prot · GL09115 · 1998-05-29 00:00:00 — Jag vill börja med att instämma i re-servation nr 6 när det gäller det pedagogiska ansvaretför den pedagogiskt utbildade personalen, som är ettväldigt viktigt krav för att kvaliteten på förskolornaskall kunna höjas.Jag tänkte dock ägna mig åt att tala om den reser-vation som från och jaggemensamt har avgett. Den handlar om att man skallvidta åtgärder för att få fler män yrkesverksamma iförskolan.I går eftermiddag hade vi en mycket engageraddebatt om regeringens förslag när det gäller kvinno-frid. Jag är inte säker på att det var någon mera här änjag som deltog i den debatten. Det var en väldigtengagerad och bra debatt. Det enda som man kanbeklaga är att den behövdes över huvud taget.Det är ju fruktansvärt att kvinnor i i dagskall behöva gå omkring och vara rädda att utsättasför både våld och kränkande attityder. är vitillbaka i den grå vardagen. Då är dessa frågor intelika engagerande.I vardagsverkligheten i våra skolor möter framförallt flickor men också kvinnliga lärare indirekt ochdirekt en kränkande behandling och ett kränkandespråkbruk som jag tror att de flesta av oss som harskoltiden bakom oss har väldigt svårt att förstå, om viinte får höra våra egna barn berätta.Jag har förstått att detta inte alls gäller baravärstingskolor eller värstingklasser utan att det här ärden vanliga vardagen i de flesta av skolorna. Det ärskrämmande för att det har en nedbrytande effekt påmånga av dem som går i skolan, framför allt på flick-or. Det innebär ett vanställande av de attityder somskapas och främjas i skolan.Det som också skrämmer mig är att detta har enväldigt avtrubbande effekt. Mina egna tonårsdöttrar -12 och - beskriver det här som att det är sådantsom händer . De menar säkert inte så illa.Mycket sällan orkar, vill eller kan lärarna ta itu meddet här. Jag kan tänka mig att det kan vara särskiltsvårt och jobbigt för de kvinnliga lärarna som ju utgörmajoriteten, och en mycket stor majoritet ju lägre nedman kommer i åldrarna.I vår motion pekar och jag på attdet inte är de starka och trygga pojkarna som ägnarsig åt detta. Det är framför allt svaga, otrygga ochosäkra pojkar som ägnar sig åt denna kränkande be-handling.Nå, vad säger då utskottet? Ja, man hänvisar tillatt man i ett tidigare betänkande under den här perio-den har behandlat liknande frågor - betänkande nr 15- som att få fler män att arbeta inom barnomsorgen.Utskottet avstyrker med samma motiveringar de nuaktuella yrkandena.Vad sade man då i utbildningsutskottets betänkan-de nr 15? Jo, där hänvisade man till olika betänkan-den från Barnomsorg- och skolakommittén. Utskottetkonstaterar: Båda ärendena bereds för närvarandeinom , och mot bakgrund av det somredovisats nu avstyrks motionsyrkandena.Nu har vi propositionen här. Utskottet avstyrkersamma yrkanden med hänvisning till att man hävdadeförra gången att ärendet var under beredning. Jag harsvårt att uppleva detta som ett engagerat intresse frånutbildningsutskottet för dessa frågor.I någon rad hänvisar man till som har fått i uppdrag av regeringen atttitta på vad man kan göra för att få flermän att söka sig till förskolan. Men det är ju nu sommånga män som har sökt sig till förskolan lämnar den.De finns inte kvar. De är inte aktuella när det gälleratt verka för att fler män skall söka sig till skolan ochförskolan . Jag är övertygad om att detkommer att visa sig vara svårare att nyrekrytera mänän att behålla dem som en gång faktiskt medvetet harvalt att söka sig till förskolan.Skolministern, statsrådet , har mycketvällovligt tidigare - - tillsatt en snabbutred-ning mot bakgrund av de fruktansvärda händelserna iKarlstad för att se vad man kan göra för att förhindraatt direkt olämpliga människor - kanske främstolämpliga män - söker sig till förskolan. Men jagtycker att det är minst lika viktigt att vidtaåtgärder för att se till att de många män som av olikaskäl drar sig för att fortsätta i förskolan kan känna attde är välkomna och att det finns anledning för dem attvara kvar.Som jag ser det är det nu det behövs krafttag. Jagtycker ändå att det skulle vara att visa en viss respektför den debatt som vi förde i gåratt utbildningsutskottet tog de här frågorna på litetstörre allvar.Jag yrkar således bifall till reservation 9 undermom. 25.I detta anförande instämde ochGunnar (båda mp).Anf. 173 ():Fru talman! Att erövra omvärlden. Att erövra omvärlden. Att erövra om världen. Ja, hur vi än läser defyra orden ger det olika tolkningar i sammanhanget.Men alla är lika viktiga till innebörden. Att få erövraomvärlden är något som vi önskar alla våra barn.Nyfikenhet, äventyrslust och prova-på-anda känne-tecknar barns önskan att få erövra världen och göraden till sin.Barn behöver hjälp och stöd i sina erövringssträ-vanden såväl inom förskoleverksamheten som i hem-met. Det är därför mycket glädjande att vi nu inför enläroplan i förskolan som skall ange förskolans värde-grund och uppdrag samt mål och riktlinjer.Det är också mycket glädjande att regeringen fö-reslår att läroplanen vänder sig till alla som arbetar iförskolan samt till arbetslaget, och inte bara till allasom arbetar i förskolan och förskollärarna, som varBarnomsorg- och skolakommitténs förslag.Vad som på detta sätt lyfts fram i regeringens pro-position är just barnens behov av omsorg och barn-skötarnas omsorgspedagogiska kompetens. I försko-lan arbetar barnskötare, förskollärare ochibland också fritidspedagoger tillsammans. Underårens lopp har yrkesidentiteterna utvecklats i samver-kan. Tillsammans har personalen utvecklat förskole-pedagogiken.Detta med att grupperna har olika kompetens ärockså viktigt när man ser till vidareutbildningen iframtiden. Det är inte längre självklart att förskollä-rarutbildningen är den väg som barnskötarna vill gånär de vill öka på sin utbildning. Många har uttrycktatt de inte vill byta yrke för att få vidareutbildning. Devill ha det i sitt nuvarande yrke. Det håller därförockså på att byggas upp en ny högskoleutbildningsom grundar sig på det som är barnskötarnas särskildakompetens - omsorgspedagogiken.Med hänvisning till det som jag har sagt känns detnaturligt att läroplanen riktar sig till hela arbetslagetoch inte bara till en yrkeskategori. Men det känns likaangeläget att så många barn som möjligt får del avden nya läroplanen. Jag tycker därför att det är ange-läget att även familjedaghemmen skall omfattas avläroplanen som en förordning.Alla familjer kan inte välja omsorgsform. De somarbetar på obekväma tider eller som bor ensligt haroftast inte tillgång till förskolor. Därför är det viktigtatt de olika verksamhetsformerna till innehållet blirjämförbara. Att familjedaghemmets verksamhet be-drivs i dagbarnvårdarens egna hem behöver inte bety-da att verksamheten inte kan regleras, kontrolleraseller utvärderas.Verksamheten i många familjehem är redan i dagreglerad av kommunernas egna barnomsorgsplanereller program. På flera platser har man infört metoderså att familjedaghemmens verksamhet både kontrolle-ras och utvärderas.Om det finns juridiska betänkligheter rörandedetta hoppas jag att vi i den föreslagna utredningenom en översyn av skollagstiftningen tar upp ävendetta ämne, så att de båda verksamhetsformerna,förskola och familjedaghem, ges samma status.Fru talman! Jag har inget yrkande utan en vädjan.Det är att man i översynen av skollagstiftningen ocksåser över huruvida familjedaghemsverksamheten skallkunna regleras av läroplanen på samma sätt som för-skolan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Vissa FoU-frågor m.m.FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1997/98:UbU17Vissa FoU-frågor m.m. (prop. 1997/98:114)Anf. 174 (m):Fru talman! skall i det här ärendet taställning till två konkreta förslag. Det ena rör medelför inrättandet av en kommitté för forsknings- ochutvecklingsinsatser i . Det andragäller medel för ett tekniskt forskningsinstitut i Göte-borg.Därtill finns det i propositionen en del s.k. be-dömningar och kommentarer från regeringen. Jagavstår inledningsvis från att kommentera dem medhänvisning till kammarens arbetsbelastning. Av denmoderata motionen framgår emellertid att vi har vissasynpunkter och invändningar också i de frågorna.När det gäller samarbetet i rå-der bred enighet om de möjligheter som ligger i detta.Problemet med regeringens förslag är att med jästen efter degen. Regeringen föreslårnämligen pengar för tillskapande av en kommitté somskall syssla med sådant som redan pågår.Redan 1997 gick elva universitet och högskolorsamman i ett samarbete som kallas Öresundsuniversi-tetet. Det här nätverket omfattar de berörda universi-teten och högskolorna i regionen utom några danskakonstnärliga akademier. Samarbetet sker på parternasinitiativ och villkor. Det växer, om man får säga så,underifrån.Vi moderater ser mycket positivt på det här sam-arbetet. Vi tycker att det är rimligt att man stöder dessutveckling. Jag tror att det är betydelsefullt för regio-nen och att det är betydelsefullt för forskning ochutveckling generellt - både när det gäller vårt landoch andra länder.Men den här socialdemokratiska regeringen kan juinte låta bli att på traditionellt vis komma med förslagom en politiskt formaliserad kommitté med tillhöran-de byråkrati i form av ett eget sekretariat. Vi modera-ter ifrågasätter faktiskt om det är kommunalpolitikeroch representanter för arbetsmarknadens parter i nå-gon form av kommitté som bäst kan fatta beslut somför verksamheten framåt.Vi tror mer på det här . Vitror på det frivilliga samarbete som har växt fram. Vimenar att det är det som skall stödjas, inte kvävaseller hamna i konkurrens med en sådan här politiseradkommitté. Det är bakgrunden till vår reservation i dendelen.Vi moderater följer också upp vårt tidigare ställ-ningstagande när det gäller medel till ett teknisktinstitut i , som skall drivas genom att manbildar ett helägt, statligt aktiebolag. Det här är enfråga som var uppe , men regeringen kom-mer nu med en konkretisering.Syftet med det tekniska institutet sägs vara attskapa förutsättningar för ett nära och förtroendefulltsamarbete med främst de mindre och medelstoraföretagen. Jag tillåter mig att påstå att huvudskälet tilldet här förslaget från den socialdemokratiska rege-ringen är att ni är sura över att fristående Chalmerstekniska högskola lyckas över alla förväntningar.Vill man, och det kan finnas skäl för det, särskiltstödja verksamhet med den inriktning som man sägeratt det här institutet skall få, är det naturliga att an-vända befintliga strukturer när den typ av verksamhetsom man vill ha ligger i linje med deras kompetens.Utbildningsministern framhåller vidare i proposi-tionen att man vill se näringslivet som majori-tetsägare i företaget. Jag kan förstå det. Fler friståendeaktörer som erbjuder uppdragsforskning etc. är natur-ligtvis väldigt bra. Det är något som vi moderater harstridit för i den här kammaren.Frågan är emellertid varför inte näringslivet redanknackat på dörren i för att ta det här ansva-ret. Vår bedömning är att det beror på att behovet inteär särskilt uppenbart. Därför har vi reserverat oss iden delen.Fru talman! Jag vill med tanke yrka bifallbara till reservation 1.Anf. 175 ():Fru talman! Det här betänkandet behandlar någraolika regeringsförslag av litet olika slag. Här finnsförslaget om inrättande av ett nytt kunskapscentrumför utbildning, forskning och folkbildningsarbete omfolkmord. Detta centrum skall ligga vid uni-versitet. Huvudmotivet har varit behovet av att spridakunskap om Förintelsen.Under samma rubrik föreslår regeringen medel förmotsvarande forskning vid . Detta är ett braförslag i en angelägen fråga, och stårsjälvfallet bakom förslaget.Regeringen återkommer i ärendet om och föreslår att riksdagengodkänner att institutets verksamhet sker i form av ettaktiebolag. Förslaget motiveras bl.a. av att det skulleunderlätta samverkan med näringslivet. Såvitt jag kanse är aktiebolagsformen lämplig, och vi tillstyrkerförslaget. Däremot vill vi att regeringen i ägardirekti-ven skriver in krav på verksamhetens inriktning medspeciella etiska hänsyn och prioritering av utvecklingav miljöanpassade produkter och största möjliga mil-jöhänsyn i produktionen.Detta ligger helt i linje med vad som också note-rats i utskottets betänkande, nämligen att statsminis-tern i regeringsförklaringen den 16 september 1997bl.a. utlovade att arbetet för att ställa om tillekologisk hållbarhet skall fortsätta med målet att tillnästa generation kunna lämna över ett samhälle där destora miljöproblemen är lösta.Ett tekniskt forskningsinstitut i , som iägardirektiven återspeglar en sådan målsättning, voreett naturligt steg på den vägen. En önskan om ensådan formulering av ägardirektiven framförs i reser-vation 3 under mom. 2, vilken jag härmed yrkar bifalltill.Regeringen tar upp frågor kring de nya högskolor-na i respektive på . När det gällerMalmö högskola gör regeringen bedömningen attverksamheten vid odontologiska fakulteten vid Lundsuniversitet bör överföras till . Dåfakulteten, som det står i propositionen, själv önskaten sådan omorganisation förefaller bedömningen vararimlig. Den odontologiska fakulteten tillsammans medlärarutbildningen, vårdhögskoleutbildningen samtvissa tekniska och konstnärliga utbildningar ger dennya högskolan en något brokig karaktär, där i varjefall samordningsvinsterna är mycket små. Det tolkasav regeringen så, att man med de föreslagna åtgärder-na har "skapat en bred och differentierad grund förden fortsatta högskoleverksamheten i ". Dennaanalys av fördelarna med den nya högskolan förefal-ler, milt uttryckt, vara något konstruerad.Regeringen meddelar också sin avsikt att inrättaen högskola på . Medel förverksamheten skall anslås i budgeten 1999. Fördelar-na med en högskola på är ur regional syn-punkt uppenbara, vilket också tidigarehar konstaterat.Vid inrättandet av små och medelstora högskolorkan man som regel göra bedömningen i varje enskiltfall att det är en fördel för regionen att ha en högsko-la. En förutsättning måste emellertid vara att under-visningen i varje enskilt fall kan hålla hög kvalitet ochden successivt utbyggda forskningsverksamhetenlikaså. Utbyggnaden av högskolor måste därför, ut-över den lokala ortens behov, också ta hänsyn tillvilka resurser som finns inom landet i form av kvalifi-cerade lärare och forskare. Det vore också en fördelom högskolornas olika inriktningar var utformade såatt de väl täckte landets behov av olika utbildningaroch på ett optimalt sätt utnyttjade tillgängliga forsk-ningskompetenser och forskningsmedel.Miljöpartiet stöder tanken att utbildningar ochspecialiseringar får en regional spridning. Däremotfinner vi det inte lämpligt att göra så omfattandesatsningar utan en övergripande analys av vare sigbehov eller resurstillgångar inom landet. Vi föreslårdärför att regeringen återkommer med enlandsövergripande analys av tillgängliga resurser ochbehov inom utbildning och forskning i syfte att få ettunderlag för en mer realistisk och välmotiverad ut-veckling av högre utbildning och forskning i Sverige.Så över till en annan fråga. Regeringen vill till-sammans med inrätta en kommitté förforsknings- och utvecklingsinsatser i Öresundsregio-nen. Som framgår av propositionen finns redan ensamverkan mellan de fem stora universiteten i regio-nen i form av ett organiserat nätverk. En rad andrasamverkansformer finns mellan universitet och hög-skolor inom regionen.De för specifika problemenhanteras också av flera olika myndigheter, råd ochsammanslutningar. Det finns inget skäl att tro attytterligare en aktör, dessutom i form av en utifrånorganiserad kommitté som saknar naturlig förankringi redan pågående verksamheter, skulle innebära någonkvalitetsvinst. Risken för en snedstyrning av de redanknappa resurserna för den fria forskningen är uppen-bar. Varför de berörda universiteten inte skall kunnasköta denna typ av samverkan på eget initiativ och avegen kraft är svårt att förstå.Miljöpartiet står alltså bakom avslagsyrkandet tillregeringens förslag om inrättandet av denna Öre-sundskommitté.Anf. 176 ():Fru talman! Detta betänkande bygger på regering-ens proposition om nya högskolor i och påGotland, medel för tekniskt forskningsinstitut i Göte-borg, inrättandet av en svensk-dansk kommitté förforsknings- och utvecklingsinsatser i Öresundsregio-nen, utbildningsinsatser inom vård- och omsorgsom-rådet samt initiativ på lokalförsörjningsområdet. Ettenigt utskott ställer sig bakom regeringens förslag ominrättande av ett nytt vid Uppsalauniversitet i syfte att vidga och fördjupa insatsernavad gäller utbildning, forskning och folkbildningsar-bete om folkmord som t.ex. Förintelsen.Jag skall begränsa mitt inlägg till att kommenteratre reservationer och några moderatmotioner kringdessa som fogats till betänkandet.Moderaterna motsätter sig i reservation nr 1 att ensvensk-dansk kommitté för forsknings- och utveck-lingsinsatser i inrättas. Motivering-en att det redan finns ett akademiskt samarbete mellanuniversitet och högskolor i regionen är minst sagtkrystad och illustrerar på nytt ambiva-lens, för att inte säga trauma, vad gäller inställningentill högskolan som motor för den regionala utveck-lingen. I offentliga anföranden kallas regionala hög-skolor för bygdehögskolor. I partimotioner talas omsplittrade forskningsresurser. I en kommittémotion tillden proposition vi nu behandlar krävs att medicinskafakulteten vid inte överförs tillMalmö högskola - något som över huvud taget inteövervägs. Slutligen föreslås i en annan moderatmo-tion, signerad , att den kommitté som nuskall inrättas skall utreda förutsättningarna för enhögskolesatsning i Helsingör-Helsingborgsområdet.Moderaterna i allmänhet och, i det här fallet, JanBackman i synnerhet tycks dåligt följa med i vad somhänder på hemmaplan. Man har tydligen inte hörttalas om att den högskolefilial under Lunds universitetsom redan finns i är under stark upp-byggnad. Den kommer att ha uppemot2 000 högskoleplatser. redogjorde vipå en presskonferens i för att de nytill-kommande 900 platserna för skallfördelas med tyngdpunkten på - en mar-kering som kommer att framgå av höstens budgetpro-position.Det akademiska nätverk som fem av de störstauniversiteten i regionen har organiserat och som redanbeviljats medel av den står natur-ligtvis inte i någon som helst motsatsställning till densvensk-danska kommitté som är på väg att bildas.Tvärtom borde det väl även för stå klartatt ett samarbete av det här slaget befrämjas av attsåväl arbetsmarknadens parter som offentliga aktöreringår i ett nätverk som har till uppgift att flytta framÖresundsregionens positioner vad gäller forskningoch utveckling.Moderaterna reserverar sig också mot att ett tek-niskt forskningsinstitut med inriktning på mikroelek-tronikbaserade system kommer till stånd i Göteborg.Bortser vi från det märkliga i att man reserverar sigmot något som redan i december 1997godkände är invändningar i övrigt ocksålångsökta. Att ett forskningsinstitut skulle vara obe-hövligt bara därför att det finns viss forskning på dettaområde på är en synnerligen märklig in-vändning. Vad det handlar om är ju ett nationellt ochfristående institut efter en modell som iandra sammanhang brukar hänvisa till. på Frauenhoferinstituten i som det nu är fråga om är ett komple-ment till andra existerande satsningar vid industri-forskningsinstitut och vid universitet och högskolor.Det skall bl.a. ägna sig åt uppdragsforskning, medsärskild inriktning på att kunna tillgodose de behovsom vi vet finns hos mindre och medelstora företag.Men det skall också kunna ta emot uppdrag att ut-veckla nya produkter och processer från idé till färdigprototyp.De förbehåll till en i övrigt positiv grundinställ-ning till ett tekniskt forskningsinstitut som Miljöpar-tiet reser i reservation 3 är lättare att förstå. Institutetspersonsammansättning och de markeringar som enligtvad jag erfarit på organisationskommitténs initiativkommer att införas i ett framtidsinriktat policydoku-ment för institutet för att såväl miljöinriktningsom krav på etik och kvalitet kommer att vara vägle-dande för institutets verksamhet.Fru talman! Jag yrkar avslag på de tre reservatio-nerna och bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter.Anf. 177 (m) replik:Fru talman! tycker att det ärkrystat att vi moderater inte vill ha en onödig kommit-té. Jag tycker att det är en litet märklig inställning attförsöka göra det till ett debattämne när man egentli-gen inte har mycket att säga.Sanningen är den att ni socialdemokrater med ertförslag vill lägga pengar på en kommitté där manskall tillsätta kommunalpolitiker och representanterfrån olika håll. De skall få litet byråkrati i form av ettsekretariat.Vår enkla synpunkt är att de där pengarna kanskede samarbetande lärosätena kunde använda bättre föratt få ut mer av den verksamhet som redan pågår. Detär inte krystat utan en fundering hur man får utmesta möjliga av resurserna. Jag tror att vi har nogmed samarbetskommittér och annat med politiskaförtecken. Jag tycker att det vore bättre för forskningoch utveckling i det här området att stimulera dekrafter som på eget initiativ har byggt upp ett samar-bete.Sedan ligger det - jag tror att det själv när han höll sitt anförande - en kon-flikt här. Å ena sidan talar man om behovet av upp-dragsforskning och å andra sidan inte ha några somvill ta ansvaret, utan man tvingas att göra ett helstat-ligt aktiebolag. Det är helt enkelt så att detta är ettpåhitt som man nu skall försöka sätta i sjön. Efterfrå-gan har inte funnits. Det beror på att man i har en hel del av den här typen av verksam-heter som kan utvecklas med denna inriktning på ettbra sätt - därav vår invändning.Anf. 178 ()replik:Fru talman! Jag noterar först att intehade någon kommentar till de motsägelser som präg-lar hela högskolepolitik och också närdet gäller de regionala satsningarna.Vad sedan gäller själva samarbetet var det väl käntför regeringen när det här sattes i gång på akademiskbasis att det skulle bli sådant här samarbete. visa-de det sig att det finns ett intresse därutöver på bådeden svenska och den danska sidan att vidga och för-djupa detta samarbete. Det finns ett starkt intressefrån näringslivets sida för att något sådant här skallkomma till stånd. Det här med forskning och utveck-ling är nog så viktigt och väsentligt. Det är viktigt atten region kan utnyttja den dynamik som redan finns,beroende inte minst på de satsningar på infrastrukturoch annat som också pågår i området, och att manockså har ett vidare samhällsinflytande genom attandra aktörer har möjligheter att vara med och påver-ka. Det är som sagt representanter för näringslivet ochföreträdare för kommuner med i kommittén.Skall vi uppfatta detta på det sättet att när det gäl-ler samarbetet om forskning och utveckling får detinte vara några andra än akademiker med i de sam-manhangen? Det är precis samma inställning sommoderaterna har i fråga om sammansättningen avforskningsstiftelser och styrelsesammansättning påuniversitet och högskolor.Jag vill i all stillsamhet erinra omvad som hände efter det borgerliga regeringstillträdet1994. Man kastade helt enkelt ut alla samhällsföreträ-dare. Man har tydligen den uppfattningen på moderathåll att det bara skall vara företrädare för den akade-miska sfären. Det är mycket förvånansvärt att Miljö-partiet på denna punkt har slutit upp kring den mode-rata - jag skulle vilja säga - förlegade ståndpunkten.Anf. 179 (m) replik:Fru talman! är känd för att taut svängarna ordentligt. Det är klart att vi kunde dis-kutera hela högskolepolitiken, men jag tror att kam-maren skulle uppskatta om vi höll oss till betänkandetjust denna dag. Det är intressant att det är näringslivetsom efterfrågar just kommittén, det var ju så BengtSilfverstrand sade. I propositionen på s. 7 finns det enuppställning över vilka som skall ingå. Det finns intenågon människa från näringslivet. Det finns två repre-sentanter för arbetsmarknadens parter. Sedan är detkommunpolitiker och företrädare för de två storakommunerna samt två forskare från varje håll.