prot · GM0933 · 1998-12-10 00:00:00 — Jag erinrar mig från en tidigareinterpellationsdebatt här i kammaren att finansminis-ter och biståndsminister meddelat att de skrivit en debattartikel tillsam-mans för att visa hur viktigt det är att de olika depar-tementen samarbetar och att det är en angelägenhetför mer än biståndsenheten och biståndsministern.Men det har inte funnits något intresse, och man harinte fått in sådana artiklar. Det är intressant, därför attvi känner alla ibland att den typen av frågor inte ståröverst på nyhetsdagordningen.När det gäller tog jag upp lite avdet i mitt anförande och ville kanske göra frågan litemer komplex, som jag tycker att den är. Sedan Sidagjorde utvärderingen av biståndet till ,som låg till grund för det seminarium som i sin tur lågtill grund för den förändrade strategin för bistånd tillGuinea-Bissau, har det hänt oerhört mycket där. Detmesta har inte varit positivt, men det har ändå föränd-rat ramarna för hur biståndet ger möjligheter och vaddet skall göra i Guinea-Bissau.När vi skrev det här betänkandet var det mitt un-der ett händelseskede nere i som viförsökte följa, men det var inte möjligt att just dåskriva in våra slutliga ställningstaganden då vi intehade dem för handen. Jag hoppas att vi skallha mer information om hur Sida och UD ställer sigtill de rapporter som de fick med sig hem från denperson som hade varit med och medlat i situationendär nere.Anf. 138 () replik:Fru talman! När det gäller sanktioner utveckladejag i mitt anförande hur just ekonomiska sanktionerkan drabba befolkningen. Jag kan läsa upp för CarinaHägg vad jag sade i mitt anförande: Regeringensallmänna reaktion på dessa kärnsprängningar varsjälvfallet sund och riktig. Jag har inte sagt någotannat.Vi menar att det är väldigt många pojkar ochflickor i det här projektet som skulle få kunskaper iatt läsa och skriva som har drabbats. Vi tycker att sexmånader är för att avbryta biståndet. Det harockså drabbat väldigt många av dem som jobbar där,som inte har fått sina löner. Det är det som vi kritise-rar, inte sanktioner som har drabbat regeringen.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag hoppas att jag uppfattade det rättnu, att inte är kritiskt mot att densvenska regeringen och många av oss här i kammarenreagerade väldigt starkt på det som hände i ochsenare i . Jag upplever att det är helt nödvän-digt att visa en klar reaktion efter en sådan händelse,som vi visserligen borde ha kunnat ana oss till mensom ändå kom som en total överraskning för världenrunt om. Jag hoppas att vi i den delen har klarat utfrågan.Det är subjektivt vad vi tycker är kort eller långtid. Man klippte ju inte av biståndet på en gång, utanunder en liten tid rullade pengarna vidare till de en-skilda organisationernas verksamhet. Men visst blevdet bekymmer för dem som fanns ute i verksamheten- vi har aldrig försökt säga någonting annat. Men vikan inte frånta den indiska regeringen sitt ansvar förden egna politiken, som den dessutom gick till val på,och vad den innebär för befolkningen. Det som harhänt i är inte bara den svenska regeringensansvar, utan det grundar sig i allra högsta grad på dekärnvapenprovsprängningar som väckte sådan avskyrunt om i världen.Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag sade också i mitt anförande attVänsterpartiet är anhängare av den kamp som försmot dessa och andra vapentyper och att vi tar avståndfrån dem. står för detta.När det sedan gäller att avbryta biståndet i sexmånader skall vi ha respekt för just dem som jobbarpå fältet. Vi har fått informationen från dem. Jag vetockså att andra partier har fått information om attväldigt många i projektet har drabbats, både pojkaroch flickor men också de som jobbar med projektet.Vi är överens. Jag tycker att det är jättebra att mannu har anslagit 40 miljoner just till det här projektet.Vi är nöjda med det och tycker att det är bra. Men närdet gäller sanktionerna har biståndsminister sagt att sanktioner inte skall drabba vanligtfolk. Det har han sagt i sina inlägg förut.Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag skulle inte vilja kalla det somhände sanktioner, när det gällde vårt samarbete medIndien efter deras kärnvapenprovsprängningar. Attdet påverkade våra relationer är en sak, men jag kaninte kalla det sanktioner - det är inte mitt ordval.Däremot kan sanktioner i stort vara ett trubbigtvapen, men det är ett av de få vapen vi har när dethänder saker i vår omvärld som vi känner att vi måstereagera mot. Jag är den första att understryka att en-skilda människor ofta har drabbats hårt.Vi har ofta här i kammaren funderat kring de härfrågorna och försökt ha ett öppet resonemang om detfinns möjlighet att söka nya vägar och om det är lägeatt lyfta sanktioner som finns mot olika länder. Jaghar själv varit mycket tveksam till sanktionen gente-mot från de omgivande länderna, inte mot attde omkringliggande länderna en gång reagerade ochvidtog åtgärden men mot att man sedan inte släpperden och inte har gjort det till dags dato.Frågan om sanktioner är en komplicerad materia,som vi nog får återkomma till under många diskus-sioner framöver. Vi måste ju veta vad sanktion är ochvad andra förhållningssätt är.Anf. 142 () replik:Fru talman! Först skall jag i anslutning till vadsom har sagts om det innehållna biståndet till Indiensäga att vi hörde till de partier som reagerade emotdetta. Det vi har ifrågasatt är om det i ett sådant härfall inte hade varit en mer adekvat reaktion att inställaalla typer av vapenleveranser till , även följdle-veranser. Det är ju ett så extremt fall, när man såflagrant sätter världsfreden i fara.Sedan vill jag säga att jag tycker att det är bra attSida nu tar upp aidssituationen i u-världen, inte minsti . Det jag skulle vilja fråga om idet sammanhanget är vilka särskilda insatser mantänker göra för att nå de föräldralösa barnen och ivilken utsträckning kan bidra till detta. Afrikaär drabbat på många sätt genom katastrofer, krig ochkonflikter, som också nämnde. Detta görläget för barnen ännu mer utsatt. Vi vet att det påver-kar framtiden när det gäller utveckling väldigt myck-et.Carina nämnde situationen i Stora sjö-området. Vad gör för att bidra till att situatio-nen i stabiliseras? De afrikanska staterna ver-kar ha ganska lätt att ingripa även med vapenmakt. Vihar ingått i något slags vänskapsorganisation, där dethar varit ett tiotal länder organiserade. Vad gör Sveri-ge för att bidra till att situationen lugnar ned sig ochatt det inte görs fler och fler ingrepp utifrån, somkanske förvärrar situationen snarare är förbättrar den?Anf. 143 () replik:Fru talman! När det gäller EU:s relation till Indienefter kärnvapenprovsprängningarna var det så, attSverige försökte driva linjen att man gemensamtskulle fatta sanktionsbeslut. Det var de besluten somvi inte kunde få någon enighet om. När det gäller hurvi skulle hantera de inhemska frågorna om vapenex-porten kan jag säga att man skall följa svensk lag-stiftning. Varje leverans skall prövas för sig. Detkänner vi väl till också från tidigare debatter. Sverigehar följt lagstiftningen. Vi har försökt driva frågorna igemensamma forum - i första hand i EU - men intelyckats. Vi har försökt att vara så aktiva som vi harkunnat därför att frågan av oss har bedömts som såoerhört viktig. Jag beklagar att vi inte kom längre iden delen.Jag hörde inte hela inlägg när detgäller aids. Jag tror att hon talade om barnen. Var detså kan jag bara hålla med. Det känns än mer angelä-get när vi så har kommit hem från ochmötts av de vittnesmål som vi fick ta del av där nere.Det är ingen nyhet, men det känns ändå mer påtagligtnär man är i närheten geografiskt.Det finns många olika delar. Föräldralösa barn harsvårare att betala skolavgiften och ställs utanför ut-bildningen. På så sätt blir aids ett utvecklingshinderinte bara för de själva utan för hela landet.Det berättades att en skola hade ungefär 1 200elever, varav något över 300 var föräldralösa. Det ären situation man kan relatera till aidsfrågan. Maninser att det blir oerhörda problem om dessa barnskulle ställas utan utbildning och utan vård och om-sorg. De instrument vi har haft tidigare - satsningarpå barnbyar och enskilda barnhem - räcker inte rik-tigt till. Om katastrofen skall fortsätta att rullas upppå det sätt som vi ser fordras ett nytänkande. Jagtycker att vi får vara väldigt prövande framöver ochförsöka hjälpas åt för att hitta lösningar och stöttamed biståndet.Anf. 144 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att Sverigekan bidra på olika sätt när det gäller barnens utveck-ling i till följd av aidssituationen. Jag hållermed om att det är viktigt att vi alla för-söker bidra till konstruktiva lösningar på detta områ-de.Jag vill bara säga ytterligare något ord när detgäller och sanktionerna. Jag vet att harförsökt att driva frågan i EU, och det är bra. Vi är nu idet läget att tolkningen av reglerna vad gäller följdle-veranser ses över. Jag tycker att vi skulle hålla inneäven med dessa, om det skulle bli aktuellt.Anf. 145 () replik:Fru talman! När vi skrev kring det faktum att detskall göras en utredning av följdleveranserna gick viinte in på retroaktiviteten. Man kan i efterhand funde-ra över om det var rätt och bra, men det var den be-dömningen vi gjorde då. Jag kan inte minnas att detvar någon större opposition mot skrivningarna vid dettillfället.Den av frågor som jag inte hannbesvara tidigare gällde vad vi gör i ,som har en stor spridning. Det är klart att det är väl-digt många olika saker. Vi försöker hålla en dialogmed dem som är inblandade. Vi försöker på olika sättstötta. Vi har t.ex. också givit pengar till den panelsom har upprättats i , där bl.a. svenskar finnsmed. Det är ett sätt att försöka lösa de knutar somfinns efter tidigare händelser i . Vi vet attRwanda är en väldigt aktiv part i Kongokonflikten.Det finns många olika små saker som gör,och som vi gör via de internationella organisationer-na. Andra länder försöker naturligtvis också att arbetamed detta.Anf. 146 ():Fru talman! är den region i värl-den som växer snabbast ekonomiskt. har fem åri rad av tillväxt överstigande . I de baltiska stater-na var tillväxten , och denöverstiger i alla de tre länderna. Potentialenför fortsatt ekonomisk utveckling är mycket god iÖstersjöregionens östra delar. Utbildningsnivån ärhögre än i . Läskunnigheten är närmast påvästerländsk nivå. Det tekniska kunnandet är gott.Detta sammantaget gör att den bild som finns avatt produktionen i t.ex. måste vara av låg-teknologisk karaktär måste revideras. Möjlighet tilltillverkning av mellan- och högteknologiska produk-ter är i växande.För de nordiska länderna innebär den ekonomiskautvecklingen i våra grannländer att våra företag möteren ökande konkurrens. erbjuder de snabb-växande länderna stora marknader för tjänster ochprodukter. Bara i , , , och Litauens Östersjöregioner bor 20 miljonermänniskor, och marknaden för konsumentprodukterfördubblas i och med integrationen av Öst- och Cent-raleuropa i stort.Handeln i har mångdubblats desenaste åren, men har alla förutsättningar att mång-dubblas återigen över de kommande decennierna.Uppskattningar om allt mellan en fördubbling och entiodubbling av handeln förekommer.De skillnader som finns mellan ländernas ekono-miska strukturer innebär en stor möjlighet. För inter-nationella företag som överväger att investera i kan det vara rationellt att placera forsk-ning och utveckling på den västra sidan av produktionen på den östra, där lönerna i dagendast är av de svenska. Lönerelationernakommer dock naturligtvis att ändras i takt med denekonomiska utvecklingen.Den ekonomiska tillväxten i somhelhet dämpas något , inte minstberoende på krisen i . Den lägre tillväxttak-ten är i huvuddelen av länderna dock inte anmärk-ningsvärd. I ett längre perspektiv framstår tvärtomfortfarande möjligheterna till tillväxt och ökad handelsom utomordentligt betydande, detta beroende påframgångsrik reformprocess i länderna och en mycketframgångsrik handelsutveckling och nya han-delsmönster.Det som drar ned den ekonomiska prognosen förregionen är den djupa ekonomiska krisen i Ryssland.BNP föll bara mellan ochseptember 1998. Landets utveckling hämmas av attde marknadsekonomiska strukturerna är svaga. Det råder inte konkurrens på likavillkor. Det finansiella systemet är i obalans, ochskattesystemet är närmast icke fungerande.Nästa år - 1999 - beräknas BNP falla ytterligare10 % och inflationen nå tresiffriga tal när sedelpres-sarna används för att fylla hålen i de mycket svagastatsfinanserna. Den internationella kapitalmarknadenär mer eller mindre stängd för . IMF:s för-troende för ledningens politik är minst sagt bristande.Det finns en betydande risk - det ser man - för enond spiral, där statens inkomster minskar och sedel-pressarna därför måste gå på högvarv. kan säga att knappt längre är en pen-ningekonomi, utan ett land där byteshandel mellanföretag beräknas motsvara halva produktionen och ivissa branscher än mer.Det befaras livsmedelsbrist i delar av landet, inteminst beroende på bristande distributionsmöjligheter.Jordbruksproduktionen var 15 %lägre än 1997, och på vissa ställen50 % lägre än normalt. Bara Röda korsets insatserberäknas hjälpa 1,4 miljoner människor att överlevavintern i Ryssland.De baltiska staterna känner av den ryska kriseninte minst genom att efterfrågan på jordbruksproduk-ter och livsmedel minskar. byter i allt störreutsträckning rysk olja mot litauiska livsmedel.Skall och EU stödja med livs-medel är en rimlig väg att utnyttja de redan existeran-de baltiska kanalerna för livsmedelsexport i stället föratt etablera nya, eller i stället för att skicka överskottav EU:s livsmedel till . Ett annat alternativär att göra som Röda korset, dvs. att köpa förnöden-heterna på den lokala marknaden.Litauen är det av våra grannländer som är mestexponerat för den ryska krisen. Över en femtedel avexporten går till . Räknar man in Vitrysslandoch kommer man upp i siffror överstigande40 % för den del av exporten som går till gamla sov-jetstater.Estlands och ryska exporthandel blirdäremot allt mindre. Den är nu av exporten ibåda fallen.Handelsmönstren för våra baltiska grannar domi-neras alltmer av exporten till . Överhälften av deras export går dit . Det gör att län-dernas exponering mot och den ryska krisenminskar.Trots krisen i växer de tre baltiska sta-ternas ekonomier starkt, även om tillväxtprognosernahar måst justeras ned. finansdepartementräknar optimistiskt med en 6-procentig tillväxt nästaår, med fortsatt låg inflation och balans i statsfinan-serna. Den nya WTO-medlemmen beräknasha en tillväxt om med lägre inflationän sina grannländer. Också beräknas få entillväxt på med en inflation kring 8 %.Polen lär landa i närheten av 5 %.Fru talman! Den gemensamma valutan lär på siktförbättra handelsmöjligheterna i regionen, inte minstför småföretagen, när handeln förenklas och valuta-riskerna minimeras. och går medfrån starten. Förhoppningsvis - och förmodligen, somdet verkar nu - kommer inte att komma långtefter. kom signaler om att kantänkas folkomrösta om euron . Vi seralltså att den gemensamma valutan kommer att fåeffekter för handeln i vårt närområde.Valutorna i och de baltiska staterna knytstill euron och i några fall också till dollarn. Så små-ningom kommer vi att se ett deltagande också i dengemensamma valutan, även om det är svårt attuppskatta tiden för detta. Därmed kan kanske desvenska småföretagens relativt avvaktande hållninggällande bl.a. förändras. Handel och investe-ringar kommer att förenklas och risker minskas pågrund av den gemensamma valutan.Det är centralt att verkar för att den ut-vidgning av EU vi nu kan se framför oss för det förstaverkligen realiseras utan fördröjning, för det andraföljs av ytterligare utvidgningsomgångar längre frami tiden.Ett avgörande prov för oss i blir förhand-lingarna om EU:s institutioner och beslutsregler isamband med den första utvidgningen. I det alldelesomedelbara perspektivet måste den nya "rödgröna"eller socialdemokratiska regeringen i intres-seras för och för EU:s utvidgning.Fru talman! I dagens betänkande behandlas dens.k. Östersjömiljarden, som vi moderater varit starktkritiska mot sedan tillkomsten. Östersjömiljarden harhanterats vid sidan av det övriga östbiståndet, först iStatsrådsberedningen och sedan i Näringsdeparte-mentet. Regeringen fattar beslut om varje enskiltprojekt.I dagens betänkande medger utskottsmajoritetenatt riktlinjerna för Östersjömiljardens användandeinte överensstämmer med riktlinjerna för det reguljäraöstsamarbetet. Känslan av att formerna för Östersjö-miljarden var ett sätt att ställa medel till statsminis-terns förfogande för internationella utspel kan inteundvikas.Grundproblemet är dock att utgångspunkten är attstödja projekt i andra länder för att öka sysselsätt-ningen i . Detta leder fel. Bidrag utgår endasttill svenska företag. Det skapar konkurrenssnedvrid-ningar och motverkar strävan att åstadkomma enrationell resursanvändning.Vi moderater har valt en annan väg. Vi har löpan-de, i ordinarie budget, anvisat en högre anslagsnivåän regeringen för stödet till närområdet. Vi menar attdet är en betydligt bättre åtgärd, ett bättre sätt attstödja utvecklingen kring Östersjön.Stödet bör inriktas på suveränitetsuppbyggnad ochpå uppbyggnad av rättsstatens och marknadsekono-mins institutioner, miljöförbättringar och kun-skapsöverföring. Detta måste dock ske i perspektiv avländernas strävan efter EU-medlemskap och i sam-ordning med EU:s s.k. förmedlemskapsstrategier.Som framgår av motion U802 förekommer blandÖstersjömiljardens projekt ett antal större infrastruk-turella projekt som tar en stor del av miljarden i an-språk. Man kan, tycker jag, ifrågasätta om en del avde här projekten verkligen borde komma i fråga förskattefinansiering. Större infrastrukturella projekt böri stället finansieras via den internationella kapital-marknaden.Stödet till Öst- och är, såsom be-skrivs i motion U806, väsentligen av en annan ka-raktär än det stöd till utvecklingsländer som Sidaannars hanterar. De aktuella länderna i Öst- och Cent-raleuropa integreras fortlöpande i det europeiskasamarbetet. De svenska insatserna bör inriktas påhjälp till kandidatländerna att möta de krav som EU-medlemskap ställer, varför stödet till Öst- och Cent-raleuropa naturligen bör överföras till UD.Under kommande år finns, som sagt, starka skälatt stötta de baltiska staterna i uppbyggnad av rätts-statens funktioner, förvaltning, marknadsekonominsinstitutioner liksom på miljöområdet - allt inom ra-men för samverkan med EU:s förmedlemskapsstrate-gier.På sikt finns det dock all anledning att utgå frånatt våra baltiska grannar måste behandlas precis påsamma sätt som våra nordiska grannländer i övrigt.Om allt går som vi hoppas kommer de inom några fåår att vara EU-medlemmar, precis som , ochkanske också - som eller före -medlemmar i . Länderna kommer förmodligenatt på en generation nå eller närma sig västeuropeisklevnadsstandard.För våra barn kommer det att vara lika naturligtatt åka på skolresa till som till . Det kom-mer inte att upplevas som annorlunda att besöka Vil-nius än Helsingfors.Jag tycker att det är viktigt att ha detta perspektiv:Bistånd är inte det långsiktigt naturliga tillståndet vadgäller relationen till våra baltiska grannstater. Handel,samverkan och utbyte på alla områden av samhälletoch politiken är det långsiktigt naturliga.För att leka med tanken: Den nordiska samord-ningsministern måste bildligt och bokstavligt varaden som känner ansvar för kontakterna med våragrannländer , och i framtiden- precis som för våra övriga grannar i vårt närområde.Anf. 147 ():Fru talman! För endast var vallgrav i det onaturliga uppdelning iett kommunistiskt i öst och ett demokratisktEuropa i väst - en vallgrav som förhindrade männi-skor att mötas och hindrade ungdomar att bryta nyavägar, en vallgrav som hindrade ett fritt flöde avinformation, tankar och idéer.I dag är inte längre en vallgrav utan enbro mellan demokratiska länder i en av världenssnabbast växande tillväxtregioner. För första gångenpå har människorna runt möj-lighet att mötas i fredlig handel och samlevnad. Förde 50 miljoner människor som bor i regionen öppnarsig nu vidsträckta perspektiv för framtiden. Det finnsall anledning att tro att området för lång tid framåtkommer att vara ett av mest ekonomiskt ochpolitiskt dynamiska områden.Ökningen 1997 i den svenska handeln med debaltiska länderna är enastående. Till ökade den likasåmed . Till ökade exporten med ofantliga76 %. De svenska investeringarna i länderna harockså ökat markant . är denstörsta investeraren i och den näst största iEstland. exporterar vi mer till Östersjönsstater än till exempelvis . Det finns sålunda enbetydande marknad som växer snabbt.När man ser på all den verksamhet som be-drivs över denna en gång så förhatliga vallgrav är detsvårt att förstå att allt som skett har skett på mindreän . Många tusen svenskar är involverade isamarbetet med våra östliga grannländer. Det är oer-hört glädjande att så många berörs av detta som i daghar blivit ett naturligt inslag i föreningars, kommu-ners, landstings och politiska partiers verksamhet.Detta om något är ett bevis på att samarbetet har brettfolkligt stöd och engagemang.Fru talman! Utvidgningen av EU är motorn i ska-pandet av ett med gemensam säkerhet, ettEuropa med respekt för minoriteter, demokrati ochmänskliga rättigheter, ett där välståndet delasav alla, inte bara några få.Med detta som utgångspunkt föreslår regeringenatt det svenska utvecklingssamarbetet med Central-och , som uppgår till 750 miljonerkronor, inriktas på att:· underlätta , , och Po-lens medlemskap i ,· vidare integrera och i europeis-ka samarbetsstrukturer,· utöka samarbetet på det sociala området.Utöver anslaget på har rege-ringen tidigare anslagit medel till ytterligare en Öster-sjömiljard. Denna miljard, som skall användas underen femårsperiod, skall inriktas på stöd till näringslivs-satsningar och omfattar såväl företagsetableringarsom projektexport och marknadssatsningar.Regeringen strävar efter att små och medelstoraföretag skall kunna öka sitt deltagande än mer i Ös-tersjöhandeln. Regionen har stor tillväxtpotential, ochden har alla möjligheter att utvecklas till en viktigmarknad för svensk industri. Tanken är att det ordina-rie östsamarbetet och Östersjömiljarden skall komp-lettera varandra och underlätta en mångsidig utveck-ling av kontakterna mellan staterna i Sveriges gran-nområde.Östersjömiljarden kan användas från Öresundsre-gionen till . , som bilda-des , knyter samman en region där olikaländer delar samma förhållanden vad gäller natur,klimat och miljö. Rådet diskuterar gemensammaproblem som handelshinder, miljöproblem, kärnav-fall, osv. rymmer stora möjligheteratt bli en dynamisk och expansiv region.Låt mig också ta tillfället i akt att lämna lite in-formation, eftersom tidigare idebatten har efterfrågat en del olika insatser i Mur-manskområdet, och hänvisade tillmitt tal. Jag ger rätt. Det ärtråkigt att det inte står mer om vad som görs i Mur-manskområdet, dels i propositionen, dels i vårt betän-kande. Men det görs en hel del.Sedan 1995 har man haft olika managementkurserför företagsledare. har också Sida-östdrivit stora projekt för energibesparing. Man har haftett socialt utvecklingsprogram . Man harspeciella kurser för kvinnligt företagande. Man har ettprojekt med prefabricerade trähus från en svensktillverkare. Lantmäteriet och skattemyndigheten ärdär för att få ordentlig verksamhet att fungera. Kärn-säkerhet och kärnavfall är ett annat område. Sist meninte minst, man har ett projekt som går ut på att in-rätta två stycken kvinnokriscentrum i för kvinnor som har hamnat i kris. Arbete be-drivs ur ett vitt och brett perspektiv även i Murmans-kområdet.Fru talman! I den nödvändiga omvandlingen frånkommunistisk planekonomi till marknadsekonomi harfrämst äldre, handikappade och barn drabbats. Vi sermed oro på att t.ex. antalet gatubarn ökar i de baltiskaländerna. Enligt UNDP finns åtminstone 200 gatu-barn i , men lokala myndigheter tror att det kanvara ända upp till 700 gatubarn. Förekomsten avgatubarn är ett bevis på att barn far illa.