prot · GL0979 · 1998-03-12 00:00:00 — På långsikt är det bara på det sättet som vi klarar av de vikti-ga saker som jag tror att näringsministern och jag härär överens om.Kommer regeringen att lägga framnågot förslag som är sådant att möjligheterna inomtjänstesektorn utvecklas, t.ex. för de arbetslösa bygg-nadsarbetarna?Anf. 87 Näringsminister ():Fru talman! Jag är inte övertygad när det gällerden metod som anvisar, dvs. att mangenom sänkta skatter ökar sysselsättningen. Den me-toden prövades , med ett förfärligtresultat.För att vi skall kunna öka sysselsättningen måstevi ha ordning på statsfinanserna. Skall man sänkaskatter måste det motsvaras av lägre kostnader i stats-budgeten. Just , efter ett hårt arbete, har vi kommittill den nivå där vi uppnår balans i statsbudgeten. Närdet gäller tjänstesektorn är prioritet nr 1 att se till attvi slipper säga upp folk på våra vårdinrättningar,sjukhem, ålderdomshem och servicehus.Postterminalen i HässleholmAnf. 88 ():Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern. Det gäller postterminalen i Hässle-holm. Vi kan nu se de ekonomiska resultaten förPosten 1997. Postterminalen i visar sig hagod lönsamhet och går med överskott. En eventuellnedläggning av terminalen i skulle inne-bära en ökad miljöbelastning på redan an-strängda miljö. En utredning som gjorts pekar på atten koncentration till terminalen i skulle inne-bära ökade transporter på väg - det rör sig om ca80 per år.Mot den bakgrunden vill jag fråga: Är kommuni-kationsministern beredd att vidta åtgärder för att räd-da verksamheten vid terminalen i ?Anf. 89 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan inte här lova att räddaterminalen i utan att det först varit endiskussion i bolagets styrelse. Vi för kontinuerligt endiskussion med bolagets ledning och ordförande omden här organisationen.Ny motorväg genom SundsvallAnf. 90 ():Fru talman! Jag har en fråga angående den nyaregionalpolitiken som denna har presenterats, bl.a. iHärnösand . Vi i följermycket noga den miljöomställning som utlovats avregeringen och analyserar regeringspolitiken från denutgångspunkten. I talade man om ochutlovade en ny motorväg med en högbro rakt igenomSundsvall, tvärs över Sundsvallsfjärden som liggermitt inne i stan. Från tidigare analyser vet vi att sådantleder till en ökad trafik i området. Det leder till får tung trafik även fortsättningsvis genom delarsom är mest befolkade. Naturligtvis ökar också ut-släppen. Hur hänger detta ihop med miljöomställ-ningen?Anf. 91 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag blev litet osäker på om det är jageller näringsministern som skall svara. Det rör ju denregionalpolitiska propositionen.Vad som föreslås i den regionalpolitiskapropositionen är en uppsnabbning av planeringen vadgäller den flaskhals som kommunikationerna runt ochgenom utgör. Beträffande E 4 är detdefinitivt problem på sträckan genom . Föratt kunna ha en tidigare beredskap måste vi ha fåttfram en planering. Möjligheter för det ligger i denregionalpolitiska propositionen vad gäller dels densödra infarten, dels bron. Men det finns inga pengar . Det tycker många är beklagligt, men det finnssom sagt inga pengar för att tidigarelägga självabyggandet.Anf. 92 ():Fru talman! Det är viktigt att bygga bort flaskhal-sarna för E 4. Men här handlar det om att bygga enmotorväg inne i staden, som vi vet leder till ökadeutsläpp på grund av den ökade lokaltrafiken. Vi vetatt det på det sättet leder till ytterligare tung trafik iområdet. Det strider mot miljömålen och tanken påmiljömässig omställning.Det vore bra om kommunikationsministern klartsade att E 4 skall läggas utanför och inteinne i staden, som man nu planerar från kommunalthåll.Anf. 93 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag är väl medveten om att det harvarit delade meningar inom kommunen om hur dessaflaskhalsar skall åtgärdas och hur sträckningarna skallse ut. Den planeringsprocessen har man klarat av iSundsvalls kommun, mellan de olika prioriteringarna.De politiska partierna har haft olika uppfattningar, detär jag väl medveten om.PropositionsansamlingenAnf. 94 ():Fru talman! har regeringen överlämnatett stort antal propositioner till . Jag tror attdet är 67, motsvarande ca och 8 000 text-sidor.Jag vill fråga statsrådet om regeringenkan se att det här är ett problem ur demokratisynpunktför ? Om ni gör det, varför har ni i så fallgjort på det här sättet? Tyder inte det möjligtvis på endålig planering inom ?Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Jag väntade på frågan, så jag skrev enfusklapp i bilen. är propositionsansamling ochförsenade propositioner inget nytt för . Dethar förföljt varje talman. När jag efterträdde Inge-mund som talman 1988 sade han till mig:Du måste ryta till då och då mot ledamöterna för dendåliga närvaron i kammaren. Du måste få partiledarnaoch statsråden att litet oftare besöka plenisalen. Dumåste ta itu med regeringen om propositionsansam-ling och försenade propositioner. För övrigt måste duse bestämd, glad och trevlig ut.Den nuvarande ordningen är naturligtvis otill-fredsställande, det vill jag gärna säga. Det är inte braför regeringen, det är inte bra för . Jag somunder har suttit på båda sidor vet att arbets-bördan är och blir orimlig i en sådan situation, bådeför ledamöter och för statsråden. Vi måstediskutera hur vi skall få en bättre tingens ordning.Regeringen är beredd att för sin del föra en öppendiskussion med om detta.Anf. 96 ():Fru talman! Jag tackar för det trevliga svaret ochför insikten hos statsrådet hade tänkt ställa en följdfråga: Om nu rege-ringen får ett förnyat förtroende vid höstens val, vadtänker regeringen vidta för åtgärder så att den nyariksdagen inte hamnar i en liknande situation? Jag trorinte att det bara räcker med en dialog med ,utan här måste regeringen ta sitt ansvar.Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Men när vi diskuterar dethär kan vi inte bortse från att den nya budgetproces-sen, vars tillkomst jag har ett stort ansvar för eftersomjag då var talman, har förvärrat läget i jämförelse medhur det var under den gamla budgettiden. När vi be-handlade frågan i och sedan ikonstitutionsutskottet, där jag var ordförande, fram-höll jag faktiskt att det kommer att bli hårda vårar förriksdagens ledamöter, särskilt under ett valår, det sistaåret då den sittande regeringenvill lägga fram förslag för att så att säga få ett bravalresultat. Det är alltså som till följd avvad vi beslutade i budgetprocessen har satt slutdatu-met den 12 mars.Den nuvarande ordningen innebär att riksdageninte vill ha några propositioner som intehar med budgeten att göra, såvitt det inte särskilt haravdelats. Då skall budgeten dominera. Detta får na-turligtvis sådana konsekvenser som vi upplevt dennavår. Men det är inte tillfredsställande. Ett slutdatumblir som en magnet, precis som då man väntade före attlämna in sin deklaration. Litet av det finns i Rege-ringskansliet.Från regeringens sida är vi öppna för en ordentligdiskussion om hur vi skall möta framtiden. Vi måstekomma bort från denna ordning, både riksdag ochregering.Citytunneln i MalmöAnf. 98 ():Fru talman! beslutade riks-dagsmajoriteten att en citytunnel skulle byggas iMalmö. Från sida menade vi då och menarnu att det här är en dyr felinvestering som inte löserMalmös kommunikationsproblem. Kostnaden förtunneln sades då vara 4,9 miljarder - varden 2 miljarder.Banverket presenterade en kostnadskal-kyl på 6,1 miljarder. Det är en kostnadsökning pånärmare , som jag kanske inte är så förvånadöver med tanke på andra tunnelbyggen.Jag vill fråga kommunikationsministern: regeringen denna ytterligare kostnadsökning pånästan ? Varifrån skall pengarna tas? Mig veter-ligen är upphandlingen ännu inte gjord.Anf. 99 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är riktigt att i sitt för-slag till stomnätsplan har sagt att kostnaderna förbyggnationen på bangården tidigare varit underskat-tade. Jag har ännu inte fått något genomarbetat under-lag från så att jag kan göra någon bedöm-ning av vad som ligger i den uppskattning som gjorts.SVEDAB håller just nu tillsammans med Banverketpå att ta fram ett underlag. Vi skall analysera det. Jaghar bett både departementet och att kronaför krona analysera vad dessa kostnadsfördyringarskulle bestå av. Jag kan naturligtvis inte säga attjag kan garantera att det inte blir några kostnadsför-dyringar, men jag kan heller inte se någon anledningatt föreslå att vi skall höja taket för stomnätspla-nen.Anf. 100 ():Fru talman! Jag är tacksam för att det görs ordent-liga undersökningar. Själv har jag den uppfattningenatt det i alla fall rör sig om kostnader i den storleks-ordningen.Om och när det visar sig att den kostnadsökningenblir av, är ministern då villig att för delgedet hela och varifrån pengarna skall tas? Det är kan-ske projekt som i så fall faller undan.Anf. 101 Kommunikationsminister ():Fru talman! Om det skulle vara på det sättet är detsjälvklart att skall ta ställning till detta. Detär faktiskt som har tagit ställning till de 1,8miljarder som har i anslag för ci-tytunneln. Skall detta lämnas måste taställning till en ny summa.MAI-avtaletAnf. 102 ():Fru talman! Jag vänder mig till förhandlar just nu tillsammans medandra länder inom om . MAIbetyder Multilateral Agreement on Investment. Det ärett avtal som enligt 600 miljö-, solidaritets-, kvinno-och fackföreningar runt om i världen djupt och inten-sivt kritiserats för dess brister på sociala, miljömässi-ga och inte minst demokratiska konsekvenser. avtalet skrivas under. Jag undrar: Hur skall riks-dagen informeras, och inte bara informeras utan ocksåfå möjlighet att påverka förhandlingarna och, som jagmenar, stoppa avtalet i papperskorgen?Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Jag är ledsen, , menjag klarar inte att svara på frågan, utan ni får väntatills utrikeshandelsministern sitter på bänken härframme. Jag kan lova att framföra budskapet att dethär skall det informeras om på ett sådant sätt att riks-dagens ledamöter får tillfälle att reagera. Men jag villinte ge något svar eftersom jag inte behärskar ämnet.Anf. 104 TALMANNEN:Jag vill informera om att det har väckts ett antalinterpellationer i frågan.Anf. 105 ():Fru talman! riksdagsgrupp har begärten aktuell debatt om . Vi anser att det äroerhört viktigt ur inte minst demokratisk synpunkt.Men det handlar också om att skall kunnamotionera och påverka innan avtalet sluts , förafram åsikter till regeringen om vad man anser att viskall förhandla om, vilka reservationer vi skall läggaoch - vilket är min åsikt - se till att avtalet inte drivsigenom.Jag tyckte att inte bara utrikeshandelsministernskulle ha en åsikt om detta utan också statsrådet som har det övergripande ansvaret, inte minstför svenska folkets demokratiska rätt att ta del avavtalet, informeras om det och också påverka det.Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! Enligt talmannens påpekande kommerAnnika att få rika tillfällen att delta i inter-pellationsdebatter. En dröm som vi statsråd ofta har äratt det inte bara är interpellanten som man får tillfälleatt utbyta tankar med utan att det är flera av riksda-gens ledamöter som deltar. Dessa debatter kommer attföras.Jag lovar att jag skall försöka att lära mig en delav ämnet. Jag får luta mig mot utrikeshandelsminis-tern för att få en ökad kunskap. Men jag vill inte svarapå frågan.Anf. 107 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i dagens frågestundsom därmed är avslutad.Jag tackar regeringens ledamöter för er medverkanhär i dag.9 § Svar på interpellation 1997/98:171 ommorkulljaktenAnf. 108 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att förbjuda sommarjakten på morkulla, hurregeringen avser att agera gentemot kommissionenoch vilka svar kommissionen har fått på sina frågorom morkulljakten samt på vilket sätt EU:s fågeldirek-tiv kommer att implementeras i den svenska lagstift-ningen vad avser de andra artiklar där fårkritik.Före år 1995 startade jakten på morkulla månda-gen och pågick till inorra och till i övriga delarav landet. startar jakten den 21 au-gusti.Genom en ändring i jaktförordningen gälleremellertid för att en försöksverk-samhet med begränsad sommarjakt på morkulla till-låts. Dragande hane av morkulla får nämligen jagas ihela landet fr.o.m. måndagen efter midsommardagent.o.m. Jakten får ske enbart som passkyttemed hagelgevär. Den som jagar med stöd av bestäm-melsen är skyldig att lämna de uppgifter om jaktensom föreskriver. Avsikten medändringen är att den traditionsrika sommarjakten påmorkulla skall kunna bedrivas även i fortsättningenoch i enlighet med fågeldirektivets bestämmelser.Regeringen har vidare beslutat att en särskild arbets-grupp med företrädare för departementet, myndighe-ter och organisationer skall följa och utvärdera för-söksverksamheten.Naturskyddsföreningen, ornitologiska fö-rening och Världsnaturfonden anmälde i juli 1997klagomål till kommissionen på beslutet om en begrän-sad sommarjakt på morkulla. Med anledning av kla-gomålen framförde kommissionen i brev i november1997 önskemål om information om jakten. Dennainformation lämnades , vareftersaken diskuterades vid det paketmöte som ägde rumden 16 och . Svaret i brevet den 20januari innebär i korthet att genom begräns-ningarna i jakten och skyldigheten att lämna uppgifterom antalet skjutna morkullhannar uppfyller fågeldi-rektivets bestämmelser.Vid paketmötet diskutera-des bl.a. klagomålen mot om morkulljakt ochdet svenska svaret från . Vid mötetutlovade viss ytterligare komplettering avsvaret.Det beslut som regeringen fattat innebär att för-söksjakten på morkulla fortsätter även . Fören sommarjakt därefter krävs ett nytt regeringsbeslut.Regeringen har självfallet inte för avsikt att bryta motfågeldirektivet vare sig när det gäller jakt på morkullaeller i något annat avseende. Om arbetsgruppensutvärdering eller kommissionens undersökning skullevisa att fågeldirektivets bestämmelser inte är uppfyll-da avser regeringen självfallet inte att tillåta någonsommarjakt på morkulla efter år 1998.Gudrun interpellation berör också Sve-riges genomförande i övrigt av bestämmelserna ifågeldirektivet. Kommissionen har i detta samman-hang ställt ett antal frågor till , vilka behand-lades under paketmötet. På några punkter skall Sveri-ge återkomma med skriftlig komplettering av demuntliga svar som lämnades. Kompletteringen inne-bär att en förklaring kommer att ges av hur EG-reglerna i fågeldirektivet genomförts i den svenskalagstiftningen. Dessutom bereds inomRegeringskansliet en ny förordning om handel medskyddade arter. Den behövs bl.a. med hänsyn tillfågeldirektivet.Anf. 109 ():Fru talman! Den här frågan är inte ny. Jag har förtflera debatter om morkulljakten här i kammaren, enjakt som djupt upprör många av oss naturintresserade.Bakgrunden är att regeringen återigentillät jakt på morkullor under häckningstid trots att dethade varit förbjudet . Den tidigare jord-bruksministern förbjöd sådan jakt 1995.Nu är frågan aktuell igen, eftersom kommissionenhar begärt en del svar från regeringen - svar somlämnar en hel del övrigt att önska. Jag har några frå-gor som jag skulle vilja ha kompletterande svar på.Annika säger att detta är en traditionelljakt. Då frågar man sig: Hur kan någonting vara tra-ditionellt som varierat så mycket över åren som vår-och sommarjakten har gjort? och fram till1973 ansåg att det inte var seriöst och etisktförsvarbart att bedriva jakt på morkulla under häck-ningstid. Då var det alltså inte traditionell jakt. Underåren har det varierat enormt mycket. har mor-kulljakten bedrivits och ibland på sommaren.Det som diskuteras är sommarjakt. Morkullanhäckar under den tiden. Det är därför som det överhuvud taget går att jaga morkulla, för att hannarnasträcker fortfarande.Jag vill då fråga: Är detta traditionell jakt? Eller ärdet som det står i svaret att jakten har förändrats? Ochvad innebär försöksjakt? Jag har svårt att se hur detkan vara försöksjakt när man står och skjuter mor-kullhannar som sträcker över skogen och inte villnågot hellre än att bli sedda? Det är precis så somjakten bedrevs . Det är mycket märkligt att upp-täcka att det finns olika benämningar på jakten.Jag vill också fråga: Vilka problem anser AnnikaÅhnberg att man löser med jakten? I direktivets arti-kel 9 står det att medlemsstaterna får, om det intefinns någon annan lämplig lösning, medge undantagfrån bestämmelserna i artiklarna 5 och 8 av följandeanledningar: hänsyn till människors hälsa och säker-het, hänsyn till flygsäkerheten, för att förhindra all-varlig skada på gröda, boskap, skog, fiske och vatten,för att skydda fauna och flora.Kommissionen frågar också mycket riktigt: Varföranser sig att behöva jakt, om det inte finnsnågon annan lösning? Det som man inte frågar, vilketman borde ha frågat, är: Vilket problem skall jaktenlösa? Jag skulle gärna vilja höra vilket problem somjordbruksministern anser att vi har med morkullan ochsom inte kan lösas på annat sätt än genom jakt.Jag är också mycket förvånad över de uppgiftersom lämnas i svaret om statistiken. Från Jägareför-bundet, som tar fram statistik, säger man att statistikeninte är riktigt tillförlitlig. I statistiken för jaktåret1996/97, som har presenterats, skriver man att manförsöker att förbättra statistiken. Man skriver också:Vi har gjort en kraft-full satsning för att förbättra statistiken. Det finns nuen avskjutningsstatistik som baserar sig på rapporterfrån av jaktmarksarealen. somsommarjakten har bedrivits har det skjutits ca 30 000morkullor. har siffran varit uppe i 40 000.Vissa jägare säger att man säkert har skjutit 50 000morkullor.När man frågar hur stor populationen är får manmycket svävande svar. I regeringens svar står det attdet finns mellan 200 000 och 600 000 individer. Detär ett enormt spann. Om det finns 200 000 individerkanske hälften av dessa är . Om man skjuter50 000 av dessa skjuter man alltså bort hälften av allamorkullhannar . Kan man kalla det för enliten jakt?Jag skulle också vilja höra på vilket sätt mankommer att kontrollera den här jakten. Vad som ocksåkrävs i direktivet är att man vid den här typen av jaktskall veta hur stor populationen är och att man skalltitta på hur mycket avskjutning man kan tillåta. Finnsdet några begräsningar i försöksjakten? Det finns enmängd frågor som behöver besvaras.Anf. 110 ():Fru talman! Jag hade egentligen inte tänkt att läg-ga mig i den här debatten. Men ibland när man läsersvaren på interpellationer blir man minst sagt häpen,och det här är ett exempel på den typen av svar.Jag är inte emot jakt i alla former och har inte såstora invändningar mot att man jagar, men som ornito-log måste jag ändå reagera när jagser hur förutsättningarna förändras för jakt på en fågelsom morkulla.Vi blev ju av med sommarjakten på morkulla. Detvar ju någonting som applåderades av ornitologer ochi naturkretsar. får vi tillbaka den under beteck-ningen försökjakt. Det är ett av de begrepp som jagreagerar över i interpellationssvaret. Vad är det dåman försöker att åstadkomma? Man kan läsa sig tillatt avsikten med ändringen i försöksverksamhetenmed begränsad sommarjakt på morkulla är att manskall se på vilket sätt man kan fortsätta jakten. Detandas ju en inställning att det är viktigt att man fårfortsätta med jakten.Jordbruksministern använder här uttrycket tradi-tionsrik sommarjakt. Då blir jag oerhört bekymrad.Detta indikerar på något sätt att det skulle finnas enrikedom och ett värde i att döda fåglar i häckningstid.Jag har väldigt svårt att förlika mig med den sortensinställning.Det är viktigt att vi får klart för oss om försöksjak-ten är till för att utöka eller att avveckla jakten påsommaren. Om man nu är osäker på vad jakten får föreffekter, vore det då inte rimligare att tillämpa någonform av försiktighetsprincip som utvär-deringen pågår? I stället väljer regeringen att tillåtajakten, om än i en något mer begränsad form. Det ärinte någon rimlig hållning att göra det. Jag skulle viljaveta hur jordbruksministern försvarar inställningen skall tillåta försöksjakten i stället för att avvaktamed en förändring.Jag skulle också vilja höra hur jordbruksministernser på detta med traditioner. Vad är det för traditionervi vill bevara egentligen? Det finns ju massor av tra-ditioner i det här landet som vi inte till något pris villbevara. Det finns massor av traditioner som vi harövergett. T.ex. hade vi en traditionatt kvinnor inte fick rösta osv. Det finns en massasådana exempel. kan jordbruksministern natur-ligtvis invända att det inte går att göra sådana attjämförelser, att det är fullständigt hårresande att göradet. Självfallet håller jag med om det, men jag gör detför att fokusera på begreppet traditionsrikt och att detskulle vara någon sorts värde i att bevara den härtypen av tradition. Det måste väl ändå vara rimligt , när man fattar sådana här beslut, tänker efter omdetta är en rimlig tradition som är värd att bevara. Ärden så viktig och har det värde och den rikedom måste tillåta försöksjakt för att utvärdera omjakten strider mot direktiven eller på något sätt skadarartens fortlevnad. Det måste vara rimligare att använ-da försiktighetsprincipen. Därför skulle jag vilja vetahur jordbruksministern ser på värdet av försöksverk-samheten med morkulljakt i förhållande till hur den-na tradition skall värderas i framtiden.Anf. 111 Jordbruksminister ():Fru talman! Såvitt jag vet finns det inte någotstarkt önskemål i vårt land om att man skall upphävarösträtten för vare sig män eller kvinnor. Det kan välkanske illustrera en skillnad gentemot det som vi nuhar att diskutera, nämligen sommarjakten på morkul-la.Det är sant att det fanns en kritik av etiskt art motjakten när den bedrevs. Men det är ju också sant attdet fanns en mycket starkt kritik när den avskaffadesfrån dem som var intresserade och som utövade dennatraditionsrika jakt, dvs. jägarna.Jag tycker inte att det finns någon självklarhet ivems önskemål som är mer värda. Huruvida det skallfinnas en jakt på morkulla avgörs förstås utifrån si-tuationen för arten, om jakten skulle innebära ett hotmot arten eller inte. Våra erfarenheter av den tidigaresommarjakten var faktiskt att den inte innebar ettsådant hot mot arten. Det är också skälet till att vi villpröva om det är förenligt med fågelskyddsdirektivetatt fortsatt bedriva en sådan här jakt.Jag har inte sagt att vi skall gå tillbaka till detgamla rakt av, utan vi har gett jakten vissa begräns-ningar. Den genomförs nu under försök. Sedan får viutvärdera resultatet.Att detta är en traditionell jakt tror jag inte att detfinns någon anledning att ifrågasätta. Jag skulle förmin del vilja anföra som bärandevittnesmål på den sidan som försvarar den som entraditionsrik jakt, därför att han skrev om sommarjak-ten redan i , som utkom . Det äringen tvekan om att den har funnits länge och att denhar betytt mycket för många människor, om man intetycker att jakt i sig är fel eller att den inte borde före-komma. Jag tycker att jakt har ett berättigande. Det ären sysselsättning som har följt människan sedan ur-minnes tider. Det är andra saker som måste avgöra näroch hur man skall tillåta jakt. En viktig sådan aspektär hotet mot den jagade arten i fråga.Det är min uppfattning så här långt att vi tidigareinte har haft några erfarenheter av att denna jakt harhotat populationen. Men låt oss med förnyad upp-märksamhet följa frågorna, och låt oss se om det ärförenligt med fågelskyddsdirektivet att bedriva dennabegränsade sommarjakt.Det problem som man avser att lösa är helt enkeltdet mycket starka önskemålet från människor att ävenfortsättningsvis kunna bedriva den här jakten. Jag kaninte se att det är något fel i att försöka tillgodose detönskemålet, om det bara är förenligt med vår önskanatt också bevara biologisk mångfald och skydda arten.Av det skälet har vi nu en försöksverksamhet sompåbörjades och avslutas . När den äröver får vi utvärdera den. Såvitt vi inte kan dra slut-satsen att den har skapat några problem och såvitt intekommissionen eller lägger hinder ivägen, ser jag inte någonting annat än att man skallkunna fortsätta att bedriva jakten.Anf. 112 ():Fru talman!