prot · GL0975 · 1998-03-05 00:00:00 — Arbetsrätten och arbetsmarknadspolitikenkritiseras på ett punktat sätt mycket precist.Min första fråga till finansministern är alltså omhan kan kommentera den mycket allvarliga kritik somOECD riktar mot och hans eget fögderi.Anf. 51 Finansminister ():Fru talman! Jag har kommenterat rapporten.Kommentarer har sänts i TV, i alla fall delar av dekommentarer jag gav. Jag står gärna till förfogandeför fler massmedier, om de har intresse.Den rapport som finns har läst påett mycket selektivt sätt. Faktum är att det till mycketstora delar är positiva och berömmande ord som påett avgörande sätt skiljer sig från de rapporter somproducerades av när varstatssekreterare i är en påtaglig förändring i positiv riktning.Det påtalas den enorma satsning vi har gjort för attsanera statsfinanserna, få ned inflationen och få nedräntorna och därmed bädda för en god tillväxt underde kommande åren.Det finns synpunkter, också vissa kritiska syn-punkter. Det är inte något ovanligt med det. Vi äröverens om en hel del, men vi har skilda uppfattning-ar på vissa områden. När det t.ex. gäller utbildnings-området har jag en helt annan uppfattning än den somframförs i rapporten. Jag vill erinra om den studiesom har offentliggjorts, där man jämför över20 länder och där det visar sig att svenska gymnasie-elever ligger högst bland samtliga länder när det gäl-ler kunskaper i matematik och naturvetenskap.Anf. 52 ():Fru talman! Ett viktigt inslag i OECD-rapportenär, om jag koncentrerar mig på sysselsättningssidan,just att regeringen vidtar en mängd åtgärder med lågeffektivitet, såsom ALU, API, 55-plus, genera-tionsväxling och Kalmarmodeller, och att man efter-frågar åtgärder som faktiskt har effekt för att ökasysselsättningen.Sysselsättningen är lägre än vad den var förett år sedan. Den är lägre än den var när den här re-geringen tillträdde. Ni kan inte skylla på den borgerli-ga regeringen . Det är faktisktinte att vara karl för sin hatt.Direktinvesteringarna, som fram för någon vecka sedan, är större från Sveri-ge än till . Nettot är alltså negativt, inte posi-tivt som gav intryck av.AMS budgetunderlag, som lämnadesin till regeringen, säger att sysselsättningen förra åretminskade med 47 000 personer.Det är mot den bakgrunden jag efterfrågar en re-aktion på och min egen kritik av regeringenför dess obotfärdighet och brist på effektiva åtgärderför en bättre sysselsättning.Anf. 53 Finansminister ():Fru talman! lämnar återigen enoerhört selektiv och snedvriden bild. Det är ett faktumatt under den socialdemokratiska regeringen har unge-fär 100 000 jobb återskapats i den privata sektorn.När satt i försvann300 000 jobb. Vi har återvunnit 100 000. Det räckerinte, men det är ändå ett steg i rätt riktning.Vad som är positivt - det har kommit rapporterom det - är att sysselsättningen nu ökar också iden offentliga sektorn. Inte minst inom hälso- ochsjukvård och inom undervisning är det stor efterfrå-gan på arbetskraft. Vi har sett en halvering av ung-domsarbetslösheten under det senaste året.Det finns en rad mycket positiva tendenser på ar-betsmarknaden. Jag är inte nöjd med detta. Vi har högre ambitioner än så. Men det är ändåalldeles klart att utvecklingen nu går i positiv riktning.Vi kommer att bygga under detta genom vårproposi-tionen som vi lägger , och genom enrad olika åtgärder, för att ytterligare förstärka upp-gången.LivstidsstraffetAnf. 54 (mp):Tack, fru talman! Min fråga är riktad till LailaFreivalds och gäller livstidsstraffet och nådeinstitutet.Antalet livstidsdömda har ökat . Dessutom är två kvinnor för närvaran-de dömda till livstidsstraff. Benådningspraxis harockså förändrats . Tendensen ärlängre tid innan benådningsavgörande sker samt läng-re strafftider. blev i princip de livstidsdöm-das straff fastställt till , och de släpptes efterhalva tiden.Under 1990-talet har längden fördubblats och ti-den som avtjänas är 15-20 år.Det som är anmärkningsvärt är att regeringen blirdomstol. Regeringen blir det dömande organet. Moti-vet för avslaget ges inte. KU kan visserligen granska.Men annars är det regeringen som suveränt bestäm-mer detta.Jag anser att påföljdssystemet skall vara rättvistoch förutsägbart, men är det ovisshet.Min fråga är: Vad är skälen till att de livstidsdöm-das strafftid fördubblats ?Anf. 55 Justitieminister ():Fru talman! har regeringentidsbestämt fem livstidsstraff. Det har varit från 18 till23 år. Det är onekligen en förlängning i förhållandetill vad som skedde . Bakgrunden tilldet är, som kanske kan föreställa sig,att det har skett förskjutningar i straffsystemet undersenare år. Till skillnad från tidigare kan man i dagdöma människor tidsbestämt upp till . Jag anserdet naturligt att när man av nåd omvandlar ett otids-bestämt straff, som livstidsstraffet är, till ett tidsbe-stämt skall det inte understiga den tid som man kanbli dömd till i tidsbestämt straff.Det tror jag är den naturliga förklaringen till för-ändringen.Anf. 56 (mp):Fru talman! anser att enutredning skall tillsättas för att undersöka om livs-tidsstraffet kan avskaffas och omvandlas till tidsbe-stämda straff. menar i huvud-sak att de dömdas vistelse på anstalt och kriminalvår-dens utformning försvåras när straffets längd inte ärbestämt. Målet för kriminalvården är ju också attförbättra livssituationen för de intagna när de välkommer ut.Min andra fråga är: Avser justitieministern tillsättaen utredning med direktiv att undersöka om livstids-straffen kan omvandlas till tidsbestämda straff?Anf. 57 Justitieminister ():Fru talman! Svaret på den frågan är nej.Jag anser att vi i vårt straffsystem behöver en yt-tersta straffpåföljd för de mycket allvarliga brott dethär handlar om. Det är framför allt i samband medmycket grymma mord som frågan om livstidsstrafföver huvud taget kommer upp.Jag anser att vi i vårt straffsystem behöver ett såsträngt straff som livstidsstraffet är.RysslandAnf. 58 ():Tack, fru talman! Jag har en fråga till biträdandeutrikesminister vet att statsrådet gjorde ett ganska omfattandebesök i . Jag vill fråga om detbesöket kan ge anledning att säga någonting om detframtida samarbetet mellan och . Jagtänker i första hand på biståndssamarbetet som ju äromfattande med svenska mått mätt, men litet förRyssland. Det är viktigt att pengarna används rätt.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Det finns inget viktigare för oss än attutvecklingen i går i rätt riktning. Vi kankonstatera att de ekonomiska framstegen varit bety-dande, medan den sociala utvecklingen släpar efterdrastiskt.Man kan säga att situationen på många sätt harförsämrats socialt efter perestrojkan, vilket inte är bra.Det är därför oerhört viktigt att man från omvärldenssida ger ett stöd till framför allt den sociala och denekonomiska utvecklingen. Därvid kommer ocksåtonvikten i framtida stöd att läggas i denproposition om samarbetet med Central- och Östeu-ropa som kommer att läggas på bord.President bad under sitt besök om hjälpmed att utbilda 1 000 unga ryska företagare. Undermitt besök erbjöd vi oss från svensksida att också utbilda 1 000 socialarbetare inom olikaområden, och det välkomnades varmt i Ryssland.Anf. 60 ():Fru talman! Vårt biståndsarbete tar i mycket ocksåsikte på att främja den demokratiska utvecklingen. Jaghoppas att det här inte är någon sorts kursändring.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Nej, inte alls. I detta ingår också ettbetydande samarbete för att bygga upp en rättsstatmed ett fungerande rättsväsende, ett samarbete medolika enskilda organisationer vad gäller mänskligarättigheter och även ett uppbyggande av olika om-budsmannainstitutioner.Minskning av antalet anmälda brottAnf. 62 (m):Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Under åren 1991-1994 minskade antalet anmäldabrott . Därefter återkom socialdemokraterna iregeringsställning, och antalet anmälda brott har se-dan 1995 successivt ökat . Människors orooch känsla av otrygghet inför risken att utsättas förvåld och olika former av tillgrepp har ökat. Inte minstmånga äldre och gamla känner sig fångna i en rädslaför att knappt våga sig utanför bostaden. Färre poliserutbildas och är synliga ute på gator och på offentligaplatser.Anser justitieministern att detta är en acceptabelutveckling? Om så inte är fallet, vad avser justitiemi-nistern att göra åt saken?Anf. 63 Justitieminister ():Fru talman! Det är en felaktig uppgift att det i dagär färre poliser ute på gator och torg. Detta är någotsom ofta upprepar, men man glömmer dåbort att vi faktiskt har genom-fört den största reformen inom polisen, nämligennärpolisreformen. Den innebär i praktiken att det ärfler poliser som verkar ute bland medborgarna, ute ibostadsområdena och i citykärnorna. Det är också flerpoliser ute på de tider när behovet av trygghet frånpolisnärvaro är som störst, ofta och kvällarnär nöjeslivet är som aktivast.Det har skett en stor förändring vad gäller polisensnärvaro ute i samhället, och det är en viktig fråga förupplevelsen av trygghet.Antalet anmälda brott uppvisar mindre föränd-ringar sedan stabiliseringen inträdde och . Jag tänker icke förebråden borgerliga regeringen för att det under de borger-liga åren skedde en drastisk ökning av antalet anmäl-da våldsbrott. Jag anser inte att den borgerliga rege-ringen var ansvarig för det.Anf. 64 (m):Fru talman! Nej, faktum är, som jag sade, att deanmälda brotten sjönk under den borgerligaregeringsperioden 1991-1994.Fru talman! Enligt en färsk SIFO-undersökning idecember uppgav av poliserna att deinte ansåg sig kunna tillhandagå allmänheten medtillfredsställande service och hjälp. Vad poliskårensjälv uppfattar om sitt arbete får väl också tala för sigsjälvt.Det är nog så, fru talman, att rättsväsendet måsteges tillräckliga resurser och att de tillgängliga anslag-na resurserna måste användas på ett bättre och effek-tivare sätt. Vi måste också anpassa vårt regelverk såatt den gränsöverskridande brottsligheten kan bekäm-pas på ett effektivare sätt än vad som för närvarandeär fallet.Jag efterlyser fortfarande åtgärder från regeringenssida.Anf. 65 Justitieminister ():Fru talman! Den minskning av antalet anmäldabrott som började inträda inled-des under den förra socialdemokratiska regeringen.Jag vill upprepa det. Den ökning som sedan skeddeunder de år när borgarna satt vid makten skedde be-träffande våldsbrotten.Att jag säger detta beror bara på att jag vill ha ettslut på den typ av argumentering som ägnar sig åt. Den är icke meningsfull och ickeseriös.När det gäller polisens möjligheter att tillgodosemedborgarnas behov av service och hjälp har inrikt-ningen varit att säkerställa att polisens resurser gårjust till sådant som medborgarna i första hand kräver,nämligen ökad trygghet. På sina håll har det inneburitt.ex. att service när det gäller att få pass och tillståndav olika slag har försämrats. Det är ett faktum. Jaganser att det är en riktig prioritering av polisens resur-ser att ägna sig åt att öka tryggheten i samhället.När det gäller regelverk för större effektivitet i be-kämpningen av den gränsöverskridande brottslighetenpågår det, som kanske vet, ett omfattan-de samarbete. Det enda avseende där jag har problemmed är just vid regeländringar som modera-terna motsätter sig. Jag uppfattar dock på det viset att det motståndet fr.o.m. nu harupphört.Snabbtågstrafiken mellan och . 66 ():Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsminister . I är viväldigt angelägna om att snabbspårstrafiken Stock-holm-Östersund via skall bli verk-lighet. ser positivt på den här satsningen.Den finns med i stomnätsplanen till en kostnad av ca140 miljoner.Dock kommer plötsligt chefen för och säger: Vi tänker inte köra någrasnabbtåg på den här sträckan, kanske inte ens interci-tytåg. Min fråga till ministern blir då: Skall statligabolag och myndigheter motarbeta varandra på det härsättet, och vad tänker ministern göra för att lösa pro-blematiken?Anf. 67 Kommunikationsminister ():Fru talman! För det första: SJ är inget bolag utanett affärsverk. För det andra: Snabbtågsutbyggnadenfrån till är en fråga som är pri-oriterad för regeringen. Inom de närmaste veckornaeller t.o.m. dagarna kommer det ytterligare bevis pådet. Det handlar inte bara om operatörernas ansvaroch roll utan också om möjligheterna att köra tåg somkan gå tillräckligt fort i detta sammanhang.Anf. 68 ():Fru talman! Det får vi verkligen hoppas, för det ärorimligt om inte vet om dess satsningarleder till en förändrad trafiksituation. Jag ser mycketallvarligt på sådana här uttalanden från chefen för . Även SJ måste naturligtvis varamed i utvecklingen av det långsiktigt hållbara samhäl-le som statsministern talar så varmt om. Det måsteman visa konkret, och det här är ett väldigt viktigtsteg i den utvecklingen.Jag hoppas att den här propositionen visar att dethär blir verklighet. Jag förstår att det här handlar merom än om SJ.Anf. 69 Kommunikationsminister ():Fru talman! Snabbtågsutbyggnaden till Östersundär en viktig regionalpolitisk fråga, och vi återkommer,som sagt, till den i en proposition.Iranska medborgares möjlighet till svenskt medbor-garskapAnf. 70 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet gäller iranska medborgares möjligheter att fåsvenskt medborgarskap. Det ställs många krav från deiranska myndigheterna innan de tillåter en befrielsefrån det iranska medborgarskapet. Invandrarverkethar i en skrivelse informerat regeringen om dessasvårigheter sedan.Redan 1986 togs också i den dåvarande upp möjligheterna att kanske intebehöva vara så hård när det gäller befrielse från detiranska medborgarskapet.Jag undrar om statsrådet kommer att medverka tillatt lätta på kravet på befrielse från det iranska med-borgarskapet genom att behandla de två ären-den som sedanlade på regeringens bord.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Det smärtar mig att säga att medbor-garskapsfrågorna inte ligger på mitt bord utan låg påLeif bord.ÄldrevårdenAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerWallström. Situationen i äldrevården är ju mycketbekymmersam. En 104-åring får inte plats på vård-hem, ockeravgifter tas ut i äldreomsorgen och vård-köerna växer.För att knyta an till den fråga som ställde har det varit en stor förväntan på att rege-ringen skall ange åtgärder. Det finns sedan lång tidtillbaka en regel som säger att propositioner som skallbehandlas under vårriksdagen måste läggas fram föreett visst datum.Statsrådet säger nu: Vi har kommit på att proposi-tionen måste vara ordentligt beredd. Är inte det endepartementschefs uppgift att planera arbetet så attförslagen kan läggas fram i laga tid? Är det inte baraen bortförklaring? Är det inte så att motstånd frånFinansdepartementet är det verkliga motivet för för-seningen?Anf. 73 Socialminister ():Fru talman! Det är intressant att detta blir den sto-ra frågan för Folkpartiet.Det gör ingen skillnad när det gäller ikraftträdandeav olika förslag, som jag bedömer det. Vi har när vitalat med våra jurister sett att en del av de förslag somvi tänker lägga fram - och en del av det är sådant somkommit fram under resans gång under beredningen -behöver vi gå till Lagrådet med. Det gör att vi ocksåbehöver litet extra tid.Jag står till fullo för detta. Det är bättre att riksda-gen får ordentligt genomarbetade förslag och att vikan behandla dem än att det skall gå så fort.Anf. 74 ():Fru talman! Mandatperioden är ju förlängd till fy-ra år. Det är ett oerhört misslyckande att efter fyra årtill valet inte kunnat få detta behandlat i riksdagen.Nu sägs det i valdebatten att jag kommer att hasvårigheter att övertyga om en socialpolitik. Men är inte sanningen den att det nuvarandeSocialdepartementet har oerhört svårt att övertygaFinansdepartementet om de grepp som krävs för attäntligen få ordning på äldreomsorgen här i landet?Anf. 75 Finansminister ():Fru talman! Jag kan lugna med attpå detta område likaväl som på många andra kommerförslag från regeringens sida. Bakom de förslagenkommer både socialministern och finansministern attstå.Lars skall inte förringa den roll som enfinansminister skall spela. Har man inte en fungerandefinansminister blir det som det var när rikets affärer. Vi har alla sett resultatet och harhaft stor möda att städa upp efter detta.Men vi har ändå kommit så långt att vi bl.a.successivt har kunnat tillskjuta 16 miljarder nya kro-nor som går till de prioriterade områdena: vården,skolan och omsorgen.Anf. 76 ():Fru talman! De pengarna är ännu inte utbetalade.Finansministern räknar med en del pengar som even-tuellt kommer att komma under kommande år.Sanningen är den att under den förra mandatperi-oden hade vi en regering, tack vare med-verkan, som verkligen satsade på de sociala frågorna.Nu har problemen i den sociala sektorn bara växt.Ett motiv är att uppenbarli-gen väger för lätt i regeringen. Jag kan inte dra någonannan slutsats.Anf. 77 Socialminister ():Fru talman! Jag tror att människor som hör det härblir upprörda och ledsna. Vi borde i stället diskuterasakfrågan. Vad är det vi skall göra när det gäller äld-reomsorgen? Hur skall vi få en bra äldrepolitik förframtiden? Hur skall vi bedöma resursbehoven ochpersonalbehoven, och hur skall vi bedöma behovet avforskning och kompetensutveckling?Här gör det till den stora frågan attförslagen blir försenade. När det gällerikraftträdande av olika förslag kommer det inte att blinågon skillnad. Det viktiga är att vi redovisar våraförslag öppet. Det kommer vi att göra inom någraveckor.Väljarna får också möjlighet att ta ställning tilldetta. Det blir en öppen debatt om äldrepolitiken. Detär det viktiga för mig.SNS-rapportAnf. 78 ():Fru talman! Även detta riktar sig till finansminis-ter . Det gäller SNS Konjunkturråd. Nuhandlar det inte om att jag har läst detta selektivt, utanjag har läst den rapporten från pärm till pärm. Denbelägger mycket tydligt att vi har en svensk arbetsrätt,skatteregler och ett regelsystem som konsekvent his-toriskt har gynnat - om det nu har gynnat någon -stora varuproducerande företag.Det kanske var bra under industrisamhälletsglansdagar. Men det skapar nu problem att sammaregelsystem krockar våldsamt med försöken att få ensysselsättning baserad på nya tjänsteproducerandekunskapsföretag att växa fram. Det ser man i dennarapport som en stor förklaring till varför vi har envikande sysselsättning och så svårt att få fram nyajobb.Därför är min fråga till finansministern om han harläst rapporten och vilka slutsatser han rent politisktdrar av de saker som här tecknas.Anf. 79 Finansminister ():Fru talman! Jag har läst både årets rapport och ti-digare rapporter. var det stora numret atthylla de asiatiska succéländerna, ochmånga andra, som lyftes fram som föredömen förSverige. Jag har också läst årets rapport. Jag kangärna säga att den innehåller en del tänkvärda inslag,men det finns också omdömen som jag inte delar. Detfinns ingen anledning att okritiskt anamma någontingbara för att det kommer från SNS eller någon annaninstitution.Det är väldigt viktigt att vi kan skapa ett ännubättre klimat för företagen, för både stora och små.Jag vill peka på att vi har gjort en hel del under denhär mandatperioden, inte minst för att stimulera desmå och medelstora företagen. Vi har gjort en radinsatser t.ex. på skatteområdet som framför allt kom-mer de företagen till godo.Jag räknar med att vi skall fortsätta det arbetet påskatteområdet, när det gäller riskkapitalförsörjningoch när det gäller förenklingar och avbyråkratisering-ar, allt detta för att stimulera fler människor att bliföretagare och för att få företagen att anställa flermänniskor och växa.Anf. 80 ():Fru talman! är problemet med den här rappor-ten att den är oerhört saklig och att det är forskaresom har skrivit den. I motsats till vad finansministernsäger pekar man på att bl.a. de åtgärder som härnämns - de justeringar som har gjorts i dubbelbe-skattningen, den mycket märkliga konstruktion somman nu har på förmögenhetsskatten, som befriar någrafå väldigt rika men som lägger förmögenhetsskatt påett mycket större folkflertal - inte alls har den karak-tären att de gynnar småföretagande. Det följer entradition som vi har haft , nämligen attgynna de stora företagandet i Sverige.Frågan var: Vilka slutsatser drar finansministernjust i det hänseendet att sysselsättningen i de småföretagen hålls nere till följd av att reglerna ständigtär ogynnsamma och att de höga skatterna spelar såstor roll just för framväxten av tjänsteproducerandekunskapsföretag? Det är där vi i andra sammanhangbrukar vara ense om att den svenska sysselsättnings-expansionen skall komma. Många svar ges i dennarapport till varför har problem. Då tycker jagatt man seriöst skall begrunda det och försöka åtgärdadem till följd av detta.Anf. 81 Finansminister ():Fru talman! Det viktiga är att diskutera sakfrågor-na. Att citera den ena eller den andra rapporten somom det vore har jag litet svårare för.Jag tycker att man skall ha en kritisk distans också tillSNS-rapporter. Vem som än har skrivit dem finns detingen anledning att okritiskt bara svälja allt vad sompåstås.Det är oerhört viktigt att vi stimulerar en bra ut-veckling i näringslivet, inte minst i de mindre företa-gen. Det har tillkommit ungefär 50 000 nya företag iSverige . Vi har fått en ökning med unge-fär 100 000 jobb i den privata sektorn under de häråren. Det är framför allt i den privata sektorn somsysselsättningsökningen har kommit.Det räcker inte. Jag vill se mer där. Jag ser dess-bättre nu också tecken på en uppgång när det gällervården och undervisningen. Vi skall fortsätta med denpolitiken. Det är framför allt inom tjänstesektorn ochbland de mindre och medelstora företagen som denfortsatta sysselsättningsökningen kommer att äga rum.Anf. 82 ():Fru talman! Det är viktigt att vi vet vad somegentligen händer i . Just när det gäller fram-växandet av de nya företagen fick vi en mycket intres-sant bild. En av de forskare som var med och skrevrapporten har påvisat att den svenska skattekonstruk-tionen gör att det är samma företagare som skapar flerföretag. Det sker inte någon expansion av antaletföretagare i , vilket borde var mer intressantför sysselsättningen. Det är alltså en synvilla somfinansministern påvisar och mer en följd av svenskskatte- och regelkonstruktion.Anf. 83 Finansminister ():Fru talman! Det är inte på det sättet. Det är somjag säger. Det har tillkommit ungefär 50 000 nyaföretag i . Det är ett faktum att densysselsättningsökning som har skett har kommit blandföretagen i den privata sektorn. Om vi blickar framåtär jag övertygad om att vi kommer att se en fortsattexpansion där. Det är oerhört viktigt att vi kan byggaunder detta med nya åtgärder.Jag vill återigen uppmana: Var inte så förbaskatokritisk bara för att det är en person som kallar sigforskare som framlägger sina teser. Även de skallgranskas kritiskt, oavsett om de framhåller Indonesiensom det stora föredömet eller talar om hur det svenskaskattesystemet skall vara utformat.Fondbolagens avgifterAnf. 84 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministerErik . har det pågått endebatt i massmedierna där både fondförvaltare ochallmänhet haft litet svårt att klara ut vilka avgifternaär och hur de beräknas på de olika allemansfonderoch allemanssparanden som många människor deltari. Jag tänkte höra vad finansministern har för uppfatt-ning om fondbolagens sätt att hantera den här typenav frågor.Anf. 85 Finansminister ():Fru talman! Jag är mycket kritisk till hur fondbo-lagen hanterat dessa frågor under en följd av år. Trotsden s.k. fria konkurrensen är det uppenbart att det intefungerar. Avgifterna är mycket höga, och med någotenstaka undantag vill man inte lämna uppgifter omhur mycket man tar ut i avgifter från de enskilda spa-rarna. Eftersom detta problem inte löses på frivilligväg, bedömer jag att det är nödvändigt att lagstiftaoch framtvinga en redovisning. Inte bara beräkning-sprinciper skall redovisas, utan varje enskild sparareskall regelbundet få ett besked om hur mycket haneller hon betalar i årliga avgifter. När folk får se dettakommer de att bli upprörda över hur mycket de beta-lar, och lägre avgifter kommer att tvingas fram.