prot · GL0976 · 1998-03-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:76Fredagen den 6 marsKl. 9.00 - 9.36Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Svar på interpellation 1997/98:193 om stu-diestödssystemetAnf. 1 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag harför avsikt att omgående agera för att studerande iSverige får ett studiestödssystem som är förutsägbart,leder till ökad studiemotivation och högre kvalitet istudieresultaten.Sverige har ett bra och generöst studiemedelssys-tem. Det är också överblickbart. Som jag vid ett fler-tal tillfällen framhållit pågår arbetetmed en studiestödsproposition utifrån de förslag somStudiestödsutredningen lämnat. En av grundtankarna iutredningens förslag är att studiestödssystemet skallvara sammanhållet och enhetligt. Utredningen föreslåräven höjda bidragsnivåer i kombination med ett nyttåterbetalningssystem. Regeringen ämnar överlämnapropositionen i sådan tid att reformen skall kunnagenomföras under år 2000.För återbetalning av studielån gäller samma prin-ciper oavsett inkomstkälla. Återbetalning skall görasmed högst av bruttoinkomsten. Jag beklagar atten del personer som erhållit särskilda utbildningsbi-drag ej tagit reda på hur det förhåller sig med detta.Jag vill meddela att jag uppdragit åt f.d.generaldirektör att se över och resurser. Hon överlämnade en del-rapport , och utifrån denna kommer ome-delbara åtgärder att vidtas för att förbättra CSN:sservice.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret. Jag anser dock att hans svar ger uttryck för enhelt motsatt uppfattning mot min interpellation.Min uppfattning speglar vad studerande, vuxen-studerande och CSN:s tjänstemän har för uppfattning.På CSN - vars synpunkter jag tagit del av dels viapressen, dels vid direkta samtal - säger man att be-kymret är att vi har så många olika typer av stöd. Detär väldigt svårt med alla regler. Jag tror också attinformationen ibland kan förvirra mer än den förkla-rar. Man tycker vidare att det är splittrat och detalj-reglerat. Också i sin egen författningssamling har manbestämmelser som är för otydliga och för besvärligaatt handlägga, och man håller nu på att se över detta.Särskilt besvärlig är den studiestödstyp som ärbunden till a-kassenivå, vilken alla de som går kun-skapslyftet nu har. Det gäller det särskilda utbild-ningsbidraget. Det är nämligen inte självklart vilkentyp av studielån som i förhållande till a-kassenivå gerdet bästa utslaget för den enskilde studeranden. Dethär är krångligt och besvärligt. Man har på CSN lovatatt komma med bättre information. Det lovade manredan i januari. Men jag har varit och hämtat infor-mation som gäller just det särskilda utbildningsbidra-get, och där finns inte en rad om att det är meningenatt man skall betala tillbaka pengar när man uppbärdet här bidraget efter det att man haft annantyp av studiestöd. För väldigt många av dessa stude-rande hade det varit bättre att ta t.ex. svuxa. Då hademan kunnat fortsätta sina studier.I är det ungefär 10 000 per-soner som har fått besked om att de måste göra åter-betalningar på studielån. Där finns många ensamstå-ende som har försörjningsplikt och som har tving-ats att avbryta sina studier. Det handlar om dem somhar gått in i men inte börjat studera nu.Man har redan tidigare tagit det här steget för attförsöka förbättra sin situation, försöka kvalificera sigtill ett jobb. Sedan ser man som enmöjlighet att förbättra den väldigt dåliga ekonomiman har.Jag har träffat många kvinnor som kunnat berättaom hur eländigt de har det och om att det först ochfrämst är barnen som kommer i kläm och far illa närman har så här dålig ekonomi. De kan jämföra sig iskolan med andra barn från familjer med annan eko-nomi. Det är tragiska interiörer man får ta del av. Ochnu tvingas alltså mamman att sluta med sina studier,avbryta dem. Men hon har kvar skulderna, har kvarkostnaden för studielitteraturen och känner sig överhuvud taget allmänt misslyckad. Det ger inte kvalitettill denna studerande. Det ger inte motivation att fort-sätta studierna.Anf. 3 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag betvivlar inte per-sonliga engagemang i frågan. Men jag måste ändåpåminna om vad själva harsagt när det gäller studiemedelsfrågorna.För det första vill avveckla studie-medelssystemet som det nu är och ersätta det medbanklån utan några som helst trygghetsgarantier ellerannat - ett helt vanligt banklån garanterat av staten.Det innebär klara försämringar för de studerande. Ochdet är i själva verket syftet. Det har framgått då erledande ideolog på området, , sagt attsyftet är att försämra för den studerande i förhoppningatt det skall driva fram större löneklyftor i Sverige.För det andra har yrkat på en minsk-ning av CSN:s budgetanslag med 30 miljoner kronor.Detta är mycket för en liten myndighet som CSN, somverkligen kämpar oerhört kraftfullt för att klara sinastora uppgifter. Vi anser tvärtom att CSN måste fåstörre ekonomiska resurser för att klara sina storaåtaganden.För det tredje har här i gåttemot en stor del av satsningen på . Detgår ju inte att här tala i vackra ord om hur synd det ärom människor som kommer in i närman själv här i har röstat för en begräns-ning av . De pengar som skulle gå tillatt utbilda människor som inte hade gymnasie- elleryrkesutbildning vill ju lägga på forsk-ning.Jag vill påminna om detta, för det ger ändå en li-ten relief åt det som nu säger.Vad beträffar den speciella situation som EvaBjörne tar upp är det ju på det sättet att utbildningsbi-draget egentligen är att likställa med a-kassa. Detinnehåller inget lån. Det är en väldigt förmånlig studi-efinansiering. Det är precis som a-kassa. Också närman har a-kassa måste man göra återbetalning omman har tidigare studielån. Så är det. Det här är attjämställa med a-kassa. Precis samma villkor gäller.Det är en helt annan sak om man har studielån.Om man har studielån är det ju inte meningsfullt skall betala tillbaka på andra studielån.Men det här är inte ett studielån. Det här är jämförbartmed a-kassa.Jag beklagar som sagt att individer inte har fåttkunskap om detta. Det är mycket möjligt att man kankritisera CSN för att man inte har gett tillräcklig in-formation om detta. Men så är det, och så har det varithela tiden: A-kassa och motsvarande innebär att manockså man uppbär det måste betalatillbaka på tidigare lån.Likväl behöver vi ett mer enhetligt studiesocialtsystem. Det är helt rätt. Jag är glad över att anser det. Dock måste jag åter påminna om attmoderaternas representant i den studiesociala utred-ningen, återigen , motsatte sig detförslag till ett enhetligt studiesocialt system som den-na utrednings majoritet lade fram och som innebarhögre bidrag och en annan konstruktion på lånen. Hanvill inte ha högre bidrag. Jag förmodar att han taladeför i det avseendet.Men visst behövs det ett mer enhetligt system föratt främja alla typer av studerande, vuxenstuderandelika väl som studenter. Det blir naturligtvis ocksålättare att administrera.Anf. 4 ():Fru talman! Det är rätt att har varitförespråkare för ett nytt studiestödssystem. Den in-ställningen delar jag också. Studielånen är livs-tidslån. Man beräknar att de studerande skall hålla påända fram till pensionen med att avbetala studielånen.Det är ett orimligt system att ha det på det sättet.Det som är situationen för studielånen är attCSN har en helt orimlig arbetsbörda. I och med kun-skapslyftet har man fått hand om ytterligare 100 000personer med studielån. Man har 1,2 miljoner männi-skor som har studieskuld. Man har 800 000-900 000personer som i det aktuella läget studerar med studi-elån och studiebidrag av olika slag.Det gläder mig att ministern säger att man måstegöra någonting åt det här. Det är ett akut behov av gör någonting. Såvitt jag har förstått skall skyndsamt lägga fram förslag. Jag harinte sett det delbetänkande som kom , mensåvitt jag har förstått menar hon att CSN har atthandlägga en härva av stöd och att man måste förenk-la både stödformerna och CSN:s författningssamling.Men det som jag upplever som akut nu är att demänniskor som har kommit in i , somhar satsat på den här studieformen, som har skaffat sigskulder och som på grund av den här härvan av studi-estöd och den enorma arbetsbelastning som ligger påCSN, så att man där inte har klarat uppgiften att in-formera på rätt sätt, har hamnat i en personlig myckettragisk situation, där man har ökande skulder, avbrut-na studier och brustna illusioner om en bra framtid.Anf. 5 Utbildningsminister ():Fru talman! Som jag sade får man inga ökadeskulder genom att ha utbildningsbidrag, för det inne-håller inga lån. Det är det som är fördelen med ut-bildningsbidrag i förhållande till svuxa, som innehål-ler lån.Sedan får jag säga att jag håller med om att CSNhar en stor och mycket tung arbetsbörda. Det behövsen del rationaliseringar och kanske en effektiviseringav myndigheten, men det behövs uppenbarligen ocksåmer resurser. Det är alldeles uppenbart. Det var huvudförslag. Men går juemot det. Redan i nuvarande system går man emot attCSN får nya resurser. Inte nog med det, man villminska resurserna med 30 miljoner. Det representerarganska många anställda, kan jag upplysa om. Inteskulle det bli bättre genom att man minskar resurser-na.Beträffande lånebördan måste man först ochfrämst ha klart för sig att de flesta inte har en studie-medelsskuld som räcker hela livet. De flesta har enstudieskuld som ligger och denbetalas av under deras aktiva tid.Orsaken till att det tar är ju att det i syste-met är inbyggt en trygghetsgaranti, nämligen att manvarje år inte skall behöva betala av sinbruttoinkomst. Det är ju en fördel för den enskilde,för det innebär att om man har låga inkomster i börjanav sitt yrkesaktiva liv skall man inte tyngas ned avmycket stora studieskulder. Det är klart att man fårbetala tillbaka snabbare om man vill. Men detta sys-tem är en fördel för den enskilde som har en låg in-komst. Det är själva idén med systemet. Och det ärden idén som vill avskaffa, just den idén.Likaså vill man avskaffa den möjlighet som förnärvarande finns för dem som trots allt inte har betalattillbaka sina studieskulder, nämligen avskrivning vidpensioneringen. Man vill ersätta studielånen medvanliga banklån. Det vet vi ju hur banklån fungerar.Där ges ingen nåd. Det skall betalas precis i enlighetmed den individuella uppgörelsen med banken.Allt detta går ju ut på, det står uttryckligen inte ba-ra i motion, utan i motioner som ärundertecknade av den moderata partiledaren , även om han kanske inte kommer ihåg det, skall göra det dyrare för den enskilde att studeraför att det skall driva fram större löneklyftor.Jag tycker att det för det första är en mycket cy-nisk politik. För det andra är den orealistisk. För dettredje innebär den helt säkert att ungdomar somkommer från hem där man inte naturligt är intresseradav studier kommer att dra sig för att bedriva högsko-lestudier. Det systemet är socialt oacceptabelt ochkommer att leda till att färre går vidare till högskolan.Nå, jag anser att vi måste få ett mer sammanhålletoch enhetligt studiesocialt system. Det var ocksåinnebörden av betänkande.Det innebar ju att man skulle öka bidragsdelen i sys-temet - kanske , är den - ochi andra ändan göra lånesystemet litet tuffare, dvs. haen snabbare återbetalningstakt. Men det skulle kom-penseras genom att själva låneskulden blev lägregenom att bidraget blev högre. Det var idén. Det gickmoderaterna emot. Man ville inte ha högre bidrag.Man säger att bidragstänkandet försvårar för indivi-den. Jag kan inte förstå det.Anf. 6 ():Fru talman! Oavsett vad vi moderater anser kom-mer nu mer pengar att tillföras CSN på grund av denarbetssituation som har uppstått genom den konstruk-tion som studielånet nu har. Såvitt jag har förstått harman redan med departementets goda minne börjatanställa personer som skall klara av att handläggaärenden på CSN så att de studerande skall få sinabesked och få veta att de över huvud taget har ettstudielån.Som studielånet nu är konstruerat har jag ocksåförstått att staten in kommer attbli tvungen att på de här studielånen avskriva en väl-digt stor summa pengar som man aldrig har möjlighetatt få tillbaka. har regeln varit attnär man har betalat har man fått en del av skuldenavskriven. Då har staten fått in väldigt mycket pengaroch det har visat sig väldigt bra.Men dagens situation är att man måste göra detlättare att söka studiestöd. Som det är blir det enstörre social segregering till högskolestudier därför attdet är de som har de ekonomiska möjligheterna att fåhjälp av föräldrar och anhöriga att klara av de svåraavbetalningarna som kan kliva in i det här. Det gällerspeciellt bland dem som är vuxna, bland dem som harvarit arbetslösa . De klarar inte det härsystemet över huvud taget i dag.Anf. 7 Utbildningsminister ():Fru talman! Det kunskapslyft som regeringen harinfört, emot tankar och idéer, innebärhelt nya chanser för människor att studera genom attde också får en mycket förmånlig studiefinansiering,utan lån, nämligen utbildningsbidrag. Moderaternahar inte vågat gå helt emot på den punkten men manstod för en krympning med ungefär 1 miljard kronor.Det representerar ganska mycket folk. Det är nog litetmagstarkt att här bekymra sig över hur det går förmänniskor som kommer in i detta kunskapslyft, förom hade fått bestämma hade inte såmånga människor kommit in i det över huvud taget.Det är det första.Det andra är att vi behöver ett enhetligt studieso-cialt system. Men om det skall vara socialt riktigtutformat kräver det också ett högre bidrag, och detgår ju emot. Man vill inte ha det. Mansäger att bidragstänkandet på något sätt gör att indivi-derna inte blir intresserade av sin utbildning. Det ärhelt fel. Det är tvärtom en förutsättning för att ung-domar som kommer från studieovana hem skall bliintresserade av högskolan.Nu finns det en stark våg av många som går tillhögskolan. Vi kan se det tydligt. Det förutsätter ensocialt ansvarsfull politik när det gäller det studieso-ciala systemet. Det innebär i sin tur att vi måste avvisaModeraternas förslag om att överföra detta till ban-kerna.Eva sade sist en riktig sak, nämligen attoavsett vad tycker kommer CSN att fåförstärkningar som skall underlätta verksamheten. Detär helt rätt. Det visar också att det är viktigt att Mode-raterna även fortsättningsvis befinner sig i minoritet.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1997/98:196 omtjänstebilsbeskattningenAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig dels omregeringen avser att tillsätta en utredning eller påannat sätt utvärdera den tjänstebilsbeskattning sominfördes , dels om regeringen avser attgenomföra förändringar innebärande en miljödiffe-rentiering av förmånsbilsbeskattningen.Frågorna är ställda mot bakgrund av att det före-kommer uppgifter om att de dieseldrivna bilarnasandel av tjänstebilsmarknaden ökat ochatt detta skulle bero på att den nya tjänstebilsbeskatt-ningen gynnar dieselbilar.Den värderingsmodell som gällt det senaste åretför beskattning av bilförmån innebär att förmånsvär-det bestäms efter en schablon utan hänsyn till drivme-del. Bilförmånsvärdet beräknas utifrån ett fast belopp,ett ränterelaterat belopp och ett prisrelaterat belopp.Det fasta beloppet är knutet till basbeloppet medan deränterelaterade respektive prisrelaterade beloppen ärberoende av bilens pris. Om det i bilförmånen ingårfritt drivmedel skall den förmånen värderas till mark-nadsvärdet multiplicerat med 1,2.Den som själv betalar för drivmedlet till sin för-månsbil har rätt att göra avdrag för kostnaderna fördrivmedel när bilen används för resor i tjänsten ellerför resor mellan bostaden och arbetsplatsen. Avdragetär schablonmässigt bestämt till per mil för kost-naden för dieselolja och till per mil för annatdrivmedel, dvs. främst bensin.Den nya beskattningsmodellen för förmånsbilarmed separat värdering av drivmedlet har som inrikt-ning att ge tjänstebilsinnehavaren ett incitament attköra mindre privat. Meningen med bestämmelserna ärdäremot inte att gynna dieseldrivna bilar framförbensindrivna.I och med att avdragsbeloppen för kostnader fördrivmedel är schablonmässigt bestämda medför pris-förändringar på diesel respektive bensin också en vissskatteeffekt. Det gäller framför allt när bilförmånsin-nehavaren kör mycket i tjänsten eller när han eller honhar stora avdrag för resor mellan bostaden och ar-betsplatsen. Större prissänkningar på drivmedel kandå leda till en något gynnsammare skattemässig be-handling än avsett medan motsatsen inträffar vidprisökningar. På samma sätt kan förändringar ibränsleförbrukningen för olika bilmodeller få olikaskatteeffekter. Reglernas utformning gynnar enbränslesnålare bil, vilket också är avsikten. Det bördock framhållas att dessa beskrivna skatteeffekter ärsmå i jämförelse med den totala kostnaden för bilen,både för arbetsgivaren och innehavaren av förmånsbi-len. Eventuella förändringar i dieselbilarnas andel avförmånsbilsmarknaden torde väsentligen ha sin orsaki bilarnas totalekonomi i jämförelse med andra bilarsnarare än i de marginella och oförutsebara skatteef-fekter som reglerna om beskattning av bilförmån kanmedföra.Sedan den nya beskattningsmodellen för för-månsbilar började tillämpas har priset på dieseloljasjunkit medan priset på bensin ökat något. Det harockså introducerats nya motorer i dieselbilar som harlägre bränsleförbrukning än vad som varvanligt för motsvarande modeller. sker en kontinuerlig uppföljning av bilför-månsbeskattningen. Skulle det visa sig att nuvarandeavdragsbelopp för drivmedel medför att det uppkom-mer en bestående skattefördel av betydelse för endieseldriven förmånsbil i jämförelse med en motsva-rande bensindriven bil kan det bli aktuellt att anpassaavdragsbeloppen till de i så fall ändrade förhållande-na.Avslutningsvis kan jag säga att det inte är aktuelltatt införa en differentierad förmånsbeskattning avbilar med hänsyn till deras effekt på miljön. Sådanaåtgärder bör enligt min bestämda mening riktas motfordonsparken i sin helhet och inte vidtas inom ramenför förmånsbeskattningen.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tackar naturligtvis för svaret, ochjag tackar av flera skäl. Jag skulle egentligen ha fåttsvaret , men på grund av att jag kom itidstrångmål blev det en ändring som kammarkanslietoch statsrådet medverkade till. Det tackar jag alldelessärskilt för.Jag tackar för svaret som gav mycket nyttig ochanvändbar information till mig. Det finns några mo-ment där jag har frågor kvar eller där vi inte riktigtdelar samma uppfattning.Jag har funderat över varför förskjutningen harkommit att äga rum så att det verkar bli fler dieselbi-lar. Fenomenet tycks vara att när kilometerskattentogs bort och fordonsskatten betalades av arbetsgiva-ren blev fordonsskatten inte så hög som den egentli-gen behövde vara för att få en stabil kostnadssituationmellan bilar som drivs med olika drivmedel. Denborde ha blivit fem, den blev fyra gånger. Det haruppstått en lucka, och dessutom betalar inte den somkör bilen. Det verkar som om det är en förskjutningtill förmån för dieselbilarna.En annan förklaring till att dieselbilarna ökar iantal är följande. Visserligen är avdragen relateradetill bränslekostnaderna så att de stämmer mellan die-sel och bensin. Dieselbilarna drar mindre bränsle. Detpåverkar situationen för den enskilde.Kunde statsrådet kommentera mina funderingar?Stämmer inte resonemanget? Om det gör det, bordeman väl ändå se på om uppgifterna stämmer att die-selbilarna ökar i antal. Min andra fråga till statsrådet iinterpellationen är om det inte kan vara skäl att seöver detta litet noggrannare. säger statsrådet attdet sker en kontinuerlig uppföljning inom Regerings-kansliet. Det må väl vara. Det är så pass många frågorsom börjar klumpa ihop sig efter den genomfördaförändringen av fordonsbeskattningen. Man bordeskaffa sig en riktig kartbild med hjälp av en utvärde-ring. Är det inte läge att göra detta?Jag tycker att statsrådet missade tyngden i etttredje moment. Om dieselbilarna ökar i andel avtjänstebilarna, är det inte en isolerad företeelse somhänger samman med "bara" tjänstebilsflottan. De försöver till den totala fordonsparken. Dessa bilar domi-nerar andrahandsmarknaden.Jag har respekt för att statsrådet säger att omskatten skall få en miljöinriktning skall inte baratjänstebilsbeskattningen påverkas. Det är i och för sigriktigt resonerat sett totalt för fordonsbeskattningen.Men om just den delen av den totala fordonsparkenblir vägledande för hela systemet, och miljö- hälsoef-fekterna av dieselbilarna är sådana att de bör minskasi antal, bör inte den hanteringen påverkas för att styraden totala vagnparken?Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar mycket av . Om vi har en beskattningssituation avdieselfordon jämfört med bensindrivna fordon somsammantaget stimulerar en ökad användning av die-sel, är det naturligtvis en faktor som måste in i rege-ringens arbete vid jämförelse av fordons-, bensin- ochdieselskatter. Det är en riktig utgångspunkt.Poängen i svaret är att det inte är framför allt för-månsbilsbeskattningen som kan styra detta. Jag troratt vi befinner oss nära varandra där. Då måste vi sepå en sammantagen bild av beskattningen. Det gällerfordonsskatter, det gäller bensin- och dieselskatteroch om det i tjänstebilsbeskattningen finns oriktigaavdrag.Tiden har varit för kort sedan den nya tjänstebils-beskattningen infördes för att göra några stora för-ändringar. Prisförändringar på marknaden på dieseloch bensin ger små effekter via förmånsskattesyste-met.Det nya förmånsskattesystemet för tjänstebilar harju införts framför allt av miljöskäl. Det gamla syste-met gav ganska konstiga incitament. Det var en över-beskattning av tjänstebilar generellt sett. Skulle mansom privatperson få det lönsamt med sin tjänstebil varman tvungen att köra mycket privat. Den situationenhar vi kommit ifrån. Men när vi bryter ut drivmedel-skostnaden ur förmånsskattesystemet och man självfår betala för det, eller betala förmånsskatt om ar-betsgivaren betalar det åt en, blir det naturligtvisschablonbelopp. De schablonbeloppen kan vi intejustera för tätt, utan vi måste vara säkra på att det harskett en väsentlig förändring i relativpriser som ärbestående. Vi följer självfallet den utvecklingen noga,och vi kommer att föreslå förändringar när vi finnerdet påkallat.När det gäller bredare fråga, omdieselfordon generellt sett är gynnade av skattesyste-met , är det en fråga som vi ser över i . Där tar vi in frågor kring for-donsskatten och skall också ta in frågor om relatio-nerna mellan diesel- och bensinbeskattningen. Samti-digt ser vi över hela energiskattesystemet, och ävendär kommer självfallet den här typen av frågeställ-ningar in. Det arbetet kommer att pågå fram till hös-ten. Jag tror att det kommer att finnas anledning attföreslå förändringar både på fordonsskattesidan och irelationerna mellan bensin- och dieselskatter, om detgår att visa att vi har den typen av situation, som Len-nart argumenterar för, att vi i har enviss stimulans av dieselfordon.Anf. 11 ():Fru talman! Det är uppenbart att vi ser rätt likartatpå frågan, så det är egentligen inte mycket att argu-mentera kring. Jag tar det ändå som att statsrådethåller med om att det finns effekter av den förändradetjänstebilsbeskattningen som man möjligen inte räk-nade med, som börjar komma nu när det harrullat ett tag. Det är då bra att skatteministern säger attdet också, givet att man kan verifiera förändringarsom man egentligen inte vill ha, kan bli aktuellt attändra avdragskostnader eller andra delar i det härsystemet. Det är glädjande.Den andra delen gällde om detta sker genom ettfortlöpande arbete i eller i form aven regelrätt utredning. Jag är tilltalad av utredningar,med den öppenhet som de kan medföra och den kon-tinuerliga informationsspridning som kan ske kringförändringen. Men andra arbetssätt kan möjligenockså vara rimliga.Det viktiga är att en förändring kommer till ståndsnabbt, om det nu sker en sådan förändring som jagpekade på i interpellationen.