till överprövning av tvist-lösningsbeslut har väckts i förhandlingarna. ISverige har vi ännu inte tagit ställning till frågan.Sveriges nuvarande 32 investeringsskyddsavtal medandra länder erbjuder inte sådan överprövning.Till , och vill jag säga att jag anser det självklart attriksdagen hålls informerad om och kan diskutera detavtal som successivt växer fram och de svenska reser-vationer som begärts mot bakgrund av avtalet. Vikommer också fortsättningsvis att visa stor öppenhetbeträffande förhandlingarna. Som jag sade i mittinterpellationssvar till den 20 feb-ruari skall avtalet utvärderas av någon som är fristå-ende från innan det lämnas över tillriksdagen för beslut. Dessutom avser vi att redaninnan förhandlingarna slutförts göra oberoende kon-sekvensanalyser av delområden i det föreslagna avta-let. Avtalet gäller inte för innan det har god-känts av riksdagen.Regeringskansliet analyserar dessutom självt kon-tinuerligt konsekvenserna av de förslag som förs frami förhandlingarna. Detta sker bl.a. utifrån de olikaaspekter som , och frågat om. Jag vill understryka att rege-ringen tar de synpunkter och argument som förts frami debatten om på största allvar. sessom ett led i den pågående globaliseringen. Globali-seringens goda sidor - integration och ekonomiskaframsteg - skapar de bästa möjligheter vi någonsinhaft att nå fred, demokrati och utveckling. Men glo-baliseringen behöver också ett globalt politiskt ochetiskt ramverk. Att utveckla politiska instrument påinternationell nivå för att handskas med globalisering-ens negativa krafter är också att förebygga konflikter.MAI-avtalet är ett sådant försök att åstadkomma tyd-liga regler och överenskommelser i en globaliseradekonomi. Vår strävan är att ett avtal skall innebära enbegränsning av företags möjligheter att pressa frameftergifter från regeringar vad gäller miljö- och ar-betsrättskrav.Sverige driver på i förhandlingarna för att särskildhänsyn skall kunna tas till individuella utvecklings-länders problem om och när dessa önskar bli med-lemmar av . Detta har varit och kommer att varaen bärande princip för i förhandlingarna.Sverige kommer också att verka för att en bredarekrets av länder involveras i den fortsatta förhand-lingsprocessen.För är det självklart att det inte får uppstånågra konflikter mellan och andra internationellaavtal, som t.ex. det av nämndaKyotoprotokollet och . Om riskföreligger att sådana problem uppstår måste dettaåtgärdas i förhandlingarna, kanske genom tillägg tilleller omskrivningar av MAI-texten, som vi ju fortfa-rande förhandlar om.Bengt har ställt den viktiga frågan om rät-ten att genom FN genomföra handelsrestriktioner.MAI hindrar inte något MAI-land att vidta någraåtgärder när det gäller att uppfylla sina förpliktelserenligt FN:s stadga om att upprätthålla internationellfred och säkerhet. Detta står uttryckligen i den före-liggande avtalstexten.Anf. 2 ():Herr talman! Först och främst vill jag tacka försvaret. Det är bra att det här avtalet inte skrivs under iapril. Det är bra att det tar mer tid. Det är bra att dethar blivit grus i maskineriet. Det är också bra att re-geringen nu är litet mer ödmjuk . Det är braatt en del av kritiken har tagits på allvar. Det är ocksåen framgång för oss som har kritiserat avtalet på allamöjliga sätt.MAI-avtalet är intressant ur flera aspekter. Denförsta aspekten är innehållet som jag menar är enpusselbit i den globalisering som håller på att slaktademokratin steg för steg. Det handlar om någon sortsgrundlag för den globala ekonomin, en grundlag som irealiteten är på väg att stärka de multinationella före-tagens rätt gentemot enskilda länder och deras folk-valda och därmed också mot medborgarna.Den andra aspekten är behandlingen, där jag ochmånga andra i och i världen i övrigt menar atten liten politisk och ekonomisk elit har mer ellermindre hemlighållit dessa förhandlingar. Man har intevelat släppa in andra. De har skett med något somskulle kunna kallas för "största möjliga tystnad". Detär föga demokratiskt, eftersom det kan få väldigt storakonsekvenser.Den tredje aspekten är mer förhoppningsfull. Detär nämligen första gången som Internet har fungeratsom medel för en politisk väckarklocka. Förhandling-arna om har utgjorts av en sluten process, meninformationsmöjligheterna har ökat högst avsevärtgenom Internet. Jag tror också att det är via det me-diet som debatten har kommit upp och kritiken harökat.Jag börjar med att konstatera att meningen var attavtalet skulle skrivas under . Så blir intefallet. Det blir förskjutet, och det är jättebra. Jag haren liten försiktig undran som intebehöver svara på. Hur hade den svenska , defolkvalda och alla medborgare i vårt land kunnat blidelaktiga om avtalet nu skrivits under ? Hurhade det gått till? Det är ju en väldig tur att det harkommit rejält med grus i maskineriet trots allt, så attvi kan ha en mer demokratisk process. Annars hade vistått där om en månad utan politisk debatt.Jag är också litet konfunderad över tidigare ganska hätska utfall mot dem somkritiserat . I ett brev till miljö- och soli-daritetsrörelser i ställs och globalise-ringen som ett alternativ till och Nordkoreaoch deras utveckling. Så kan man ju inte se det. Detmåste finnas ett mellanting mellan den här globalise-ringen, anonymiseringen och ekonomismen och deslutna samhällena. Det måste finnas sådana alternativ.Jag gillar varken den globalisering som är på vägeller och Nordkorea.Jag skall lämna ett papper på ta-larstol. Jag skulle vilja att regeringen lägger upp enhandlingsplan för hur den här frågan skall kunnadiskuteras folkligt i Sverige.För det första tycker jag att regeringen skall upp-rätta en skrivelse om förhandlingarna. För det andrabör den här skrivelsen föras ut på en mycket bredremiss. För det tredje tycker jag att offentliga utfråg-ningar skall anordnas kring viktiga frågeställningar.För det fjärde bör dessa konsekvensutredningar försvensk lagstiftning, politik och internationellt arbeteutarbetas i brett samförstånd. För det femte bör densvenska uppfattningen utarbetas efter denna debatt.För det sjätte måste också bli involverad påett tidigt stadium. Dessutom bör tidtabellen för för-handlingarna anpassas till dessa demokratiska krav.Jag lägger lappen här. Då kan fun-dera över detta och svara i nästa inlägg.Anf. 3 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret på den härinterpellationen. Jag konstaterar att det är ett mycketknapphändigt svar på en mängd viktiga interpellatio-ner. har själv valt den här formen,nämligen att svara i klump. Därmed har han inte hel-ler möjlighet att utveckla sina synpunkter på de en-skilda frågorna, och det beklagar jag.Det är naturligtvis bra, som ocksåvar inne på, att tidsplanen har förskjutits och att detblir mer tid för diskussion. Det är bra att regeringenhar insett att detta är nödvändigt. Men jag vill ändåställa en fråga till . Vad beror det på?Beror det på att har stoppat upp? Beror det påatt regeringen medvetet har insett att det här inte gåroch att det finns alltför många frågetecken? Jag harinte sett några sådana signaler.Leif säger att det är bra att det diskute-ras i och att det är viktiga frågor osv. Mendet är ju inte så att det är regeringen som har tagitinitiativ till att föra ut frågan på bred front. Det harvarit kortfattad information vid några enstaka få till-fällen här i , men frågans dimension har intelyfts upp. Man har inte visat hur stor den är, vilkakonsekvenser den medför och hur många saker detfinns som måste analyseras väl innan man fattar be-slut. Det har regeringen inte lyft fram.Jag tycker att det är litet märkligt att regeringeninte har använt sig av de instrument som man har.Birger var inne på skrivelser och att rege-ringen skulle lämna information, som sker ganskaofta, för att få en debatt om detta. Jag kan inte tolkadetta på annat sätt än att ni faktiskt inte har varit in-tresserade. Då hade ni kunnat göra på det sättet.Det är naturligtvis bra att avtalet skjuts på framti-den. Men hur ser tidsplanen ut? När kommer den?Vilka krav har ställt för att man skall kunnakomma till beslut?Det är också bra att konsekvensanalyserna kom-mer att ske utanför . Men det är jusjälvklart att de måste komma innan avtalet skrivs på- sedan ligger ju avtalet där.Jag vill också peka på frågan om att riksdagenskall godkänna avtalet, som skriver isvaret. Det är ju en självklarhet, . Detmåste ju göra. Det är inget val. Det är nå-gonting som vi är skyldiga att göra. Även , som vi andra, vet att när avtalet väl ligger härär alternativen för att godkänna eller ickegodkänna det. Alternativen att gå in i texten och ändrafinns knappast.Sedan vill jag kortfattat gå in på den fråga jagsjälv väckte, nämligen förhållandena till u-länderna.Där menar jag att regeringen inte kan se ur ett snävtsvenskt perspektiv på det sätt som man gjort.Det gäller faktiskt att tillvarata andra länders intressen- länder som har mycket svårare att göra sig hördaoch som har en mycket svår ekonomisk situation. Jagundrar hur avtalet ser ut och vad man gör i förhållan-de till . Där försöker man ju åtminstonegynna vissa länder. Hur ser det ut i förhållande tillEU-kommissionen? Vad driver på det områ-det?Till slut vill jag säga att det är mycket viktigt att vifår en parlamentarisk insyn. Det kan t.ex. ske genomde förslag som nämnde här. Men jagvill också nämna folkrörelserna. Hur vill man blandain dem i processen? och en rad andra orga-nisationer som är intresserade av just u-ländernassituation har ju aktivt engagerat sig och gått ut i frå-gan. Men på vilket sätt anstränger sig regeringen attdra in dem och använda sig av deras mycket konkretaoch bra synpunkter och kunskaper på området?Anf. 4 ():Herr talman! Jag vill också tacka för svaret. Enviktig fas i utvecklandet av avtalet tror jag var 1991när beslöt att studeramöjligheterna att få till stånd ett multilateralt regel-verk för investeringar. Det här arbetet genomfördes avtvå av arbetsgrupper, nämligen Committeeon International Investment and Multinational Enter-prises, CIME, och , CCMIT.Under 1994 accelererade det här arbetet och femarbetsgrupper med s.k. oberoende regeringsexpertertillsattes. Dessa arbetsgrupper arbetade i nära konsul-tation med Business and Industry AdvisoryCommittee, BIAC, som är den officiella organisatio-nen för industriförbund, arbetsgivare och handels-kammare över hela OECD-området. Vissa transnatio-nella bolag som t.ex. är också direkta och aktivamedlemmar. Från EU ingår givetvis UNICE, som ärden hårdhänta företrädaren för arbetsgivarorganisa-tionerna i Europa.De här organisationerna har i nära samarbete medOECD:s experter arbetat för att få fram det här avta-let. De är givetvis inga företrädare för arbetarrörelsen,miljörörelsen eller konsumentrörelsen. Det ärvärldskapitalismens spjutspetsar som agerar medstarkt egenintresse och med en stark nyliberal ideo-logi som drivkraft.Det är typiskt att den mycket känsliga tvistlös-ningsmekanismen, genom vilken transnationella bolagskall ges möjligheter att dra stater inför rätta, utfor-mas under starkt inflytande av den internationellahandelskammaren ICC. ICC består ju av de nationellahandelskamrarna och några av världens mäktigastetransnationella bolag.Jag har frågat ministern om han anser att demycket långtgående reglerna för att skydda investera-re mot följder av expropriation är förenliga med de-mokratin. Min interpellation finns nämnd i svaret,men något svar på frågan finns inte. Jag får därförefter dagens debatt överväga om jag skall framställainterpellationen på nytt.I det MAI-förslag jag hade när interpellationenskrevs sägs att ett land givetvis inte får exproprieradirekt eller indirekt egendom utan att betala full kom-pensation. Det är ju normalt. Men den här egendomenomfattar ju också sådant som licenser, koncessioner,varunamn och förväntade vinster, vilket torde vara ettrekord.Enligt svensk lagstiftning, miljöskyddslagen 24 §,sägs att om en verksamhet som ett företag bedriverger upphov till en olägenhet som är av väsentlig bety-delse och som inte förutsågs när verksamheten tilläts,skall man kunna upphäva och ändra tillståndet förverksamheten utan någon ersättning. Det förfaller förmig klart att ett multinationellt företag som drar Sve-rige inför tvistlösningsmekanismen skulle kunnatvinga att ändra lagen genom det nuvarandeavtalet. Men det vill varken eller LeifPagrotsky diskutera öppet i riksdag med dethär interpellationssvaret.Regeringen har inte heller tagit initiativ till någondiskussion i fackutskott. Vi har fått detintrycket att man vill glida undan för att sedan slå helapaketet i bord och säga: Take it, or leave it!Jag hade också frågat biståndsministern om det iframtiden ens blir möjligt att genomföra av FN sank-tionerade handelsrestriktioner av politiska skäl. Härfår jag ett svar av på tre och en halv rad.Innebörden är den att ett MAI-land inte skall hindrasatt vidta åtgärder för att uppfylla sina förpliktelserenligt för att upprätthålla internationellfred och säkerhet.Jag antar att syftar på artikel 2 c, 6 kap.i versionen av . Jurister jag har talatmed tvivlar på att t.ex. ett FN-beslut om sanktionernär det gäller investeringar i skulle falla underden här möjligheten. På vilket sätt hotar egentligenBurma internationell fred och säkerhet? Möjli-gen skulle en FN-bojkott mot kunna halka ige-nom. Sedan är det ju så att andra regionala organisa-tioner kan främja en sådan bojkott, och där finns ingaundantag i MAI-avtalet.Är säker på att FN-sanktionerade för-bud mot investeringar i skulle kunna gå attgenomföra av ett MAI-land?Anf. 5 ():Herr talman! Jag tackar för sva-ret även om också jag gärna hade sett att interpella-tionerna inte hade besvarats i ett och samma samman-hang. Det är ju stora övergripande diskussioner somalla interpellationer tar upp, och det gör att vi hamnari en enorm tidsbrist. Men det betyder å andra sidan attvi kanske får återkomma och interpellera fler gånger.Jag har ställt en fråga angående ochövriga internationella avtal som redan harundertecknat. Det har jag gjort därför att jag har för-stått att det inte bara är jag som är orolig för att mankan hamna i konflikter med andra internationellaavtal.Sverige har undertecknat avtal av ganska stor vikt.De flesta internationella avtal är stora, övergripandeoch politiskt principiella. Jag anser att det voremycket olyckligt om de här avtalen förlorar statusgentemot ett , dels av politiska skäl efter-som många av de internationella avtal vi har under-tecknat är bra innehållsmässigt, dels av demokratiskaskäl. Många av de avtal vi har undertecknat har juförhandlats fram genom andra organisationer, andrainstitutioner än , t.ex. FN, som har en mycketstörre bredd, en mycket bättre demokratisk förankringpå många olika sätt. Det gör ju också att den demo-kratiska processen i andra förhandlingar undangrävsom undertecknar det här avtalet och avtalenstår i konflikt, vilket jag misstänker att de gör. Han-delsministern menar i sitt svar att övriga avtal pånågot sätt skall säkras i förhandlingarna. Jag hoppasatt det kommer att bli så.Jag har en fråga, eftersom jag tycker att det kännslitet konstigt. Enligt den första tidsplaneringen skulleavtalet i princip ha varit färdigförhandlat . Vi skulleha undertecknat det , och förhand-lingarna har hållit på . Är inte det här enav de första punkterna man funderar över? Funderarman inte över hur det här nya stora internationellaavtalet eventuellt kan strida mot andra internationellaavtal? Jag trodde att det var en fråga som vi väldigttidigt skulle ha fastlagt, hur förhållandet är. Därförgör det mig litet förvånad att så inte är fallet.Jag skall försöka konkretisera vad jag är oroligför. I t.ex. Riodeklarationen behandlar man miljöfrå-gor och man beskriver den utveckling som vi ärtvungna att genomgå för att klara den här jorden vadgäller resursförbrukning och ansvar. Det gäller ävenen diskussion om demokrati och utveckling av demo-krati runt om i världen.Det här internationella avtalet innebär på mångaområden att hårdare och förändrade politiska kravställs både på medborgare och på företag. Men somavtalet ser ut - gick igenom detganska tydligt, tycker jag - riskerar stater att drabbasav stora ekonomiska förluster, alltså skadestånd, omman förändrar lagstiftning som kan tolkas som dis-kriminerande på något sätt vad gäller investerarensdirekta eller indirekta egendom.Jag vill också påpeka att definitionen av egendominom är väldigt vid. Den omfattar ävenlicenser, koncessioner, varunamn och - förväntadevinster! Jag upprepar: förväntade vinster. Jag tyckeratt det är anmärkningsvärt.Som jag ser det hindrar ett undertecknande avMAI även den demokratiska processen. Vi ser att detpolitiska utrymmet, möjligheten för vanliga männi-skor att lägga sig i debatten, att få inflytande över detsom händer, kommer att minimeras på stora områden.Bara det borde strida mot ett undertecknande av Rio-deklarationen. Då anser jag att Riodeklarationen bor-de gå före och att det är handelsministerns ansvar attse till att det genomförs på något sätt.Anf. 6 ():Herr talman! Om MAI-förhandlingarna hade letttill ett avtal , hur hade då setttill att det hade förankrats, både i och blandden svenska allmänheten? Hade det blivit antingen ettja eller nej till ett avtal utan att vi egentligen faktiskthade kunnat påverka avtalets innehåll? Det gäller densvenska , den svenska allmänheten och ävenandra länder som inte är med i OECD.När det gäller den demokratiska förankringenkommer det en del positiva besked. Beror det påatt förhandlingarna inte har kommit i land? Det är i såfall ganska olyckligt.Jag undrar hur de svenska reservationerna skallförankras. Tänker ta dem till fören diskussion, inte bara om avtalet i ett senare skedeutan även om reservationerna i ett tidigare skede?När det gäller konsekvensanalyserna hoppas jag,precis som och andra här, på en bredförankring. Men jag undrar även om vi kommer attgöra konsekvensanalyser på alla delområden. Detframgår inte av svar.I fråga om den demokratiska förankringen har juäven deltagare av referensgruppen varit missnöjda.LO och TCO har varit kritiska och sagt att de tyckeratt det inte är tillfredsställande att de inte blivit infor-merade om bl.a. utredning på miljö-sidan. Om de känner att de får bristande informationpå den punkten ligger det nära till hands att anta attdet finns brister i informationen även på andra områ-den. Hur ser på detta? Är det så? Hurkommer man att förbättra förankringen så att ävenreferensgruppen är nöjd?Ministern svarar i interpellationen att vår strävanmed avtalet är att det skall innebära en begränsning avföretags möjligheter att pressa fram eftergifter frånregeringen vad gäller miljö- och arbetsrättskrav.MAI förhindrar ju världsstaten att villkora utländ-ska inventeringar, t.ex. med krav på användning avlokala resurser eller lokal arbetskraft, eller när detgäller teknologiöverföring eller en viss procents om-sättning inom landet. Det förhindrar även, enligt Jo-nas utredning, möjlighet att be-driva en aktiv miljöpolitik.Jag ser inte hur avtalet som det ser ut är vadPagrotsky säger att han tycker att det borde vara. Jagkan dela mål åtminstone i de meningarna.Men det ser inte ut så.Hur tror att man kan få en sådan för-bättring av avtalet som eftersträvar? Finnsdet sådana vinkar om att det kan bli så?Anf. 7 ():Herr talman! Först vill jag säga att jag tycker attdet är en positiv utveckling att vi runt om i världenförsöker ena oss kring samarbetsregler av olika slag.För olika områden kommer det att se litet olika ut.Nu talar vi ytterst om globalt samarbete, och det ärväl där skon klämmer när det gäller . Jagutgår från att vi siktar mot att sådana här regler skallomfatta hela världen . Jag tycker alltsåatt den utveckling vi har haft inom , som såsmåningom har landat i ,har varit väldigt positiv i sig.Jag ser inom ramen för den utveck-lingen. Det är åt det här hållet vi vill komma. Vi villfå gemensamma spelregler med det syftet att vi troratt detta gynnar handelns utveckling och att det gyn-nar utvecklingen för alla nationer, inte bara de rikasteutan också de svagaste.När det gäller och World TradeOrganization är jag väl medveten om att man på ettantal punkter kan vara kritisk till om det verkligenfungerar på det sättet. Därför tycker jag att det äroerhört angeläget när man genomför sådana här avtalatt man ser till att det finns ett regelsystem i avtalendär man inser att parter inte alltid är jämlika. Manmåste lägga upp reglerna så att de medverkar till attgöra parterna jämlika. Det här blir i allt väsentligt ettproblem mellan i-länder och u-länder.När det gäller och i-länderna är detnaturligtvis angeläget att det fungerar så att vi kanbehålla de spelregler som vi har infört i lag eller denya spelregler som vi avser att införa i ny lag eller iolika regelsystem. Det är också viktigt att vi kan för-ändra våra skattesatser om vi vill göra det.Jag skulle gärna vilja ha ett klarläggande från LeifPagrotsky om det är så att bara gäller attutländska företag och inhemska företag skall ha exaktsamma regler och inte någonting annat. Att ändra i detnationella regelsystemet är inget problem, förutsatt attdet blir lika för inhemska och utländska företag, mendet är en viktig punkt att klarlägga.En annan sak som är oerhört angelägen - där vetvi att det har brustit i - är att de häravtalen naturligtvis måste leva upp till en del andrainternationella avtal och konventioner, som en deltalare redan har varit inne på.