prot · GL09118 · 1998-06-04 00:00:00 — Jag kan t.ex. peka på en undersökningsom jag fick i min hand i går. Den är gjord av , och tandläkar-fakulteten på . Man har på ett antalorter tittat närmare på den genomsnittliga behand-lingstiden hos barn, som på de flesta ställen låg istorleksordningen . Anledningentill det var att behandling och undersökning var orga-niserad så att det blev mycket uteblivanden.Huddingefakulteten har i stället gått ut med enmobil tandläkarenhet, som gjort undersökningar ochbehandlingar på plats, utanför klassrummet. Man harhaft en enkel utrustning, som går lätt att ta med sig ut.I det sämsta fallet har man halverat behandlingstiden,och i det bästa fallet, , har man sparat in 82 %av tiden. Det finns alltså effektivitetsvinster att göra ifolktandvårdens organisation, men de kommer inte atttas ut om det inte blir en konkurrensutsättning. Jagkan alltså bara beklaga att man inte kraftigare hartagit upp konkurrensfrågorna.Jag vill slutligen, fru talman, bara instämma i av-slagsyrkandet i reservation nr 1.Anf. 80 ():Fru talman! inledde med att sägaatt tandvårdspropositionen är ett utslag av ett omhän-dertagandesyndrom. Beror det på att betänkandet omtandvården har en social inriktning, på att vi där satsarpå de svaga grupperna, t.ex. de äldre och de funk-tionshindrade? Jag tycker att det är väldigt bra atttandvårdsbetänkandet har en social inriktning.Vidare kritiserade högkostnads-skyddet. Men ni vill ju höja gränsen för det från nuva-rande till . är det somöver huvud taget har råd att anlita tandläkare för kost-nader . Hur skall det bli med det mode-rata förslaget om en gräns vid ?Göran undrade vad som skulle händamed kåkfararna. Kommer de att vara betjänta t.ex. avatt skatten sänks eller av att högkostnadsskyddet höjstill ? Eller skall de teckna privata försäkring-ar? Jag undrar vilka råd har till sinakåkfarare. Jag tror faktiskt att de är mer betjänta avvårt förslag än av det moderata förslaget.Anf. 81 ():Fru talman! När det först gäller omhändertagande-syndromet kan och jag faktiskt bliväldigt överens om att det skall bli en social profil.Det omhändertagandesyndrom som jag talar om inne-bär att man tar hand om alla litet grand, t.ex. oss båda,. Man tar hand om alla människor påett sådant sätt att de får litet hjälp men inte får myckethjälp när de behöver mycket hjälp. Detta är en före-teelse som är av ondo. Vi skall i stället satsa vårasociala resurser på de människor som verkligen behö-ver dem.Vi skulle faktiskt kunna koncentrera våra insatserpå dem som har stora behov. Det gäller gamla kåkfa-rare, som jag talade om, som vill komma in på enannan väg i livet och vill få en chans och ett jobb. Dekommer inte att kunna få ett jobb om de inte har ettleende. De kommer inte att kunna få jobb, betala skattoch göra rätt för sig, om vi inte ger dem de rätta förut-sättningarna.Stig ! Jag tycker att det allra viktigasteär att vi satsar på de svagaste och inte smetar ut desmå resurser som vi har över alla.Anf. 82 ():Fru talman! Det är riktigt, som , att en del av pengarna går till bastandvården,alltså till det första besöket. Man har valt att läggamycket av högkostnadspengarna på förstabesökarna.Tanken är den att människorna inte skall dra sig föratt gå till tandläkaren.Jag är fortfarande övertygad om att kåkfararna ärmer betjänta av vårt förslag än av det moderata.Anf. 83 ():Fru talman! Det som här nämnerär just det som jag är kritisk mot. Man använderpengarna till att locka och lura in folk i tandlä-karpraktiken. Det är bara tandläkarkåren som är be-tjänt av att man gör på det sättet. Tandhälsan befräm-jas inte av det.Se på , där man aldrig har haft någon tand-vårdsförsäkring! Vi kan konstatera att tandhälsan därär på exakt samma nivå som i . Därmed intesagt att vi inte skall ha en försäkring. Jag tycker att viskall ha det för de svårast utsatta och för dem som fårhöga kostnader. Det är för dem som det är viktigt attsamhället kan träda in.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 84 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund.Från regeringen deltar justitieministerLaila , socialminister ,finansminister , kommunikationsministerInes Uusmann, kulturminister ochstatsrådet besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Frå-gorna till övriga statsråd förutsätts beröra deras an-svarsområden inom regeringen.Jag lämnar ordet fritt för frågor.Konkurrenssituationen inom åkerinäringenAnf. 85 ():Fru talman! Min fråga gäller en skånsk åkareskonkurrenssituation. Jag vill rikta den till kommuni-kationsminister går mellan och Frankrike.Problemet gäller att höga svenska kostnader skallkonkurrera med både samhällsstöd och lägre avgifter ivåra grannländer. Ett holländskt åkeri får avbilinvesteringen betald av staten om man skapar ettnytt arbetstillfälle. Dessutom är drivmedlet subven-tionerat. För ett danskt åkeri i motsvarande situationär kostnaderna lägre än i Sverige.Konsekvenserna har blivit att åkerierna tillca drivs av svart arbetskraft och att an-ställda skriver sig utomlands.Min fråga till kommunikationsministern är: Hurser kommunikationsministern på situationen för dessaåkare och för deras anställda?Anf. 86 Kommunikationsminister ():Fru talman! På en inre marknad, en inhemskmarknad, som vi faktiskt utgör nu är det naturligtvisoerhört väsentligt att det finns en konkurrensneutrali-tet mellan de olika länderna.Jag kan inte gå i god för de siffror som här tasfram, men jag vet att hargjort beräkningar som visar att det skiljer mellan 20och mellan lönekostnaderna i och Dan-mark. Man känner sig oroad av detta.Det är naturligtvis oroväckande om det är så attsubventionsgraden varierar mellan olika länder. Detskapar en osund konkurrens. Inför det fria cabotagethar vi den här frågan under stark bevakning, menlösningen kan knappast vara att vi skall subventioneraden svenska transportnäringen på ett annat sätt än vadsom görs i dag.Anf. 87 ():Fru talman! Jag vill ställa frågan till kommunika-tionsministern om ifall det är EU eller somskall anpassa sig till en rimlig konkurrenssituation.Kan dessa svenska åkare påräkna regeringens åtgär-der, skall de överväga att flagga ut eller skall de kan-ske hala flaggan?Anf. 88 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det kan inte vara rimligt att vi skall fåen situation som vi har haft på sjöfartsnäringens om-råde också på andra områden. Det kan gälla åkerinä-ringen eller det kan gälla tjänstesektorn i sin helhet.Vi måste gemensamt mellan medlemsländerna i Eu-ropeiska unionen diskutera hur vi skall klara av be-skattningsfrågor och subventionsfrågor - särskilt påde områden där det finns möjligheter till gränsöver-skridande.Några nya subventionssystem för åkerinäringen ärjag inte beredd att tillstyrka i dag.Disposition av budgetöverskottetAnf. 89 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till finansminis-tern.Min utgångspunkt är de beräkningar som finns ibudgeten om att det eventuellt skall komma att uppståöverskott i de offentliga finanserna. Jag vet att dettaär en eventualitet. Det beror på konjunkturen och påvåra konjunkturkänsliga offentliga finanser.Men om vi som utgångspunkt tar att de här över-skotten faktiskt uppkommer är min fråga till finans-ministern: Om han får bestämma under nästa mandat-period - skulle han då använda dessa överskott till atti första hand sänka skatter eller i första hand ökaoffentliga utgifter?Anf. 90 Finansminister ():Fru talman! Regeringens politik innebär att vi villtillförsäkra vården, skolan och omsorgen tillräckligthög standard. Det krävs ökade resurser. Vi har lagtfram förslag om detta i som jag räknar medatt den ställer sig bakom. Sedan får vi se om detta ärtillräckligt för att nå de mål som vi har satt upp.Är det så att det finns ett utrymme under kom-mande år utöver de mål vi har lagt fast - vi skall ju haöverskott i statsfinanserna - är jag beredd att diskute-ra skattesänkningar. I första hand prioriterar jag sänktinkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare.Men det får inte äventyra våra mål om starkastatsfinanser. Det får inte äventyra satsningar på vård,skola och omsorg. Det måste utföras på ett fördel-ningspolitiskt riktigt sätt.Anf. 91 ():Fru talman! Jag tycker att finansministern gör detför enkelt för sig. Han likställer nämligen nuvarandeskatter - huruvida de är höga eller låga låter jag varaosagt, men de flesta tycker att de är alltför höga - ochdet nuvarande skattetrycket med väl fungerande skola,omsorg och vård.Sverige har tillsammans med världenshögsta skatter. har jämfört med andra in-dustriländer väldigt hög offentlig utgiftskvot - kanskeden allra högsta. Men har inte världens lägstaarbetslöshet eller världens bästa skola, omsorg ellervård. Därför blir likhetstecknet mellan ökade offentli-ga utgifter och god vård och omsorg etc. inte så enkeltsom finansministern framställer det.Jag tolkar finansministerns svar som att om ErikÅsbrink får bestämma kan han garantera att vanligtfolk under nästa mandatperiod om det finns överskotti huvudsak skall fortsätta att vara alltför hårt beskatta-de.Anf. 92 Finansminister ():Fru talman! Jag tror inte att folk skall lyssna såmycket på tolkningar, utan mer påvad jag säger.Det är riktigt att vi har höga offentliga utgifter iSverige - dock inte så höga som de var för några årsedan när landet hade en borgerlig regering. Vi harnedbringat den offentliga utgiftsandelen, och den serut att minska också under de kommande åren.Vi kommer att ha en stor offentlig sektor och storaoffentliga utgifter också under en lång tid framöver.Detta beror på att vi har en annan inriktning när detgäller pensionssystemet och många av trygghetssys-temen, som i huvudsak är offentligt finansierade iSverige. Det är en lösning som vi medvetet har valt.Man kan diskutera var i världen den bästa skolan,vården och omsorgen finns. Jag tror - och jag ärövertygad om - att hävdar sig mycket väl ijämförelse med praktiskt taget alla andra länder i detavseendet. Det hindrar inte att vi har brister. En delberor på otillräckliga resurser och en del kan bero påandra saker. Dem skall vi åtgärda.Överföring av personuppgifter till tredje landAnf. 93 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministerLaila Freivalds.Riksdagen fattade beslutom personuppgiftslag. I propositionen framhölls vik-ten av att lagstiftningen inte i onödan skulle hindraanvändningen av ny teknik.I den nya lagen finns ett generellt förbud mot attföra över personuppgifter till tredje land. Varje an-vändning av Internet för s.k. chattsidor och webbsidordär personuppgifter används omfattas med automatikav detta förbud. Bl.a. använder sig flera fackliga or-ganisationer av detta sätt att sprida sin information idag.Regeringen har rätt att meddela föreskrifter omundantag från detta generella förbud. Jag vill frågaom regeringen kommer att utnyttja möjligheten i dehär fallen.Anf. 94 Justitieminister ():Fru talman! Frågan om hur man skall reglera an-vändandet av personuppgifter och därvid ta hänsyntill att alla länder inte har lagstiftning som skyddaranvändandet av personuppgifter är svår att hantera.Jag är för dagen inte beredd att svara på hur vikommer att använda den möjlighet som finns i lag-stiftningen att göra det möjligt att föra ut även perso-nuppgifter på medier som kan nå länder som inte harnågon skyddslagstiftning för att värna enskilda män-niskors integritet. Det är en fråga som vi övervägerinom regeringen.EstoniaAnf. 95 ():Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern.I slutet av september 1994 förliste Estonia. I går,, kom ett TT-meddelande från PeterÖrn, som är ordförande i analysgruppen. Där sägerhan att frågan om en bärgning av kroppar från Estoniaskall prövas.Under det år som har gått har ministern och jagvid några tillfällen diskuterat just frågor runt Estonia,bl.a. bärgning av kroppar, som har förefallit omöjligt.Jag undrar hur ministern kommer att reagera nu.Kommer ministern att verka för att man skall förbere-da och underlätta en bärgning av kroppar, så att ensådan kan genomföras så fort som möjligt om dettablir analysgruppens beslut? Det har varit ett önskemålfrån anhöriga . Kommer ministernatt verka för att så många frågetecken som möjligträtas ut vad gäller Estonias sjövärdighet, last osv.,eller kommer ministern att helt skjuta över dessaproblem på en eventuell ny regeringen och en even-tuellt ny kommunikationsminister efter valet?Anf. 96 Kommunikationsminister ():Fru talman! Regeringen har i mycket bred parti-politisk enighet tillsatt den analysgrupp som leds avPeter . Den analysgruppen har ett mycket brettmandat och skall göra ett mycket grannlaga arbete,som man nu håller på med. Man kommer att lämna sinförsta delrapport . Jag tycker attdet är oerhört väsentligt att vi i regeringen nu låteranalysgruppen fullfölja sitt arbete utan inblandningfrån vår sida.Anf. 97 ():Fru talman! Det har gått Es-tonia förliste. Först lät regeringen det etiska rådetarbeta. Sedan var det Styrelsen för psykologiskt för-svar. är det analysgruppen. har funnits med med sin sakkunskap och givitråd till regeringen. Det är enväldigt lång tid.Jag tycker att man borde göra vad som kan görasfrån kommunikationsministerns sida för att dennastora olycka skall få ett riktigt värdigt slut.Anf. 98 Kommunikationsminister ():Fru talman! De åtgärder som har vidtagits och somhar rapporterats här i kammaren vid ett flertal tillfäl-len har alla varit av sådan karaktär att det har varitangeläget att vi har kunnat ha en bred politisk enighetomkring dem. Så har också varit fallet. Också denanalysgrupp som arbetar har, som jag sade tidiga-re, tillkommit efter denna breda politiska diskussion.Jag hoppas och tror att analysgruppen kommer attkunna utföra sitt jobb i lugn och ro och under denenighet som har förevarit.Noteringar av aktier i euroAnf. 99 ():Fru talman! Jag har en fråga till . Jaghade möjlighet att ställa en fråga tillstatsministern om möjligheterna för svenska folket attavgöra frågan om EMU-medlemskapet, som har utlo-vats från många håll. Jag uttryckte då bekymmer föratt vi nu glider mot en anpassning, så att deti praktiken riskerar att bara bli en formalitet närsvenska folket en gång skall få avgöra frågan.I dag kan vi läsa i tidningarna - ,och många andra - att Stock-holmsbörsens mest omsatta aktier kommer att handlasi EMU-valutan euro . Det beslutet harbörsens styrelse fattat . Däremot råder det fortfa-rande stor oklarhet när det gäller huruvida man skallha möjlighet att handla i svenska kronor, vilket harvållat stark kritik från småsparare och andra.Jag tycker att detta är ännu en illustration till hurdet hela glider. Försäkringsbolag, företag, banker ochnu Stockholmsbörsen hanterar frågan på ett specielltsätt, som gör att vi glider mot EMU-medlemskap,trots att vi har blivit utlovade att svenska folket skallfå avgöra.Jag skulle vilja ha finansministerns syn på att fi-nansmarknaderna på punkt efter punkt förbereder sigpå detta sätt.Anf. 100 Finansminister ():Fru talman! I denna fråga finns det olika synsättsom står mot varandra. Man kan å ena sidan hävdaStockholms fondbörs som marknadsplats. Om maninte tillåter notering i euro för de större företagenfinns det en risk att man tappar handel till andra län-der och andra marknadsplatser. Det är naturligtvis ettsvenskt intresse att förhindra detta.Å andra sidan finns det också ett legitimt intresseframför allt hos småsparare som också i fortsättningenvill kunna handla i svenska kronor även i de aktuellaaktierna. Det handlar nog bara om ett mindre antal avde större företagen.Därför menar jag att det är viktigt att noga utredamöjligheten att öppna för en parallell notering - bådei euro och i svenska kronor. Exakt hur det skall gå tilltekniskt har vi inte underlag för att säga, men jagräknar med att vi får det. Jag kan försäkra att densvenska regeringen och följerdenna fråga. Vi kommer att se till att vi får en till-fredsställande lösning på detta problem.Anf. 101 ():Fru talman! Jag tackar för beskedet. Jag är enigmed finansministern om att det är ett legitimt intresseför småspararna att också kunna handla i svenskakronor.Finansministern säger att det är viktigt att man nuutreder frågan. Jag tror att det är väsentligt att vi kanfå ett tydligt besked från finansministern om att detmåste bli på det sättet. Det är inte acceptabelt att manskapar ett system där stora delar av svenska folket -småspararna - ställs utanför och inte kan vara med.Anf. 102 Finansminister ():Fru talman! Svenska staten har ägarintressen i detnya fondbörsföretaget. Det är inte alla som har gillatdet, men detta är en utmärkt illustration till att vi kanutöva ett inflytande den vägen. Sedan har vi natur-ligtvis också ytterst möjligheten att tillgripa lagstift-ning om så behövs.Låt oss få denna fråga utredd. Låt oss skaffa ettordentligt underlag innan vi slutgiltigt tar ställning.Jag håller med om att småspararnas intressen är legi-tima och viktiga att tillgodose.Apropå den inledande förklaringen vill jag läggatill att vi inte skall glida in i någonting. Vi skall fattabeslut på det sätt som vi har sagt från regeringens ochfrån socialdemokraternas sida. Det är svenska folketsom skall avgöra denna fråga genom valeller genom folkomröstning. Detta gäller även i fort-sättningen. Givetvis är det på det sättet.Ungdomars ekonomiska situationAnf. 103 ():Fru talman! Jag har en fråga till ungdomsministerLars Engqvist.De senaste dagarna, och under en ,har man kunnat ta del av ett flertal rapporter som visaratt ungdomar som grupp i har en ganska svårsituation. Vi kan se att ungdomar halkar efter i ut-vecklingen på område efter område.Jag skulle vilja veta vad ungdomsministern har försyn på detta. Vilka är hans reflexioner? Vilka tankarhar han kring eventuella åtgärder utifrån denna ut-veckling?Anf. 104 Statsrådet ():Fru talman! Det kommer med jämna mellanrumanalyser som handlar om hur olika grupper har drab-bats av de senaste årens ekonomiska problem. Det ärinte alldeles säkert att man kan beskriva utvecklingensedan den stora ekonomiska krisen, sedan arbetslös-hetsproblemen växte , som att detenbart skulle handla om en generationsfråga.Snarare är problemen följande:Först och främst skapar ett land med stora eko-nomiska problem stor arbetslöshet. Arbetslöshetendrabbar dem som i alla avseenden har haft detsvårast på arbetsmarknaden. Det är alltså mångamänniskor som har haft stora svårigheter under desenaste åren. Detta i sin tur skapar andra ekonomiskaoch sociala problem, på bostadsmarknaden, när detgäller möjligheten att ta del av utbildning osv.Den politik som regeringen har fört för att skapaen ny tillväxt, som i sin tur skall skapa bättre förhål-landen på arbetsmarknaden, gäller alla grupper. Viavser inte att diskutera med utgångspunkt från de kravsom har ställts på en särskild generationskommissioneller något liknande. Vi tror att det i hög grad handlarom klassiska sociala skillnader i Sverige.Anf. 105 ():Fru talman! Min avsikt är inte att ställa generatio-ner och grupper mot varandra. Men det är ändå ettfaktum att ungdomar är en grupp som har halkat efter.Det är möjligt att det är svårt att vidta speciella åtgär-der för ungdomar som grupp, men det vore ändå in-tressant att få höra hur ministern ser på de rapportersom har framkommit. Hur skulle somminister kunna ge ett budskap till ungdomar,som tillhör den grupp som har fått det väldigt tufft desenaste åren?Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! Något som är ganska viktigt är att deproblem som har haft, med bekymmer fram-för allt för arbetslösheten, härrör sig i huvudsak . Det är ganska viktigt att noteraom man skall göra en politisk bedömning.När det gäller att ge unga människor en chans attskapa sin egen framtid handlar det om att skapa enpolitik som ger jobb, att skapa en politik som germöjligheter till utbildning, möjlighet att öka sin egenkompetens. De satsningar som har skett under desenaste åren har i hög grad gynnat just unga männi-skor som förväntar sig att få ett jobb och en utbild-ning.Någon särskild ungdomspolitik är ganska me-ningslös att bedriva. Men en allmän politik som gerunga människor en chans till egen försörjning, till etteget arbete, till egen utbildning är det vi tar sikte på.Studenters försörjning under sommarenAnf. 107 HANS ():Fru talman! Jag har en fråga om a-kassan och stu-denters försörjning, framför allt . Denskall kanske riktas till finansminister möjligtvis till den för dagen, som det förutsätts,allvetande justitieministern.Regeringen kom med ett förslag till ändringar i a-kassan. Varken regeringen eller uppmärk-sammade egentligen vilken kraftfull förändring somunder en punkt kom under rubriken förtydligandet innebär att många studenter, som ioch för sig var kvalificerade för a-kassan, halkar ur.Det gör de genom ettårsregler, överhoppningsbar tidoch kvalifikationsvillkor. Det innebär att densom stämplade stämplari dag också och har inga problem. Men den som varmycket aktiv, tog initiativ och hade ett jobb, åker ursystemet. Det innebär att många har stora för-sörjningsproblem.Det är mycket felaktiga incitament. Det är enmycket orättvis situation. Min fråga är helt enkelt:Hur tänker regeringen komma till rätta med detta? Detbrinner i knutarna, studenterna står snart på bakgår-den och klarar inte sin försörjning.Anf. 108 Finansminister ():Fru talman! Vi är medvetna om det här problemet.Jag kan säga att vi genomför en beredning i regering-en, och jag räknar med att vi kan kommamed ett förslag till konkret lösning på detta problem.Anf. 109 HANS ():Fru talman! Egentligen kan man säga att vi bordeha ett studieersättningssystem som klarar sådant här.Vi borde ha möjlighet att erbjuda sommarjobb somklarar sådant här. Vi borde ha praktikmöjligheter somgjorde att vi klarade detta. Men när vi nu inte har detkan man tänka sig att göra en lagförändring. Menriksdagen är sent ute, inte sant, fru talman?Då har regeringen ett antal mekanismer. Det finnstvå förordningar, om aktivitetsstöd och kring ALU.Arbetsförmedlingarna skulle kunna bidra med aktivainsatser för att ge meningsfull verksamhet med full a-kasseersättning.Folk i , som har särskilt utbild-ningsbidrag, har ett annat regelverk. De har inga pro-blem. Det får inte vara så att människor halkar mellanstolarna. Det skapar egentligen en misstro mot politi-ken.Jag förutsätter att regeringen kommer tillbaka medkraftfulla åtgärder som löser problemet. Det finnstekniska möjligheter. Om inte annat kan jag bidra meddem, så där under hand, finansministern.Anf. 110 Finansminister ():Fru talman! Det finns i och för sig skäl att ifråga-sätta om man under pågående studier skall ha möjlig-het att lyfta arbetslöshetsersättning under sommarup-pehållen. Jag tycker inte att det är självklart att manskall öppna för den möjligheten.Låt oss säga så här, och där är vi förmodligenöverens, att vi har allt intresse av att uppmuntra män-niskor att arbeta eller att få någon typ av åtgärd. Detgäller även dem som studerar, när de har möjlighet tilldetta, som . Det uppmuntrar till ak-tivitet och inte till passivt mottagande av a-kassa. Viarbetar med den här frågan, och jag räknar med attinom kort komma med en konkret lösning.Får jag sedan lägga till, det hör ändå till saken, attallmänt sett är situationen mycket bättre än den varbara . Arbetslösheten har minskatkraftigt. Det gäller även för de här grupperna. Det ärlättare att få ett jobb nu än det var . Detär lättare att få sommarpraktik än det var för ett årsedan. Detta är grundläggande i den positiva utveck-ling som vi ser på svensk marknad.Sedan kan det finnas vissa som riskerar att fallamellan stolarna. Det skall vi försöka lösa.UtbildningsradionAnf. 111 ():Fru talman! vill ha mer folkbildningoch utbildning i allmäntelevisionen, både i de analogasändningarna och i de kommande digitala sändning-arna. Vi tycker att det är mycket viktigt att Utbild-ningsradion finns och att den finns kvar i ochTV 2.Nu säger illasinnade rykten att Utbildningsradionskall läggas ned .