prot · GL0962 · 1998-02-05 00:00:00 — Det är i och för sig bra, men det kanbli en ganska svår övergångstid. Skall vi då sitta meden stor utlandsskuld? Om det är så att finansministerntänker sig räntor och amorteringar på skulden blir detallt dyrare.Kanske kommer det också att bli en viss press påatt lösa in utlandslån i en del av den offentliga skul-den, om man nu skall göra transaktionen med AP-fonden. För att inte få en övervikt för utlandslån i denoffentliga skulden, när en del av obligationen överförsfrån AP-fonden till staten, gäller det att inte göra denoperationen i ett läge med en successivt fallande kro-na.Jag håller inte med , som säger attmin kalkyl är felaktig. Men för att vi skall kunnakomma fram till någon slags slutsats måste ju ErikÅsbrink redovisa i vilken utsträckning han tänkeramortera och betala av på utlandsskulden under åren1998, 1999 och 2000. Först då kan vi få ett grepp omvad detta kommer att kosta, vilken kurs lånen vartänkta att återbetalas till och vilken kurs som de fak-tiskt återbetalas till.Jag har gjort en kalkyl utifrån vad Industriförbun-dets något mer pessimistiska alternativ skulle innebä-ra. Det kanske vore intressant om vi i sista debattom-gången kunde få finansministerns kommentar tilldetta. Jag återkommer i frågan.Anf. 18 ():Fru talman! framhöll i sitttal att han ville tacka interpellanten, som har ställtinterpellationen och gett oss möjlighet att delta i denhär debatten. Efter svar vill jag verkli-gen instämma i det. Det var mycket välgörande att fåErik syn på krisen i i förhållande tillandra länders situation. Vi kan bara se fram emot attfå läsa artikeln om , som han har skrivittillsammans med . Publiceras den inte iDN får vi hoppas att den gör det i någon annan tid-ning, så att vi kan ta del av synpunkterna.Jag har läst interpellantens näst sista fråga: "Vilkaåtgärder avser regeringen att göra för att förbättravillkoren för svenska företag så att de bättre kan mötaden hårdnande konkurrens, som bl.a. krisen i Asienkan förväntas medföra? "På den frågan skulle jag vilja ha ett litet mer ut-förligt svar. Vilka instrument kommer man att använ-da så att man inte riskerar att medverka till någonform av social dumpning, att man försämrar situatio-nen när det gäller konkurrensen för de anställda. Vibelyser ju här också väldigt mycket situationen för deanställda och antalet anställda. Då kan man ju intefrångå de villkor på vilka man är anställd. Jag villalltså ha ett mer utförligt svar på frågan.Anf. 19 ():Fru talman! Jag vill ta upp två saker. Jag får kon-statera att det inte är mycket till svar när det gällervad som eventuellt kan ske på den negativa sidan. Detär lätt att stå här och tala om positiva effekter av rän-tenedgångar. Men vi har fortfarande inte fått någrakommentarer när det gäller flykten till kvalitet, alltsåeffekterna på den svenska valutan, och att vi här fåren påminnelse om svensk konjunkturkänslighet, vårlitenhet och det utanförskap som stundar utanför dengemensamma valutan. Detta illustreras varje gång -det har vi sett - som det uppstårfinansiella eller andra typer av kriser någonstans ivärlden. Det har ju varit en återkommande kritik motregeringen för att det inte har funnits några konjunk-tursvackor inlagda ens när man har tittat en bra bitframåt i olika beräkningar från regeringen. Regering-en tycks ha föreställningen att vi nu har den evigatillväxten och bara de goda åren framför oss. Det vorebra att få litet perspektiv på det.Sedan en kommentar till när detgäller hyllandet av "tigrarna". Jag tror att det är vik-tigt att dra rätt slutsats här. Den ekonomiska utveck-ling som har skett i flera av dessa länder är impone-rande. De har imponerande, stora företag som tyvärribland har lyckats vidareutveckla svenska forsknings-resultat till goda konsumentprodukter och har därige-nom kunnat skapa stor rikedom. Men det förtar inteintrycket av hur det har varit . Denhär krisen har ju inte pågått . Man har underflera års tid kunnat se återkommande regleringar,devalveringar och någon sorts blandning av att försö-ka ha privata företag på en global marknad och ändåföra en nationell industripolitik - alltså det som viibland tyvärr vill återkomma till i , som isin nakenhet visar sig inte fungera i . Detta äråtminstone min slutsats. Jag tror att det är väldigtviktigt att vi drar rätt slutsats av krisen, annars hamnarvi lätt i diskussioner om återregleringar och nationellindustripolitik även här i Sverige.Anf. 20 ():Fru talman! Vi borde inte behöva diskutera om lå-ga moln som är grå betyder snö, för det vet vi allihop.Vi vet att Asienkrisen är negativ för . Vi be-höver alltså inte diskutera om det blir mycket ellerlitet snö. Asienkrisen kommer att bli dålig för Sveri-ge, och vi hade problem redan innan.Erik talar om 20 000 nya jobb, men mål-sättningen i er budget var 120 000 nya jobb fram tillår 2000. Det är det som är oroväckande. Det var enosäker prognos tidigare, men efter Asienkrisen är denmycket, mycket skakig.Vi bör alltså diskutera vad vi skall göra åt snöfal-let. Vi behöver ha en bra snöröjning. Vi skall nu dis-kutera vad vi skall göra åt Asienkrisen och den lågasysselsättningen, dvs. Här finns det ingetalternativ till höger. Det finns inget rimligtsammmanhållet alternativ, för det skadar budgetpoli-tiken.Vi i Vänstern har angett alternativ som är någotmer expansiva. Vi vill styra medel till ökad syssel-sättning. Jag begär inte att statsrådet skall redogöraför vårpropositionen här i en interpellationsdebatt.Men gack till kammaren och låt sysselsättningsmåletbli det överordnade! Det är endast så vi kan skapastabila statsfinanser, så att vi klarar av att möta sådanapåfrestningar som Asienkrisen. Det kan också bli enJapankris, och då är hotbilder lindriga iförhållande till vad som då händer.Bristen är att det är för litet åtgärder för ökad sys-selsättning. Er kalkyl bygger på 120 000 nya jobb.Den är inte riktigt stabil. Det som skulle leda till dettavar minskat hushållssparande, minskat finansielltsparande i företagssektorn och ökade investeringar iföretagssektorn. Allt detta inträffade utan att vi ficknya jobb. Det visar att ni har haft en för svag syssel-sättningspolitik. Men detta skall vi diskutera heladenna dag i en rad olika interpellationsdebatter pådetta tema. Jag kommer att hänga fast på alla dessapunkter för att försöka se till att det händer någotinom vårpropositionen. Styr över medel till aktivefterfrågan på nya jobb!Anf. 21 Finansminister ():Fru talman! är litet kluven tillhur han skall förhålla sig till de s.k. tigerekonomierna.Kvar finns en del av de gamla hyllningarna, och, visst,hyllades gjorde det mycket från och fråndet SNS som också åberopade tidi-gare. Det är bara att läsa innantill i er rapport somlades fram : "Det ostasiatiska miraklethar med rätta rönt stor uppmärksamhet under senareår. Det har framkastats flera förklaringar till dessaländers fenomenala framgångar. Låt oss nu i den uslasvenska ekonomin studera dessa ekonomier. Detgäller sådana länder som , ,, , , , ochThailand. Det är svårt att undvika slutsatsen att vieuropéer har mycket att lära från därsolen stiger upp. "Så där lät det. Så lät också tongång-ar för inte så värst länge sedan. fortfarande att dessa länder är föredömen imånga avseenden. Han skiljer sig kanske från en delandra där. Glöm inte att vad som händer i dessaländer är att miljoner och åter miljoner människor gårut i arbetslöshet. Dessa människor har inte tillstym-melse till skyddsnät av det slag som det fördömdasvenska samhället har. Det finns ingen a-kassa, ingensjukersättning och inget offentligt finansierat pen-sionssystem. Några av dessa människor har kanskebesparingar som de kan tära på så länge pengarnavarar. De här länderna är inga föredömen. Jag sermycket stora sociala och politiska problem. Och glöminte att problemen i dessa länder i allt väsentligt haruppkommit i den privata sektorn, inte i den offentligasektorn. Det har visat sig att dessa kapitalistiska eko-nomier gick väl att förena med diktatur, korruptionoch nepotism. Jag tycker faktiskt att en viss ompröv-ning skulle vara klädsam för , liksomför över huvud taget.Carl B ägnar sig mer åt finräkning. Jagkan bara konstatera att uppgifterna om var felaktiga. Det är så. Man har inte dragitned tillväxten med en halv procent. harräknat fel i sin kalkyl, och jag har pekat på vad dethänger samman med. Har man varit statssekreterare iministären då är inte finräkning denstarkaste grenen. Då handlade det om budgetprogno-ser som slog fel på många tiotals miljarder kronor.När det avsuttne statsministern ställer sig i riksdagenstalarstol och säger att frågan huruvida man försämra-de för skola, vård och omsorg med 8 miljarder ellermed 40 miljarder väl är en finräkning som man fårkolla upp , är det klart att detblir litet tokigt.Om man skall åberopa - vil-ket här görs selektivt - vill jag bara påpeka att räknar även efter Asienkrisen medöverskott i de offentliga finanserna 1998. Jag är intelika optimistisk på den punkten. Men, som sagt, jagnoterar selektiviteten i åberopandet.Tiden är knapp. Jag hinner inte gå in på allt. Menbåde och frågade vad vinu skall göra åt detta. Hur påverkas den svenska poli-tiken? Det grundläggande är naturligtvis att vi skallföra en sådan politik, alldeles oberoende av Asienkri-sen, som fortsätter att stärka svensk ekonomi, somfortsätter att främja en stark sysselsättningsutveckling- ja, att ge goda villkor för svenska företag. Det hartidigare varit viktigt och det är alltjämt viktigt. Detskall vi fortsätta att göra.Jag tror inte så mycket på att rusa i väg och skapanågra särskilda paket för att möta just Asienkrisen,utan jag tror på ett mer långsiktigt arbete. Det skall viockså fortsätta att bedriva, vilket gör att jag ändå igrunden är optimistisk. Vi står oerhört mycket starka-re nu än vad vi gjorde för tre . HadeAsienkrisen inträffat 1993-1994 då hade vi varitverkligt illa ute. är svensk ekonomi så mycketrobustare, så mycket mindre sårbar att vi tål påfrest-ningar om de inte blir alltför våldsamma. Men detbetyder inte att vi skall slå oss till ro. Arbetet för attstärka ekonomi och sysselsättning skall givetvis gåvidare.Anf. 22 ():Fru talman! Jag instämmer i att vi står starkare nuän . Egentligen är det tur att krisen iAsien kommer när det är en uppåtgående konjunktur iEuropa och en stark ekonomisk tillväxt i Nordameri-ka. Annars hade läget varit mycket värre.Det innebär ändå inte att man slipper undan effek-terna. De utgör naturligtvis ett motiv för att påskyndaen politik för att få mer reell sysselsättning och flerdelaktiga i produktionen i . Man måste se tillatt det inte återigen blir en företagsflykt till ländermed lägre kostnadsläge. Därför är det litet beklagligtatt finansministern inte går in i diskussionen i sak omhur man skall göra för att möta den hårdnande kon-kurrensen om kapital och sysselsättning. Blir detbilligare i dessa länder kommer vi att förlora på det,om vi inte gör någonting åt det. Det går inte att varapassiv i den här situationen.Det förs nu en omfattande diskussion i bl.a. kring dessa frågor. Man ser risker för atttappa sysselsättning och också för deflation. I Sverigetror man att det enbart handlar om att bekämpa infla-tionen. Men det kan också handla om motsatsen, omdet vill sig illa.Fru talman! Jag vill också betona att det kan bli enkedjeeffekt av den här krisen. Det kan vara börjansom vi ser. har ännu inte berörts särskilt myck-et, men risken är stor att så sker, eftersom ärnära ihopkopplat med de asiatiska ekonomierna. 40 %av exporten går till det här området, och det rör sigom den allra största ekonomin i världen. Då kommerdet att uppstå andra effekter. Det borde finnas skäl förregeringen att ha en bra framförhållning.Jag ser fram emot bra förslag, om inte annat så ivårpropositionen.Anf. 23 ():Fru talman! talar hellre om historien.Jag talar gärna om framtiden. Men jag kan också talaom historien. Det var därför som jag talade om Asi-enkrisen, om prognoserna , och år2000.Ju mer jag hör av finansministern undrar jag omhan inte kan skilja mellan nominell och real ränta. Jagvet att han kan göra det, men jag förstår inte riktigtvarför han biter sig fast i de nominella räntesäkning-arna när realräntan är avgörande för bl.a. investering-arna.Jag tycker att man får ett intryck av att finansmi-nistern bäddar för ett nytt vändpunktsresonemang, typ1991, när finansministern var statsråd i ledningen förFinansdepartementet. Då var han ganska ensam om attsäga att allt var på väg uppåt medan landet i självaverket var på väg in i sin värsta kris under hela efter-krigstiden.Finansministern nämnde inte så mycket om att detvar den fallande kronan som var orsaken till den öka-de exporten. Ökad export ger inte särskilt många nyajobb.Finansministern undvek mycket noga den frågasom jag ställde. Om skulle misslyckas medatt få inhibition av det beslut som har fattats, dåkommer det en deldom där staten krävspå ett antal miljarder att utbetala till . Minfråga var: Hur skall detta hanteras i vårpropositionen?Jag fick inget svar.Industriförbundets kalkyl är ganska pessimistisk.Om man gör en sådan marginalkalkyl som jag tidigarehar gjort pekar den på - och då bortser jag från fråganom utlandsskuldens hantering, eftersom jag inte villatt den misshälligheten oss emellan skall finnas - attde offentliga finanserna skulle bli 40-50 miljardersämre, om man lägger ihop 1998 och 1999. Det ärinte särskilt mycket pengar i budgetsammanhang, setti relation till BNP. Men med de utomordentligt mini-mala marginaler som regeringen redan har i sin kalkylkommer de att sprängas helt och hållet, om kalkyl slår in. Så känsligt är det.Anf. 24 Finansminister ():Fru talman! Det är och kan vara så att det finnsolika bedömningar av Asienkrisens effekter. Jag stårför min bedömning, och jag menar att jag har godaskäl för denna. Det finns kassandror som är mycketpessimistiska. är ju känt för attständigt vara mer pessimistiskt än alla andra. Jag trorinte på den kalkylen. Men till skillnad från anser jag 40-50 miljarder är förfärligtmycket pengar. Det skulle vara oerhört negativt om deoffentliga finanserna försämrades med så mycket. Jagär ganska säker på att vi kommer inte ens i närhetende talen. Vi kan se måttliga förändringar av det somhittills har hänt i Asienkrisen. Mot detta står att ut-vecklingen i andra avseenden går bättre än vad vitidigare hade räknat med. styrs ju inte bara avvad som händer i . De som exporteras tillAsien är viktiga, men övriga saknar ju inte heltbetydelse, och de går oerhört bra för närvarande.Från ett håll här har jag fått höra att det är enolycka att utlänningarna nu blir konkurrenskraftiga,eftersom de har lägre kostnader än man har i Sverige.Från ett annat håll har jag fått höra att den svenskakronans försvagning - som faktiskt innebär att vi blirmer konkurrenskraftiga - också är en stor olycka. Detär tydligen olyckligt åt vilket håll det än rör sig.Jag känner mig inte så bekymrad för detta. Jag seratt utvecklingen för svensk ekonomi fortsätter att gåbra. Vi följer naturligtvis utvecklingen i mycketnoga, och arbetet för att förstärka ekonomin, de of-fentliga finanserna och arbetsmarknaden fortsätteroförtrutet, med eller utan Asienkris.Till skillnad från bedömer jag attdet inte behövs en budgetåtstramning eller skattehöj-ningar i vårpropositionen. Men har enannan uppfattning väntar jag med spänning på dekonkreta förslag som läggs fram senare under vårriks-dagen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:118 om åt-gärder för fler nya jobbAnf. 25 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen är beredd till näringspolitiska insatser somfrämjar nyföretagande, småföretagens expansion ochen näringspolitik som är långsiktigt inriktad. har också frågat om regeringen är beredd attge lättnader i skatte- och avgiftspolitiken som skulleunderlätta en sådan positiv omställning och om rege-ringen avser att göra förändringar i regelsystemet ochförenklingar i redovisning och deklaration som under-lättar för och stärker näringslivet, främst för de småoch nya företagen.En grundläggande förutsättning för att det i Sveri-ge skall skapas fler jobb genom företagande är att vihar en stabil ekonomi och sunda statsfinanser. Det harjag betonat i många sammanhang. Den socialdemo-kratiska regeringen har ägnat mycken kraft och mödaåt att åstadkomma detta. Vi har kommit en god bitpå väg. Låt mig ta några exempel: Räntenivåerna harmer än halverats , inflationstakten är lågoch exporten har utvecklats starkt, trots en ökad kon-kurrens. Nyföretagandet ligger på en hög nivå, kon-kurserna har minskat och den privata sysselsättningenhar ökat med ca 50 000 personer sedan valet 1994.Under de senaste åren har flera strukturellt viktigaåtgärder initierats för att både på kort och lång siktöka förutsättningarna för tillväxt och nya jobb. Med-lemskapet i EU innebär väsentligt bättre möjligheterför näringslivet till handel och ekonomiskt utbyte.Den har varit mycket aktivt pådri-vande i arbetet med att öppna förbl.a. investeringar, utbildningssamarbete och brotts-bekämpning.En stor och viktig utbildningssatsning har sjösattsmed närmare 200 000 nya platser på bl.a. högskolor,universitet och inom vuxenutbildningen. Välfärdensverksamheter har värnats framför transfereringarunder budgetsaneringen. Omställningen av energisys-temet har inletts, och stora investeringar på miljöom-rådet har påbörjats. Viktiga ekonomiska lättnader förinte minst de små och medelstora företagen har ge-nomförts.Ett gott näringsklimat kännetecknas utöver sundamakroekonomiska förhållanden av god kompetensför-sörjning, väl fungerande marknader, en effektiv kon-kurrens och av konsekventa och långsiktiga spelreg-ler. Även här har vi kommit en bit på väg, och vifortsätter våra insatser.Det handlar i första hand inte om lättnader i skat-ter och avgifter utan om att satsa mer på utbildning,att investera i den nya tekniken och att bygga ett ut-hålligt samhälle. Det handlar också om att göra Sveri-ge mer internationellt och att se till att svenska småfö-retag kan verka på en marknad som är mycket störreän Sveriges.Förutsättningar och förhållanden för närings-livsutvecklingen skiljer sig dock mellan olika delar avSverige. Det är aktörer på det regionala och lokalaplanet som oftast bäst känner till förutsättningarna föratt förbättra näringsklimatet. Vi kan påcentral nivå veta vilka åtgärder som är mest lämpliga idet enskilda fallet och vid ett givet tillfälle. Därför böri större utsträckning skillnader i regionala förutsätt-ningar få påverka näringspolitikens utformning ochinriktning. Detta synsätt, en mer samordnad regional-och näringspolitik, återkommer regeringen till i denproposition som i vår kommer att överlämnas tillriksdagen.Vad gäller fråga om förändringar iregelsystem och förenklingar i redovisning och dekla-ration kan jag upplysa om att regeringen i oktober1996 tillsatte den s.k. meduppgift att överväga införandet av ett förenklat dekla-rations- och redovisningsförfarande för de allraminsta företagen i fråga om inkomsttaxering ochredovisning av mervärdesskatt. Utredaren, som skallredovisa sitt uppdrag innan utgången av , skalldessutom överväga möjligheterna till förenklingar idet befintliga skattesystemet, dock utan att ge avkallpå principen om neutralitet i beskattningen av olikaföretagsformer.Det startas ungefär 28 000 nya företag iSverige. Jag tror inte att alla dessa har behövt ägnaveckor åt att beställa och förstå sig på blanketter ellervänta långa tider på besked från myndigheter. Jag trordäremot att det kan ta för en individ attvåga ta steget att starta ett eget företag, att vara säkerpå sin affärsidé. Småföretag och nya företag skalldock inte heller behöva uppleva regelverk och upp-giftslämnande som en belastning eller att t.ex. småfö-retag och nya företag missgynnas i större upphand-lingar.Småföretagsdelegationens uppgift är att komplet-tera det arbete som redan bedrivs i Regeringskanslietmed avreglering och regelreformering. Den skallidentifiera problem och föreslå åtgärder för att undan-röja hinder för etablering och tillväxt. Jag vill ocksåinformera om att det inom Europeiskaunionen numera finns en småföretagsdelegation,BEST, Business environment simplification taskforce, som har i princip samma uppdrag som vårsvenska Småföretagsdelegation, nämligen regel-förenkling och avreglering för små och medelstoraföretag. BEST kommer att redovisa sitt uppdrag tillsommaren. Arbetet med regelförenkling, både natio-nellt och internationellt, hoppas jag skall underlättaför fler att starta ett eget företag.Anf. 26 ():Fru talman! Tack, näringsministern, för svaret. Viär ändå överens om att ett gott näringsklimat kankännetecknas av utbildning och ny teknik. Men attbortse från t.ex. skatters och avgifters betydelse närdet gäller goda förutsättningar för näringslivets ut-veckling och tillväxt är att göra det för enkelt.Jag hade efterlyst regeringens insatser för attfrämja nyföretagande och expansion. Jag efterlysteäven lättnader på skatte- och avgiftssidan och ettregelsystem som upplevdes som positivt och lätthan-terligt. Näringsministern gör, fru talman, ett antalgoda deklarationer. Jag är glad för dem. Det finnsbara några hakar. Det är att regeringens beskrivningav läget långt ifrån alltid stämmer.Dessutom saknas några vitala områden för nä-ringslivets expansion, t.ex. en utvidgning av tjänste-och servicesektorn. Det saknas också uppgifter omhur man snabbt skulle kunna undanröja hinder. Deåtgärder som näringsministern rapporterar om ärfortfarande på utredningsstadiet och ligger i tidenmycket långt bort.Sedan saknar jag också förhållningssätt och attity-der som gör att man får ett psykologiskt klimat somunderlättar nystart och expansion. Det skulle varaintressant att höra näringsministerns synpunkter pådetta.Nu säger näringsministern: här, det startasändå 28 000 nya företag i . Jag villpåstå att det borde vara fler. Skälet till att det inte ärdet är utan tvivel delvis det som många upplever somkrångel med blanketter och liknande. Dessutom harman också vid starten en avgiftsuppbörd som gör dethela mycket svårt. Även kommunerna tar myckethöga avgifter.Jag samlade ihop en lunta med blanketter, anvis-ningar och annat som behövs när man startar ochdriver företag. Det blev en ganska tjock lunta. Ävenom näringsministern tycker att jag överdriver får jagväl framföra en hälsning från kronofogdemyndighetenoch skatteförvaltningen som avslutar sitt tjocka do-kument så här: Det här kan vara några råd på vägen.Tappa inte modet om du tycker att det verkar krång-ligt och besvärligt!I har vi sagt att detta borde förenklasrejält. Vi har tagit fram ett litet PM - jag tror säkertatt näringsministern har sett det - som handlar omhur man startar en enskild firma. Det innehåller ettfåtal enkla blanketter, en tunn kassabok, hur man fårF-skattsedel, hur man blir momsregistrerad, öppnarpostgiro, upprättar bokföring och tecknar försäkring-ar. Jag tror att skulle behöva ta tillsig litet av det här slaget och säga att det skulle kunnavara en modell.Sedan tror jag också, fru talman, att förutsättning-en för ett gott näringsklimat är att det finns en positivanda på en ort eller i en by. Det gäller ofta människorsom har förmåga att skaka av sig tanken att statenskall ordna allting. Jag såg ett inslag från näringsmi-nisterns eget hemlän . I i Norr-botten sade man: måste vi tänka om, vi måste tanya tag.Från min egen hemkommun finns också exempel,och i har man, i spåren av den nedlag-da storindustrin, satt i gång med en verksamhet somär ganska enkel. Allt är inte high-tech. Det finns ock-så de enkla göromålen. Det är därför vi i Folkpartietkämpar för att tjänste- och servicesektorn borde få enkraftig utvidgning. Jag tror att det skulle underlätta,och att det skulle bli en god övergång för många ar-betstagare, att starta i ett tjänsteföretag och sedan gåvidare. Jag tror inte att vi skall spela ut de högtekno-logiska jobben mot de enkla jobben. De enkla jobbenbehövs också.Anf. 27 ():Fru talman! Den här debatten är egentligen enfortsättning på den tidigare om vikten av att få ökadsysselsättning.