prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — fick två nya storlän. Ivästra och har det varit naturligt medde speciella förutsättningar som finns där. Men det ärsamtidigt viktigt med en analys av erfarenheter på gottoch ont som sker med de nya länsbildningarna. Sam-tidigt sker det en regionalisering av myndigheter ochstatliga bolag. Det är en utveckling som bottnar ibehovet av samarbete över större områden än detenskilda länet. Det beror också på behovet av expert-kompetens hos varje enskild myndighet eller statligtbolag.I mycket är regionaliseringen av statliga myndig-heter både nödvändig och bra. Men det är allvarligtatt den har skett utan att en ordentlig analys har gjortsöver hur den kommer att påverka den regionala ut-vecklingen i hela landet.Tidigare var det självklart att statliga myndigheteroch bolag skulle ha gemensamma områden där det varlätt att samverka. Länet var bas. har varje myn-dighet självt tagit ansvar för sin indelning. Tullen haren indelning. Skattemyndigheterna har en annan.Åklagarmyndigheten har en tredje som går på tvärsenmot de andra två. Vad betyder det för samarbetetmellan myndigheter som har gemensamma uppgifteroch gemensamt ansvar på många områden?Det är likadant på kommunikationsområdet. regionindelning stämmer t.ex. inte med . Vilken helhetssyn på samsspel mellan vägar,järnvägar, flyg och andra transportmedel leder dettill?I den motion som vi från de mellansvenska länenhar väckt kräver vi en analys av konsekvenserna avregionindelningen. Det är viktigt. Det behövs för entydligare helhetssyn på den statliga verksamheten. Dåbehövs ett förhållningssätt som bygger på regionalbalans. Det är viktigt att inte fördelningen av t.ex.regionhuvudcentrum bli slumpvis utan att den verkli-gen är del av en helhetssyn, där staten har som ambi-tion att fördela regioncentrum på ett rättvist sätt sombidrar till tillväxt och stabilitet i hela landet.Vi kräver därför en analys av effekterna av regio-naliseringen av myndigheterna och bolagen. Utskottetär nu inte berett att ställa sig bakom en analys. Ändå är jag övertygad om att en översyn måstegöras snart. Det är därför jag vill ta tillfället i akt attanvända talarstolen för att argumentera för detta ochpeka på den synnerligen anarkistiska utvecklingen avmyndigheternas organisation.På sikt kan inte ha en statlig organisationsom inte ger de bästa förutsättningarna för samarbeteoch utveckling av olika regioner. Varje enskild myn-dighet, varje statligt bolag, måste ingå i ett samman-hang som bidrar till starkast möjliga utveckling förhela landet och bästa tänkbara möjlighet till samarbe-te mellan myndigheterna. Det har vi inte . Detmåste också vara överblickbart och enkelt för bådeenskilda företag och organisationer som vänder sig tillden statliga verksamheten.Det andra kravet vi ställer i motionen är ett stödför regional samverkan där storlän inte behöver varaslutmålet för hela landet. Där har utskottet gjort enpositiv skrivning. Det är bra. Vi vill slå vakt om läneni . behöver en decentraliseradorganisation. Starka residensstäder är viktiga motkraf-ter mot de tendenser till koncentration som pågår inäringslivet. En rejäl tillväxt i , i ,i och i måste upp avkvalificerat statlig verksamhet på länsnivå. Samtidigtbehövs det samarbete mellan länen.Det är mycket som har förändrats. För vissa upp-gifter är länet för litet. Det gäller den kvalificeradesjukvården. Det gäller samarbete med andra regionerinom EU. Det kan också gälla områden som turismoch kultur. Därför är det viktigt att storlänet inte blirden enda vägen för att bygga och samverka mellan länoch mindre regioner.Fru talman! måste hitta en modell församverkan mellan län i en region som förenar det finai självständiga län och en decentraliserad organisationmed regionalt och lokalt självbestämmande och an-svar. Det krävs därtill, fru talman, en insikt hos samt-liga statliga myndigheter och bolag om att den statligaverksamheten är viktig inte bara för regioncentrummen också för de mindre städerna och samhällen somt.ex. , Karlskoga.Om vi urholkar statlig verksamhet på sådana orterfinns det en risk att det inte bara drabbar den statligaverksamheten utan att det också för med sig olikatyper av privat verksamhet, t.ex. revisionsbyråer,advokatbyråer eller andra former av kvalificeradenäringar. Utskottet gör här viktiga markeringar. Det ärangeläget att samtliga statliga myndigheter och bolaglyssnar, och staten har faktiskt en viktig roll att spelaför den regionala utvecklingen. Inte minst den statligabasverksamheten kan vara avgörande för stora delarav landets möjligheter att växa och leva vidare.Anf. 59 HANS ():Fru talman! Den regionalpolitiska proposition somvi debatterar innehåller många bra förslag somär nödvändiga och viktiga för att få en positiv utveck-ling i alla landets regioner. Tyvärr finns det också ipropositionen ett förslag om ändrade regler för trans-portbidraget, som faktiskt riskerar att få negativakonsekvenser för vissa sågverksföretag i inlandet.Den gräns som införs på 30 000 kubikmeterper år för oförädlade trävaror i transportbidragszon 2och 4 innebär att vissa sågverk i inlandet får kraftigtminskat transportbidrag om produktionen bedömssom oförädlad. Det är, som alla vet, somsedan skall göra bedömningen om produktionen be-döms som förädlad eller oförädlad.Vi tycker att regeringens förslag till zonindelningär i stort sett bra, men det riskerar att få svåra oförut-sedda konsekvenser för vissa inlandssågverk. Därförhar vi i motion A51 föreslagit vissa justeringar avreglerna - detta för att eliminera de här effekterna förde företag som har råkat hamna på fel sida av grän-sen.Regeringen och utskottet föreslår också föränd-ringar i zonindelningen genom att man tillför zon 5 ettantal nya församlingar. I vår motion föreslår vi attytterligare förändringar görs så att även ,, och Fällfors församlingar i Skellefteåkommun tillförs zon 5, att kommun ocksåtillförs zon 5 samt att kommun tillförs zon 3.De här förändringarna är marginella i förhållandetill den totala kostnaden för transportstödet. Vi före-slår dessa förändringar för att rätta till den, som vianser, totalt felaktiga fördelningen i förslaget.Fru talman! Jag yrkar bifall till motion A51.Anf. 60 ():Fru talman! Närings- och regionalpolitikens upp-gift är bl.a. att ge alla regioner möjligheter att utveck-las på bästa sätt utifrån de egna förutsättningarna.Därför är det viktigt att stödet från samhället anpassasså att det förstärker de resurser och de krafter somfinns lokalt och regionalt. Men det är också viktigt attpå ett positivt sätt nyttja de möjligheter som finns iregionernas närområden.Situationen i är fortfarande bekymmer-sam. Länets befolkning minskar, och basindustriernafortsätter att strukturrationalisera, med minskad sys-selsättning som följd. är länetskraftcentrum, med av länets befolkning.Utvecklingen i den här regionen har emellertid intevägt upp den negativa utvecklingen i övriga länet, ocharbetslösheten är fortfarande för hög. Kraven på ettaktivt förnyelse- och utvecklingsarbete är därför allt-jämt mycket stora.Positivt är att det finns en stark vilja att ta tag isituationen och en insikt om att länet självt måstedriva utvecklingsfrågor. I detta arbete har sedan långtid utvecklats ett mycket gott samarbetsklimat, en"Värmlandsanda". Från sida är vi mycketnöjda med att vi får möjligheter att ingå i försöks-verksamheten med friare användning av arbetsmark-nadspolitiska medel. Genom ett aktivt arbete medsamordning av olika insatser och ett gott samar-betsklimat skall vi använda denna möjlighet på bästasätt för att skapa tillväxt, få fler arbetstillfällen ochframtidstro i vårt län.Några av de möjligheter som har kunnatdra nytta av är den starka expansion som sker påandra sidan gränsen, och det finns sedan ett flertal årett gränsregionalt samarbetsområde, ARKO, som hartagit sitt namn från de två städerna i gränsområdet -och Kongsvinger. I detta samarbete deltar fyrasvenska kommuner och sju norska. I regionen bor ca120 000 människor. ARKO-samarbetet har kontor iMorokulien, mitt på mellan ochSverige, och har såväl norsk som svensk adress ochtelefon. Där finns numera också ett gemensamtsvensk-norskt arbetsförmedlingskontor.Det finns problem inom området i form av arbets-löshet och utflyttning, men det finns också en styrka,som främst ligger i en gemensam kulturell och histo-risk bakgrund och samhörighet. Det finns en utveck-lingsbar industristruktur - trä, gjuteri, plast och glas.Det finns också tillgång till stabil arbetskraft, gemen-sam arbetsmarknad, utvecklad vidareförädling avjordbruksprodukter och stor genomfartstrafik. Detfinns också stora möjligheter att utveckla turismen.För att bättre kunna ta till vara den tillväxtmöjlig-het som finns i och med tanke på ett närma-re samarbete med bl.a. anser vi att det finns ettbehov av ett nordiskt transportstödssystem som möj-liggör integration mellan öst-västliga marknader. Iavvaktan på ett sådant nordiskt transportstödssystemanser vi att det är viktigt att det nuvarande transport-bidraget behålls. utbetalades transportbi-drag med nästan i -pengar som är mycket viktiga för vårt läns utveckling.Fru talman! I reservation nr 69 tas frågan om be-varande av nuvarande transportbidrag upp. Då dettaligger i linje med vad vi har motionerat om kommervi socialdemokrater på Värmlandsbänken vid en vo-tering att rösta för denna reservation.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag vill bara ge ett litet tips till HansStenberg och den senaste talaren. Det finns en reser-vation nr 69 som de som har synpunkter på trans-portbidraget lätt kan rösta på när det blir votering häri kammaren.Anf. 62 ():Fru talman! är, som bekant, ett länsom officiellt tillhör . Men tittar man ibackspegeln och ser hur de statliga insatserna på olikaområden har fördelats kan man konstatera att detsydligaste ständigt har varit det somhar blivit styvmoderligt behandlat.Detta kan tyckas litet underligt, med tanke på attjust under en mansålder har domine-rats av Socialdemokraterna i såväl kommuner somlandsting och länsstyrelser. Det är få län där Social-demokraterna är så starka som i . Mennär det har gällt att tillvarata länets intressen i olikasammanhang har man alltså inte lyckats så bra.Under 1990-talet har länet förlorat bägge sina sto-ra militära anläggningar, regementet I 14 i ochF 15 i . Det är två exempel på hur ett ochsamma län hårt har drabbats av beslut som har fattats iriksdag och regering.Gävleborgs län är sedan gammalt ett län som do-mineras av tung basindustri. Som vi alla vet är basin-dustriernas utveckling från arbetsplatssynpunkt intespeciellt bra. Man rationaliserar, men man får intefram nya arbetstillfällen.Vad länet behöver är ett stort antal nya små ochmedelstora företag inom olika branscher som kan gejobb till unga och kanske framför allt kvinnor.När det gäller kommunikationerna inom länet harPatrik och jag i en motion pekat på ett parviktiga åtgärder som borde komma till stånd snabbareän vad regeringen föreslår. Det gäller först E 4:an.E 4:an norr om är som vi bedömer det egent-ligen en undermålig viktig trafikled. Sträckan mellanUppsala och måste snabbare än vad rege-ringen har tänkt sig byggas om så att den fården standard som man där kan begära. Det skullebetyda mycket för vårt län, som har mycket kontaktersöderut.Inom länet har vi nu en ombyggnation mellan och , och den är efterlängtad. Mendå sparar man den sista biten från fram tillHudiksvall och tänker avbryta byggandet när mankommer till . Man skall återkomma om ytter-ligare . Detta tycker vi inte är acceptabelt. Detär orationellt, och det måste också vara fördyrande attgöra på det sättet. Den sträckan bör, tycker vi, byggasi ett sammanhang.När det gäller tågförbindelserna har vi noterat attvi skall få snabbtågsanpassad trafik . Mendet har kommit synpunkter från SJ om att man even-tuellt tänker lägga sträckan viaSundsvall. Vi kan säga att man på det viset utarmarvårt län från och upp till på järnvägs-trafik. Det anser vi är fel. Snabbtågstrafiken skall gå över den s.k. Atlantbanan. Det harvi velat ge regeringen till känna i motionen.Likaså anser vi att man snabbt bör se till att dub-belspåret på den korta biten från till Bo-mansberget söder om byggs tidigareän vad som har angivits i planerna.Slutligen, fru talman, vill jag påpeka att högskolani är oerhört viktig för regionen. Regeringen har,tycker vi, varit njugg och snål när det har gällt atttilldela högskolan nya platser. skall regeringenbereda förslaget om att ta fram 15 000 nya platsersom skall tillsättas . Vi anser att det är oerhörtviktigt att då får en större andel av deplatserna än vad man fick 1997 och 1998.Vi kan konstatera att behovet av högskoleutbild-ning i länet är större än på de flesta anda håll i landet.Vi har en liten andel högskoleutbildade. Vi har ocksåen låg övergångsfrekvens från gymnasium till högsko-la. Därför är det viktigt att det kommer platser påhögskolan i när nya platser nu skall fördelas.Fru talman! Jag har inget yrkande utöver det somPatrik har framfört, som jag ocksåställer mig bakom.Anf. 63 () replik:Fru talman! Det är lätt att instämma i allt det somRolf sade om vikten av att få en bättre in-frastruktur och förbättra utbildning och företagsklimatoch annat i . Men bekymret är att RolfDahlberg är en av många här i kammaren som talarväl, men inte kommer att rösta för allt det han talarför.Han berörde bl.a. en motion av där man just förordar att Norrastambanan skall användas, att snabbtågstrafiken skallgå där och att tågen skall stanna där. Det finns enkonkret reservation i utskottsbetänkandet - nr 20 avElver och - där det under-stryks just att det bör klarläggas att tågtrafiken mellanStockholm och skall ske längs Norra stam-banan via bl.a. och Bollnäs.När man talar varmt för detta är det rimligt attfaktiskt yrka bifall till det i utskottet och inte bara låtadet vara en läpparnas bekännelse i retoriken.Anf. 64 () replik:Fru talman! I betänkandet behandlas en oerhördmängd motionsyrkanden av olika slag. Jag kan härkonstatera att vi i den motion som jag har skrivit och som behandlas i betänkandetger regeringen till känna de synpunkter som vi harframfört. Jag utgår från att regeringen i sina övervä-ganden tar hänsyn även till de motionsyrkanden somnu mera formellt blir avslagna av kammaren, vilketpraktiskt taget alla motionsyrkanden blir. Jag hoppasatt och jag har framgång i våra ge-mensamma strävanden.Anf. 65 () replik:Fru talman! Det är klart att jag tror att signalen tillregeringen blir tydligare om var och en av oss röstarpå de förslag som vi faktiskt tycker är rimliga, som visjälva har fört fram i motioner och på andra sätt ochsom vi talar för från talarstol. Om mansäger en sak i retoriken men i praktiken röstar heltannorlunda när det kommer till avgörande i kamma-ren blir det inte riktigt trovärdigt. Därför inbjuder jagRolf och och alla andra påGävleborgsbänken att faktiskt rösta så som de sägerfrån talarstolen och på andra sätt. De kan rösta bl.a.på reservation nr 20 av och i utskottets betänkande.Anf. 66 ():Fru talman! Hela skall leva, säger riksda-gen till och från i käcka uttalanden, men verklighetentalar ett annat språk. 90-talet har inneburit kraftigaförsämringar av offentlig service och nedskärningar ioffentlig sektor. Flyttlassen är lika stora som . Bara fem län hade befolkningstillväxt 1997, ochresten går mer eller mindre kräftgång.Den kraftiga befolkningsomflyttningen gynnaregentligen ingen. Den skapar problem både hos till-växtregionerna runt våra storstäder, med ökade klas-sklyftor och en ökad segregation, och i utflyttningslä-nen, med tomma lägenheter och en ökad belastning påde skattebetalare som blir kvar för kostnader inomframför allt äldrevården. Det är ett resursslöseri medbyggda bostäder och annan infrastruktur.Trots detta är statsbidragen till kommuner ochlandsting generellt per innevånare lika för alla oavsettregionala förutsättningar. Detta måste utredas ochändras på.Nu skall komma med förslag för attvända utvecklingen - en rad förslag som vid närmarebetraktelse mest innehåller ord och mindre handling.Tillskottet av medel är marginellt, sommångmiljardbelopp i vårbudgeten utfästs för satsning-ar på motorvägsbyggen i och Göteborg.Detta rimmar illa med tankarna på att hela Sverigeskall leva.Infrastruktursatsningar som regionalpolitiskt in-strument är betydligt viktigare på annat håll för ut-vecklingen av det regionala näringslivet. I mitt län,, är det av yttersta vikt att få till dubbel-spårsutbyggnaden mellan och . Nufattas delen Älvkarleby-Bomansberget. Denna del ärgemensam för Ostkustbanan och stambanan och ska-par ett flaskhalsproblem för trafiken på dessa bådabanor.Snabbtåg, vanliga tåg och dessutom en nödvändigutbyggnad av regionaltrafiken mellan och , som de båda länen vill starta , gårinte utan denna dubbelspårsutbyggnad. Det försvårarpendlandet och gör det svårare att behålla invånare iGävleborgs län.Varför skall satsningar i och Göteborgfå företräde genom speciella överenskommelser, me-dan andra väntar och står i kö?Utbyggnaden av snabbtågsförbindelsen mellanStockholm och via och Ljusdalskall tidigareläggas. satsar 140 miljoner påanpassningen, men problemet är att SJ inte ger någrasom helst garantier för att de tänker köra på dennasträcka när den blir klar. Detta måste vara rent van-sinne. Det visar vilken dålig styrning staten har avsina affärsdrivande verk. Visserligen har SJ lönsam-hetskrav på sig, men en samordning mellan statligainvesteringar och användningen av dem måste vara ettkrav för att sådana här projekt skall få genomföras.Det måste här till garantier från regering och riksdagom att snabbtågsbanan skall trafikeras av SJ när denär utbyggd.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservatio-nerna 20 och 21 i enlighet med min motion A44.Utbildningsfrågorna är mycket viktiga för , ett av länen med låg utbildningsnivå. Storaavstånd gör att många drar sig för utbildning. Därförhar en satsning gjorts på distansutbildning, med lyckatresultat. Flera av länets kommuner finns med i nät-verket . Regeringen vill satsa ytterligare pådistansutbildning, men endast till stödområde 1 ochunder speciella förutsättningar. kan utöka antalet distansutbildningsplatser med300 , vilket nu inte kommer attske. Det är också viktigt att de medel som ställs tillförfogande för distansutbildning hamnar hos bestäl-larna i berörda kommuner. Det ger ett underifrånpers-pektiv och tillgodoser de behov som finns i regionen.Till sist, fru talman, några ord om de s.k. regionalatillväxtavtalen och kompetensråden. Regional tillväxtmåste ske med ett underifrånperspektiv som ledstjär-na. I de län som inte är försökslän måste en knytningske till kommuner och landsting i den process somlänsstyrelsen förutsätts vara samordnare för. Utanfolklig eller politisk förankring är risken stor att ge-nomförandet av tillväxtavtalen misslyckas. Man måstefå alla berörda att dra åt samma håll. Kommuner ochlandsting måste därför vara med på vagnen och del-aktiga i processen. Det kräver också att de politiskaföreträdarna har en stark ställning vid utarbetandet avtillväxtavtalen.Förslaget om kompetensråd har ett ovanifrånpers-pektiv, som bör ifrågasättas. Hur detta skall organise-ras bör i stället bestämmas regionalt.Tack, fru talman!Överläggningen var härmed avslutad.BeslutAU11 Regional tillväxt för arbete och välfärdMom. 1 (mål och riktlinjer för regionalpolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (fp)5. res. 4 (v)6. res. 5 (mp)7. res. 6 (kd)Förberedande votering 114 för res. 59 för res. 6260 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 5Förberedande votering 2:18 för res. 414 för res. 5251 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Förberedande votering 3:19 för res. 316 för res. 4248 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 4:20 för res. 221 för res. 3242 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 5:67 för res. 120 för res. 3195 avstod67 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:137 för utskottet67 för res. 178 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 sFör res. 1: 67 mAvstod: 20 c, 20 fp, 15 v, 14 mp, 9 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 7 v, 4 mp, 6 kdMom. 3 (mål och riktlinjer för den regionala närings-politiken)1. utskottet2. 7 (m, fp, kd)Votering:187 för utskottet98 för res. 764 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 20 c, 16 v, 14 mpFör res. 7: 68 m, 21 fp, 9 kdFrånvarande: 24 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 4 (regelförenkling)1. utskottet2. 8 (m, fp, kd)Votering:167 för utskottet95 för res. 822 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 16 v, 14 mpFör res. 8: 65 m, 21 fp, 9 kdAvstod: 2 m, 20 cFrånvarande: 24 s, 13 m, 7 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMarietta de () anmälde att honavsett att rösta nej men markerats ha avstått från attrösta.Mom. 7 (återförande av vinster från vattenkraftspro-duktion, m.m.)1. utskottet2. 13 (c, v)3. res. 14 (mp)Förberedande votering:36 för res. 1315 för res. 14232 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Huvudvotering:225 för utskottet36 för res. 1324 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 20 fp, 1 vFör res. 13: 1 m, 20 c, 15 vAvstod: 1 fp, 14 mp, 9 kdFrånvarande: 24 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 11 (tågförbindelsen )1. utskottet2. 20 (c, fp)Votering:226 för utskottet52 för res. 203 avstod68 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 66 m, 11 v, 11 mp, 7 kdFör res. 20: 5 s, 2 m, 20 c, 20 fp, 4 v, 1 mpAvstod: 1 s, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 24 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 7 v, 6 mp, 7 kdThomas () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha rösta ja.Mom. 12 (dubbelspår)1. utskottet2. 21 (v)Votering:257 för utskottet26 för res. 2166 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 131 s, 67 m, 19 c, 19 fp, 12 mp, 9 kdFör res. 21: 6 s, 1 c, 1 fp, 16 v, 2 mpFrånvarande: 24 s, 13 m, 7 c, 6 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 14 (vägar m.m.)1. utskottet2. 24 (c, v)3. res. 25 (fp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 24 genom acklamation.Huvudvotering:206 för utskottet37 för res. 2438 avstod68 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 61 m, 9 kdFör res. 24: 20 c, 1 fp, 16 vAvstod: 4 m, 20 fp, 14 mpFrånvarande: 25 s, 15 m, 7 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdCarl G () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 27 (kulturfrågor)1. utskottet2. 48 (mp)Votering:241 för utskottet14 för res. 4830 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 68 m, 20 c, 16 vFör res. 48: 14 mpAvstod: 21 fp, 9 kdFrånvarande: 24 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 30 (jordförvärvslagstiftning m.m.)1. utskottet2. 53 (mp)Votering:248 för utskottet14 för res. 5321 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 66 m, 21 fp, 15 v, 9 kdFör res. 53: 14 mpAvstod: 20 c, 1 vFrånvarande: 24 s, 14 m, 7 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 31 (organisatoriska förändringar i statlig verk-samhet)1. utskottet2. 54 (c, kd)3. res. 55 (fp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 54 med acklamation.Huvudvotering:220 för utskottet29 för res. 5435 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 16 vFör res. 54: 20 c, 9 kdAvstod: 21 fp, 14 mpFrånvarande: 24 s, 13 m, 7 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 34 (beslutanderätten om långsiktiga stödområ-den)1. utskottet2. 62 (c, fp, v, mp, kd)Votering:136 för utskottet148 för res. 621 avstod64 frånvarandeKammaren biföll res. 62.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 sFör res.