prot · GL0985 · 1998-03-24 00:00:00 — Vår målsättning är att i första hand hjälpadem som finns hos arbetsförmedlingen eller hos AMI.Däremot kan man säga att om de som intestår till arbetsmarknadens förfogande, alltså inte ärinskrivna på arbetsförmedlingen eller , ser att detgår litet bättre för den grupp som är inskriven kom-mer de att strömma ut. Så fungerar det också i denvanliga arbetsmarknaden för icke handikappade. Detbehövs ett antal tusen nya jobb för den gruppen, detär helt klart.Jag tycker inte heller att det är en riktigt rimligjämförelse att säga att de arbetshandikappade trots allthar uppgått till ett visst antal. De har inte blivit fyragånger fler, som de arbetslösa har blivit, och man kandärför inte jämföra med fyra gånger fler i åtgärder.Jag tycker att den jämförelsen haltar litet grand.Jag blev vidare litet förvånad när tala-de om de personer som slutar. I egen studieom , Merkostnader, en första analys, står detfaktiskt på s. 4 att uppsägning eller permittering ejtillämpas. har inte sedan starten sagt uppeller permitterat anställda med arbetshandikapp pågrund av arbetsbrist orsakad av konjunktur eller avandra marknadsskäl.Men jag vet också att man nu , om detinte händer någonting, åtminstone säger att mantvingas att göra detta. Jag tar den oron på största all-var, och det är därför som jag nu här kan säga att viunder 1998 skall garantera att det inte blir uppsäg-ningar. Hur det sedan blir får denhär analysen visa.Anf. 75 BO ():Herr talman! Jag tror att Kävlingeexemplet speg-lar oron ute i . Man har klarat precisdet som statsrådet läste upp, men om man inte görnågonting , tror jag att det är dags föruppsägningar för att man skall klara måletunder 1999. Jag tror att det är väldigt viktigt att får ett besked i frågan om att det här verkligenkan vara sant. Jag hoppas att det inte är sant, utan jaghoppas att man kan ge det besked som stats-rådet uttalat och som förs till protokollet, att strä-van är att vidmakthålla antalet anställda. Det är oer-hört viktigt - inte så mycket för som för dearbetshandikappade. Det är de som är de viktiga.De anställda i har alltså inte slutat utanfått sluta. Det handlar alltså, som jag ser det, om upp-sägningar. Jag är, utan att ha något belägg för det, liteträdd för att det här är början på den oro som känns iföretaget. Jag hoppas att det är fel, men jag är liteträdd för detta.Statsrådet säger att de flesta av de 170 000 intesöker jobb, och det är naturligtvis riktigt. Känner manatt det inte lönar sig, går man naturligtvis inte tillarbetsförmedlingen. Men om man skulle öppna slus-sarna för de här människorna, är jag helt säker på attdet hos dem finns massor av arbetsförmåga som vi inte använder men som skulle kunna användasvettigt utan att det kostar samhället speciellt mycketpengar utan, som jag sade tidigare, tvärtom med vinst.Jag är säker på att det är bättre att satsa i Samhalloch på lönebidrag än på passiva åtgärder. Det ärklassisk politik från vårt partis sida. Jag är ocksåsäker på att det är ett dåligt sätt att spara, om statsrå-det fortsätter att spara på . Jag tror att samhäl-let förlorar på det. Jag hoppas och tror, även om intestatsrådet kan säga det, att vi åtminstone till storadelar är överens.Anf. 76 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Ja vi är överens om att prioritera denhär gruppen. Den är kanske tillsammans med deutomnordiska medborgarna den allra svagaste grup-pen på arbetsmarknaden. Det vore dålig socialdemo-kratisk politik att inte säga det liksom att inte handladärefter. Jag kan också säga att vi förutom de insatsersom vi faktiskt kommer att göra för - jag harnu inte kunnat nämna alla här - har aviserat en ny lagom diskriminering av funktionshindrade på arbets-platserna. Det är också ett steg i rätt riktning.Jag har, som vet, en sakkunnig hosmig, , som har till uppgift att särskiltlyfta fram, prioritera och beakta den här gruppenliksom också att driva på det politiska arbetet för den.Efter mig på föredragningslistan kommer social-försäkringsminister . Vi ägnarganska mycket tid åt att se hur systemen bättre skallkunna anpassas till varandra, så att det inte är så attden som behöver och mina olikasystem skall behöva springa runt mellan dem. Visätter människan i centrum, och det handlar då oftaom den gruppen. Myndigheterna och de andra syste-men får då organisera sig så att det blir det bästa möj-liga för individen.Med det här vill jag säga att det pågår en hel delarbete som kanske inte alltid syns utåt men som jaghoppas och tror på litet sikt ändå skall ge resultat.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1997/98:214 omunderhållsstödetAnf. 77 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om re-geringen avser att komma med förslag till ändringarsom gör att återbetalningsbeloppet kan bestämmasutifrån en mer aktuell inkomst. har vida-re frågat om regeringen avser att komma med förslagtill administrativa förändringar på de punkter somRiksförsäkringsverket anser är möjliga samtnär regeringen kommer att göra en total översyn avunderhållsstödet.Jag vill börja med att besvara frågan om en över-syn av underhållsstödet. I regleringsbrevet för gav regeringen iuppdrag att utvärdera effekter och resultat av det nyaunderhållsstödssystemet. Den rapport som SiggeGodin hänvisar till och den tidigare avlämnade rap-porten, som behandlade själva genomförandet avreformen, ingår i denna översyn. En tredje och slutligrapport kommer att överlämnas till regeringen i slutetav denna månad.I den avlämnade rapporten konstaterarverket att enligt dess uppfattning har de nya reglernapåtagliga fördelar jämfört med reglerna om bidrags-förskott. gör också bedömning-en att det nya systemet har varit i gång föratt det redan nu skall föreslå några genomgripandeförändringar av regelverket. Verket framhåller ocksåatt IT-resurserna till stora delar är intecknade för attklara sekelskiftesproblematiken samt för att byggaupp ett nytt pensionssystem.I rapporten lämnas dock vissa förslag till rege-ländringar som bedöms kunna genomföras. De inne-bär inga eller begränsade förändringar i ADB-systemet. Verket lämnar också några förslag till för-ändrade regler där ikraftträdandet bör anpassas till attADB-systemen har omarbetats. Vidare pekar på några områden som enligt dessuppfattning behöver belysas ytterligare. Exempelhärpå är grundavdragets storlek och reglerna för un-derhållsstöd när barn bor växelvis hos båda föräldrar-na.Socialdepartementet kommer att sändaut den aktuella rapporten på remiss för att i sedvanligordning inhämta synpunkter från berörda myndigheteroch organisationer. Om det visar sig lämpligt kommeräven den rapport som lämnas att re-missbehandlas.Under våren kommer en särskild arbetsgrupp in-om att bereda Riksförsäkringsver-kets rapporter. Arbetsgruppen kommer också att be-reda socialförsäkringsutskottets uttalande att rege-ringen bör återkomma till med förslag tilljämkningsregler vid fastställande av återbetalnings-skyldigheten. Arbetsgruppen kommer också att prövaom andra förslag till regeländringar skall arbetasfram.När det gäller fråga om huruvida re-geringen avser att återkomma med förslag som gör attåterbetalningsskyldigheten kan bestämmas utifrån enmer aktuell inkomst vill jag först påminna om deresonemang som fördes i propositionen om under-hållsstöd. Där sägs bl.a. att reglerna för återbetal-ningsskyldighet bör vara förutsebara och enkla och attunderlaget för procentberäkningen bör vara lätt att fåfram och att kontrollera.Att regeringen valde att utgå från den senaste tax-eringen när återbetalningsskyldigheten skall bestäm-mas berodde med andra ord inte på någon slump utanföregicks av noggranna överväganden av olika alter-nativ. Genom att utgå ifrån taxerad inkomst behöverförsäkringskassan inte invänta uppgifter från denunderhållsskyldige om en uppskattad inkomst. Denbehöver inte heller stämmas av efteråt mot fastställdtaxerad inkomst för att se om beloppet var det korrek-ta. De återbetalningsskyldiga riskerar inte heller attefter upptäcka att de bedömt inkomsten till ettför lågt belopp och därefter tvingas betala ytterligarepengar till staten med återbetalningsbelop-pet för det innevarande året.För de allra flesta är inkomsten ungefär densammasom eller kanske något högre. För attunderlätta för de återbetalningsskyldiga som i vissasituationer, t.ex. vid arbetslöshet, kan ha svårt attbetala det fastställda återbetalningsbeloppet infördesdärför möjligheten att helt eller delvis få anstånd medbetalningen.Anf. 78 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Dethär är ingen ny fråga. Vi brukar diskutera den en gångi kvartalet, och vi lär få fortsätta med det.Utformningen av det nya underhållsstödet har vi-sat sig, enligt vad jag anser, ha mycket allvarligabrister som vi från sida pekade på närregeringen lade fram sitt förslag. Detta konstaterandeinnebär inte att vi slår oss för bröstet och säger: Vadvar det vi sade? Vi vill i stället föra en debatt och endialog om hur man på bästa sätt kan avhjälpa de allravärsta bristerna i det här systemet.Herr talman! Tyvärr ger statsrådet inte på någonpunkt några signaler om hur de här eventuella för-ändringarna skall kunna ske. Det har gått drygt ettår sedan underhållsstödet infördes. Som statsrådetskriver i sitt svar har rapportkommit, och en annan som offentliggörs . Denhar kommenterats i medierna . Jag har inte kun-nat ta del av den, men den finns. Eftersom jag inte harrapporten i min hand - mitt utskott har den - utgår jagfrån att det som står i medierna är korrekt. Därstår att de nya reglerna inte ger någon besparing. Detär ganska allvarligt med tanke på den diskussion vihade när systemet sattes i sjön. Det kostar staten likamycket som det gamla systemet. Då måste man ställasig frågan: Är inte det här ett bättre underhållsstöd ändet tidigare? Det finns naturligtvis en del fördelarmed det, men då borde vi göra någonting åt nackde-larna så att det går att hantera det på ett bättre sätt.I en rapport från en Göteborgskassa sägs att hela90 % av dem som sökte anstånd har fått det beviljat.Av dessa är kvinnor, vilket aldrig tidigarekommit fram i debatten. av dem som ansökerom anstånd har en inkomst som understiger 150 000kr . av de sökande är arbetslösa, och 93 %av dessa beviljades anstånd. Enligt medierna i dagsäger att 41 000 personer ärnoterade hos kronofogdarna. var siffran 23 000.Det bör man kanske fundera över. Vid samtal medkronofogdarna uppges att de fall där sökande liggerunder existensminimum åtgärdas inte. De ligger sompassiva ärenden, och där får de ligga . Däref-ter avskrivs de. När jag frågar kronofogdarna i dagsäger de att man kan uppskatta att avärendena är sådana som man inte kommer att göranågonting åt eller där man i mycket liten utsträckningkan dra in pengar till de avbetalningar som bordegöras.Är statsrådet medveten om att de människor somär föremål för betalningsanmärkningar, som det heter,inte kan låna pengar i en bank, de kan inte köpa någotpå avbetalning osv. Skall det pågå om de intefår bättre ekonomiska möjligheter? Det finns enmängd sådana problem. Det går ut över barnens bästanär föräldrarna inte kan klara ut de här frågorna ochnär vi har ett system som inte gör det bättre utan sna-rare sämre för dem som är arbetslösa och har dåligekonomi.Jag vill fråga: Vad blir nästa steg? När kan rege-ringen komma med några ändringsförslag för att rådabot på de värsta bristerna? I många frågor faller sys-temet samman. Det var det som varnadeför. Därför måste vi få något svar på hur vi skall han-tera detta.Anf. 79 ():Herr talman! var också kritiskt närförslaget lades fram. Det är vi fortfarande.Det är ingenting nytt här, inte några nya förslag,såvitt jag kan se. Vad tjänar ett land på att ha i övrigtskötsamma människor hos kronofogden? Underhålls-stödet skulle vara bättre för barnen. Det skulle få bådaföräldrarna att känna sig delaktiga i sina barns fostranoch ta ett delat ansvar. Det här förslaget har inte inne-burit några besparingar alls men satt åt en hel delföräldrar, mest pappor.Miljöpartiet yrkade i sin motion på propositionenpå ett grundavdrag på och ett resestöd på100 miljoner. Men det löser inte alla problem. Menvad är det för mening att en förälder med inkomsterunder socialbidragsnormen skall betala för sitt barnoch begära socialbidrag för sin egen försörjning?Vi har i ett enigt socialförsäkringsutskott begärtkonsekvensbeskrivningar innan nya beslut fattas. Dethar ännu inte blivit fallet. Då genomförsen sådan här reform. Det har inte gett förväntaderesultat heller. Har något bättreförslag än i svaret på interpellationen: Vad göra? Dethär genomfördes ju i besparingssyfte, men besparing-arna uteblev. Det genomfördes för barnens skull, mendet blev så att deras ena förälder ej har råd att träffadem. Är det inte en mänsklig rättighet att barnet skallha kontakt med båda sina föräldrar? Är det inte delatansvar när även en fattig pappa vill och har tid att tadel i barnets eller barnens uppväxt? Det är delat an-svar även om man inte ger pengar.Efter kronofogdens ingripande blir dessa männi-skor ofta fast i en ännu sämre ekonomisk situation,och inte alltför sällan orkar de inte heller träffa sinabarn. Skuldfällan har slagit igen över dem. Det härvar väl inte meningen?Anf. 80 ():Herr talman! Statsrådet , in-terpellanten och meddebattören! Jag såg att man iinterpellationen lyfter upp huruvida nuvarande be-stämmelser och framför allt konsekvenserna av be-stämmelserna rimmar med . Detinspirerade mig till att ta upp den här frågan ur enannan vinkel.I dag är det så att om en förälder har vårdnaden avett barn skall den andra föräldern betala ett av försäk-ringskassan fastställt underhållsbidrag. Det vet vi.Men det finns speciella fall, t.ex. en 16-årig tjej somjag har stött på. Hon far illa i sitt hem och omhänder-togs för en tillfällig placering i familjehem. Föräldrar-na var skilda , och tjejen hade inte haftnågon kontakt med fadern . Förövrigt var hon socialt väl anpassad. Det var ingenproblemtjej.Då av olika anledningar inte lyck-ades finna en långsiktig lösning på problemet ordnadeskolkuratorn det så att tjejen fick inackorderings-tillägg för att kunna bo i ett inackorderingsrum undergymnasietiden. Hennes försörjning skulle båda föräld-rarna stå för via underhållsbidrag. Till detta komstudiebidraget. Hon var ambitiös och arbetade dess-utom extra så fort hon hade möjligheter till detta. Mendet tog inte förrän den ena föräldern börjademissköta utbetalningarna. Trots påstötningar kompengarna mer och mer sporadiskt för att uteblihelt. Som förklaring angav föräldrarna att det beroddepå att de inte kunde betala. Flickan vände sig i förstahand till för att få hjälp. Men därkunde man endast hjälpa till om det var till en vård-nadshavare som utbetalningarna uteblev, inte till ettbarn. Hon sökte därför hjälp hos sominte heller hade någon hjälp ett erbjuda. Detta mask-rosbarn har klarat sig trots dessa dåliga förutsättning-ar.Jag tycker inte att det är rimligt att regelverket är utformat så att ungdomar kan falla mellanstolarna på det här viset. Det borde kunna vara möj-ligt att även ungdomar som av speciella orsakertvingas ha ett eget boende i slutet av sin barn- ochungdom också skulle kunna få tillgodogöra sig under-hållsbidraget. Jag tycker inte att nuvarande situationär rimlig. Jag tror att även om de här barnen inte ärmånga är varje individ viktig. Jag tror att sådana härungar blir fler och fler.Jag skulle vilja få reda på om de här fallen kom-mer med i den planerade översikten och översynen.Anf. 81 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig börja med frå-ga för den var väldigt speciell. Det är så att under-hållsstödet går till vårdnadshavaren och skall gå tillsamma adress som det barn det gäller bor under. Vi ärmedvetna om den här problematiken. Jag kan inte ge några besked om vad vi skall göra åt det här,men våra jurister håller på att titta på detta. Det här ärett speciellt fall. Det är mitt svar till har försökt att svara på frågor iinterpellationssvaret. Jag tycker att de frågor somställdes i debatten är väl besvarade. Men låt mig göradet hela ännu litet tydligare. Vi har debatterat dennafråga . Detta är en reform som har arbetatsfram . Flera regeringar har tittat på hurman skulle kunna förändra stödet till barn med särle-vande föräldrar. har vi ett nytt system med debarnsjukdomar som nya system har. måsteett nytt system få sätta sig. Man kan inte förvänta sigatt få slutliga resultat snabbt. Det kommer att ta tid.Nu har utvärderat frågan,och vi är på väg att få den tredje rapporten. Jag harprecis som inte läst den . Rapportenskall överlämnas till depar-tementet.Precis som jag säger i svaret kommer vi att titta påförslagen, men vi kommer också att sända dem påremiss. Vi tycker att det är viktigt att få in synpunkterpå dessa tankar och på möjligheterna att hitta lösning-ar - om vi nu finner det rimligt - på en del av dessapunkter.Det kommer också att tillsättas en arbetsgrupp in-om som skall se på den grundläg-gande kalkylen i systemet. Vi har ett överskridandeför 1997 och ett prognostiserat överskridande för1998. Vi vill gärna undersöka detta mera i detalj föratt bättre förstå varför det är ett underskott. Nära80 % av det debiterade underlaget får vi in . Denstora förändringen är ju att många fler tar ansvar försina barns ekonomiska situation. Med det gamla sys-temet var det som inte betalade någonting alls.Nu har den siffran gått ned till 17 %.Sammantaget är det nya systemet 500 miljo-ner kronor billigare än det gamla systemet. Det berordels på att det är fler som betalar, dels på att det skeren årlig omprövning, vilket man inte alls hade i detgamla systemet. Det är alltså viktigt att få sagt attdagens system är billigare.Vi vill framför allt åstadkomma ett förändrat syn-sätt med denna reform, ett synsätt som innebär att deti första hand är föräldrarna som är ansvariga för sinabarns försörjning.Anf. 82 ():Herr talman! Javisst skall föräldrar ta ekonomisktansvar för sina barn. Det är alldeles korrekt. Jag delarockså uppfattningen om förändrat synsätt. Men omman inte ändrar de avarter som finns i systemet blir jusynsättet hos väldigt många att de inte finner dettarimligt. De klarar inte av att betala, och det är inte tillbarnens bästa att det ständigt är tjafs mellan föräld-rarna. Det är sammanlagt 334 000 barn som får un-derhållsstöd. Av föräldrarna är 41 000registrerade hos kronofogden. Vi kan inte låta dettarulla på så här. Det är detta som är problemet.Vi kände till barnsjukdomarna från början. hardet gått ett drygt år, och pekar iett antal punkter på vad man kan göra. Då tyckerstatsrådet att ärendet skall remitteras. vet mycket väl vad som behöver görasoch vad som kan göras.Det rör sig om ett antal försäkringskassor. Jaghänvisade till Göteborgskassan i mitt tidigare inlägg.Jag har här ett yttrande från Stockholmskassan. Det ärdär som de flesta av dessa människor finns. Stock-holmskassan pekar på ett antal brister. Om den under-hållsskyldige blir arbetslös eller studerar måste haneller hon söka anstånd. Det vore bättre att räkna framåterbetalningsbeloppet på en mer aktuell inkomst.Stockholmskassan pekar också på att återbetal-ningsskyldigheten inträder redan vid i års-inkomst. Om man inte kan betala blir det alltså en storskuld med ränta på ränta, och det löser inga problem.Vidare säger man att systemet är orättvist. Boföräl-dern kan ha väldigt goda inkomster, men skall ändåuppbära helt underhållsstöd.Indrivning sker . Enligtvissa kassor sker detta med automatik. De kan integöra någonting. Mitt i behandlingen av ett ärende kandet ha överförts till kronofogdemyndigheten. Är detrimligt att ha det på det sättet?Det är skilsmässobarnen som är förlorarna. Snartskall behandla detta med umgängesresor.Medan föräldrarna diskuterar vem som skall betaladem säger regeringen att man skall dela på dessakostnader. Skall man inte en gång för alla fatta beslu-ten på ett och samma ställe? Barnen upplever att detär de som är skuld till att föräldrarna träter om peng-arna. Den underhållsskyldige pappan eller mammankan inte träffa sina barn, eftersom det inte finns peng-ar till resorna. Då skall statsrådet skicka ut saker ochting på remiss! Gör de ändringar som har pekat på och som är rimliga och kon-sekventa och som dessutom leder till litet bättre för-hållanden i stället för att skjuta frågan framför er!Hur blir det med de krav som socialförsäkringsut-skottet har ställt? Kommer det något förslag i vårbud-geten om hur de frågorna skall lösas? Eller skall ock-så dessa remissbehandlas och skickas landet runt,trots att ett enigt utskott har sagt att man inte accepte-rar att det fortsätter på det här sättet? Det finns ingapolitiska kontroverser i utskottet om detta. Vi ser baraatt problemen måste rättas till. Hur blir det, statsrå-det?Anf. 83 ():Herr talman! Jag fick kanske inte svar på alla minafrågor. Bl.a. undrade jag hur det ser ut för de föräldrarsom inte längre orkar träffa sina barn när de har fåtten så dålig ekonomi till stor del på grund av under-hållsstödet. Det är kanske den allra viktigaste frågan.Hur skall man lossa dessa föräldrar ur skuldfällan?Anf. 84 ():Herr talman! Också jag tycker att detär rimligt att barnen prioriteras på ett tydligare sätt avföräldrarna när det gäller ekonomin. har mankanske använt sina pengar på ett sätt som inte i förstahand har kommit barnen till del. Jag delar grundsynenoch tycker att den förändring som har skett på det härområdet är bra.Men det är inte lätt att vara politiker när man sittermitt emot en kille som har svårt att betala underhålls-stöd. Jag hade en frånskild pappa hemma vid mittköksbord, och vi satt och gick igenom hans ekonomioch räkningar. Jag hade inget bra råd att ge till ho-nom. Hur han än vände och vred på situationen hadehan inte pengar till att betala underhållet. Han hade attvälja mellan att betala underhållsbidrag eller att betaladen skuld för bostaden som hade blivit kvar efterskilsmässan. Skulden hade alltså inte uppkommitgenom spekulation utan det var en skuld som man kanfå när ett äktenskap har gått i kras och bostaden harsålts med förlust.Det är inte så lätt att resonera med enskilda män-niskor för att hitta en bra lösning, även om man tyckeratt beslutet i huvudsak var bra.Jag vill avsluta med att tacka för att den fråga somjag tog upp om det enskilda fallet kommer med iutredningen. Då hoppas jag bara att man hittar enlösning på dessa ungdomars problem.Anf. 85 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill något kommentera frågan omhur stor skuld som man kan skaffa sig. upp ett exempel med en underhållsskyldig som lågpå den lägsta inkomstnivån, . Den storaskulden skulle då bli 1 200 kr.En person som skall betala maximalt belopp förett barn men inte klarar av det hamnar påungefär . Om vi jämför det med andra skul-der som människor har kan vi få ett annat perspektivpå detta att vara i skuld till sitt barn, som ändå måstevara det högst prioriterade man har.Vilka summor är det vi talar om? Ja, en personmed en månadsinkomst på som har tre barn,varav man är underhållsskyldig för ett, betalar 400 kri månaden. Resterande, , får man viaförsäkringskassan och skattebetalarna. Vi måste alltsåha litet perspektiv på de belopp vi talar om.Sigge Godin ger sken av att vilja se på den härfrågan med mer generösa glasögon än regeringen. Jagskulle då gärna vilja veta hur stor generositeten ärfrån och sida. Jag har tittatpå den motion som ni väckte , och där vill nispara 300 miljoner till i förhållande till regeringensbudgeterade belopp för underhållsstödet. Jag är själv-fallet oerhört intresserad av att få veta hur det skall gåtill. Om vi skall räkna med samma överskridande1998 som vi hade 1997, handlar det alltså om ungefär1 miljard som skall tas hem. Är det då de underhålls-skyldiga som skall betala mer, eller är det vårdnads-havarna som skall få mindre? Hur skall det gå till?1 miljard är mycket pengar.Jag skulle gärna vilja ha ett svar på den frågan,eftersom får det att låta som om Folk-partiet på något sätt är mera generöst än regeringen iden här frågan.Anf. 86 ():Herr talman! Statsrådet talar inte om annat än denbesparing som pekas ut och säger inte någonting omhur det hela skall gå till.