prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — Jo, där banade ni väg för ett förslagsom innebar att en tredjedel av krisårgångarna inteskulle få någon sänkning.Om man dessutom tittar på hela er finansiella planför verksamheten i finner man att det finan-siella sparandet undermineras hos er. Det leder tillhöjda räntor, och höjda räntor leder till arbetslöshet.Så er fördelningspolitik är kanske inte så mycket attskryta med, Per Rosengren.Anf. 117 PER () replik:Fru talman! Kraftigt höjda bolagsskatter, sägerLars . Jag vill inte hävda att en höjning avbolagsskatten från till skulle få någraspeciella negativa effekter på sysselsättningen. Dettror jag inte tror heller.I bostadsutskottet röstade vi på vårt eget förslag,helt enkelt. När det sedan stod mellan ett halvdåligtsocialdemokratiskt förslag och ett halvdåligt borger-ligt förslag lade vi ned våra röster. Det tycker jag attvi har all rätt att göra.Vi har sagt att om man kan finansiera en sänkningmed på ett lämpligt sätt kan man kanske tänkasig det. Men det är inte särskilt välriktade pengar. Viskulle hellre vilja använda en hel del av pengarna tillatt verkligen göra något åt de drabbade områdena, åtlåginkomsttagare som får betala skyhöga fastig-hetsskatter. Det är där vi vill rikta in pengarna.Återigen frågan: Hur skall ni finansiera de 2 mil-jarderna? har ju här i kammaren sagtatt det finns en finansiering. Då är jag väldigt intresse-rad av att höra var den finns.Slutligen vill även jag naturligtvis tacka herr ord-förande för ett förnämligt arbete som ordförande iskatteutskottet. Han kan verka barsk ibland, menunder den barska ytan finns det emellanåt ett stortgemyt. Han har starkt bidragit till en god och trevligstämning i skatteutskottet. Jag ber att få tacka såmycket för den här perioden och önskar till som civilist.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag måste först ändå få kommenterade . Per ställer frågan stän-digt, och han kommer förmodligen också att ställafrågan till : Hur skall ni finansiera de0,?Men ni har ju precis samma problem som vi. Nihar också att finansiera. Varför talar ni inte omvad ni skall göra? Vi har faktiskt gjort det. Vi sägeratt vi skall sänka utgiftstaket i motsvarande grad. Detkommer förslag om det i budgetpropositionen fram-över.Hur ni än resonerar i bostadsutskottet, Per Rosen-gren, var det som banade väg för enpolitik som gör att en tredjedel av krisbeståndetsbostäder inte får någon som helst fördel, om det nuhade gått igenom. Men hindrades ju det i sistaminuten.Slutligen, fru talman: så mycket, Per Rosen-gren, för ett trevlig samarbete, och tack för de vänligaorden.Anf. 119 () replik:Fru talman! Också jag vill tacka har faktiskt varit en ovanligt trevlig ordförande,som har förmåga att skilja på sak och person. Dockhar han gjort mig upprörd . Men vihar som sagt dessemellan haft mycket trevligt.Jag tänkte påminna om när vi gjorde en utskottsre-sa till och . Där påtalade man att vimåste avskaffa dubbelbeskattningen i därföratt vi inte skulle klara oss med en omgivning somfaktiskt gör det. De första stora stegen börjar bli tyd-liga nu med beslut att lägga huvudkonto-ret i . Det finns bedömare som säger attom inte vårt skattesystem förändras finns det risk föratt utländska investerare väljer bort som al-ternativ.Jag är från , och där har vi haft mycketdåliga erfarenheter av att företag flyttar ut sina hu-vudkontor.Lars talade i sitt inledningsanförande omatt vi behöver skatter. Det håller vi också med om.Han sade att det är viktigt att de kommer de svaga tilldel och att de fördelas rättvist.Men jag tyckte att det fattas något. Det gäller intebara att dela på kakan. Man måste också se till attkakan växer, och då gäller det att se vilka skadligaskatter vi har.Framför allt nämnde inte något omrättstryggheten i vårt skattesystem. Det är också enmycket viktig sak.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag håller helt och hållet med om att vi måste slå vakt om rättssäkerheten.Det är naturligtvis en svår balansgång mellan att å enasidan få en bra och effektiv kontroll av skattesyste-met, å andra sidan undvika allt för mycket som strideroch hotar rättssäkerheten.Jag tycker faktiskt att vi har lyckats ganska bramed den balansgången. Det kan naturligtvis finnassaker och ting som måste göras bättre. Men på dethela taget har vi lyckats ganska bra med att få en braskattekontroll och en ganska stor rättstrygghet.Beträffande dubbelbeskattning, som ju är något avett borgerligt mantra, vill jag säga - och jag tror attdet har sagts här tidigare - att det skulle vara stötandeatt i en situation när man skär ned på förmånerna förde allra sämst ställda i sänka skatten för demsom har stora förmögenheter i aktier. Det skulle fak-tiskt inte stämma med svenskt rättsmedvetande, för attanvända det uttrycket.Det är faktiskt så - jag tror att det var Per Rosen-gren som sade det tidigare - att det förmodligen intefinns något annat sparande som är så lönsamt som attspara i aktier. Man har avkastningar på sparandet påibland . Skulle man inte beskattadetta? Det vore ju fullständigt otillständigt. Jag trorsom sagt var inte att det skulle skapa några nya jobbatt låta bli att beskatta det.Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag talar inte om att man skall avskaf-fa reavinstbeskattningen. Aktier beskattas ju rätt hårt,om man nu gör sig av med dem och tjänar de pengarsom det innebär när kurser höjs. Utdelningarna, åt-minstone för normala aktieägare, är ju inte så stora.Det är stötande att sänka skatten för aktieägare,sade . Det är väl att kasta sten i glashus,när ni har sänkt skatten för miljardärer? Det argumen-tet håller inte riktigt längre. sade att detvar ganska bra rättssäkerhet. Jag tycker att rättssäker-het skall vara bra och inte ganska bra.Jag tänkte sluta med detta. Vi får väl se om vi träf-fas i eller om Karl-GöstaSvenson sätter sin hotelse i verket, eller om vi överhuvud taget har någonting mer att utreda.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag är alldeles övertygad om att vikommer att ses i , . Jag ser fram emot det. Jag tror att detkommer att bli väldigt trivsamt och konstruktiv. Detfinns väldigt mycket som förenar när det gäller fastig-hetsskatten. Det borde vi kunna ta till vara. Tack såmycket för de vänliga orden!Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag kan ta vid där det förra replikskif-tet slutade, nämligen frågan om fastighetsskatten. Jagär litet nyfiken på syn på fastighetsskat-ten. Han kom inte in på det i sitt anförande tidigare.Vi har från sida hävdat att det är be-tänkligt när man beskattar fiktiva marknadsvärdensom inte motsvaras av någon som helst inkomst. Dethar lett till problem i områden där marknadsprisernahar gått upp väldigt snabbt. De bofasta drabbas då aven högre fastighetsskatt och har inte någon motsva-rande inkomst för detta. Det är det som har upprört såväldigt mycket.Det vore intressant att få litet synpunkter från LarsHedfors om hur han ser på principerna för fastighets-skatten. Man kan tänka sig principen att skatten skallmotsvara någon typ av utgift för samhället, t.ex. attdet finns en koppling till infrastrukturkostnader ellerannat. Man kan tänka sig många intressanta principeri det sammanhanget.Det är en sak till som det vore intressant att få nå-got kommenterad. När man lyssnar på man intrycket att skatter på något sätt är väldigtneutrala. Det händer inte så värst mycket mer än får in pengar, och påverkan i övrigt är marginell.Jag vill ändå hävda att skatter i är väldigtviktiga när det gäller prisbildningen och kostnadernaför och priserna på olika tjänster och varor.Därmed är skattesystemet väldigt styrande för vil-ka tjänster och varor som efterfrågas. Det vore intres-sant att få synpunkter på det. Framför allt om LarsHedfors i miljösammanhang kan tänka sig att utnyttjaskatteinstrumentet för att styra vad gäller miljöpåver-kan på sikt.Anf. 124 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt som säger att skatter på olika sätt är styrande. Vi harunder använt oss av skatteinstrumentet föratt styra hit och dit. Det visade sig att vistyrde litet för mycket med skattesystemet. Det leddetill asymmetrier i skattesystemet som gjorde att detkunde missbrukas.Det som hände i skattereformen var att man renod-lade styrandet i litet större utsträckning. Skatterefor-men är också ett utomordentligt exempel på att mankan använda skatter för att styra i miljöpolitiken.Skattereformen var faktiskt en gigantisk skatteväxlingsom utföll väl. Vi skall naturligtvis vidare studeramöjligheterna att genomföra ytterligare skatteväxling-ar, även om det finns problem, vilket den här utred-ningen har påvisat.Principen bakom fastighetsskatten , , är att det är en kapitalskatt. Det är en skatt påkapital precis som det är en skatt på sådant kapitalsom man har i banken eller på annat sätt. Den andrasidan av myntet är att man också har ränteavdrag förlån som man tar för sina fastigheter. Den principenskall vi diskutera i den kommande utredningen. Detskall studeras om den är bra eller om den är dålig. Vifår se om det finns andra möjligheter att ta ut skatt påannat sätt. Det är huvudsyftet med utredningen.Huvudsyftet är också att hitta ett varaktigt systemsom på något sätt löser problemen för de människorsom är bofasta i de attraktiva fritidsområdena. Detkommer att lösas provisoriskt i en proposition.Men det måste finnas ett stabilt och varaktigt systemför detta.Anf. 125 () replik:Fru talman! Detta med fastigheter för boende ärlitet speciellt, även om man nu självklart kan förstå attdet betraktas som kapital. Det handlar om att manunder sin livstid sparar i fastigheten.Det dominerande hushållssparandet i ärtraditionellt just sparande i fastighet, helt enkelt denfastighet man bor i. Det innebär att man till att börjamed tar lån. Man betalar av dem medan man arbetaroch har inkomster. Sedan ser man till att man inte harså mycket lån kvar, helst ingenting alls, när man ärpensionerad och lever på en lägre omsättningsnivå.Man behöver inte så mycket pengar, och man har inteså mycket utgifter.Om man då betraktar fastigheter som vilket kapitalsom helst som skall beskattas rakt av hamnar man i enlitet konstig situation. Man måste ändå erkänna attfastigheter för boende har en litet speciell karaktär.De kan inte betraktas som vilket kapital som helst.Det tycker jag ändå är litet viktigt att slå fast.När det gäller frågan om skatteväxling utmynnadeSkatteväxlingskommittén i en uppgörelse mellan allapartier här i utom om att detvar bra att växla skatt på arbete till skatt på miljöom-rådet, dvs. att sänka skatten på arbete och höja den påmiljöområdet och energiområdet. Det sades också attdet bör kunna göras åtminstone i den omfattning somhittills skett.Om man tittar på de höjningar av miljöskatter somtotalt skett de senaste tio, femton åren handlar det omkanske 50-60 miljarder om man räknar in momseffek-ten. Frågan är då om tycker att det ärbra att försöka komma fram och genomföra detta. Vihar ett stort problem med att miljöförstöring är såbilligt att den rullar på, trots att vi med lagstiftningoch allt möjligt försöker att bromsa upp den.Anf. 126 () replik:Fru talman! Skatteväxling är naturligtvis någon-ting som måste övervägas. Det är ingen tvekan omdet. Men sedan måste man också vara medveten omproblemen.Problemen är att de skattebaser på vilka man höjerskatten, dvs. miljöförstöring, skall försvinna. Då fårman ut mindre skatt därifrån. Det är själva vitsen meddet hela. Det är då inte säkert att man längre har nå-gon finansiering av sänkningen av skatten på arbete.För att klara det fordras väldigt noga överväganden.När det gäller fastighetsskatten blir jag inte riktigtklok på argumenterande. Även Miljö-partiet vill ju ha skatt på fastigheter, även om ni kallardet för någonting annat. Men fastigheterna skall be-skattas även hos . Hur det skall gå till fårvi väl resonera om i den här utredningen.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! Får jag börja med att tacka skatteut-skottets samtliga ledamöter för ett hårt och bra arbeteunder en lång mandatperiod. Många av er - alla, skalljag väl säga - har gjort en strålande insats var och enpå sitt sätt. I skatteutskottet koncentreras mycket avpolitikens motsättningar och den politiska debatten,eftersom skatter berör så mycket av det vi tycker ärväsentligt.Här debatteras omfattningen av välfärden. Det ärhur mycket vi kan ta in i form av skatteintäkter somavgör vilka ambitioner vi kan ha i välfärdspolitiken.Här debatteras fördelningen av de bördor som måstefördelas för att man skall kunna ha ett välfärdssamhäl-le. Här debatteras företagens villkor, miljöpolitik ochen mängd andra frågor. På många sätt är politikensbrännpunkt ofta placerad just i skatteutskottet.Jag får särskilt tacka , efter-som det är då jag har haft förmånen att få arbeta medskattepolitiken och arbeta tillsammans med skatteut-skottet. Jag riktar ett särskilt tack till den socialdemo-kratiska gruppen i skatteutskottet. Ni har gjort enmycket viktig insats för hela den socialdemokratiskapolitiken för att ta landet ut ur krisen.Jag vill också rikta ett speciellt tack till som vi har haft mycket med att göra. Vi har haftmycket med varandra att göra, och vi har resoneratom många viktiga frågor. Vi är inte överens om allt,men det har funnits en grundläggande intressegemen-skap i att skattepolitik inte får lämnas åt populismennär landet är i djup kris. Då måste man ta ansvar,resonera med varandra och finna bra lösningar påsvåra problem. Tack så mycket, , förett bra samarbete! Jag hoppas att vi får möjlighet attfortsätta samarbeta om skattepolitik även framöver.Skatteutskottet har varit framgångsrikt under denhär mandatperioden i att hävda att skattepolitiken ären del av den allmänna ekonomiska politiken. Denkan inte segla i väg ensam bortom allt vad budgetkon-sekvenser, upplåningsbehov och starka statsfinanserheter. Där har skatteutskottet gjort en viktig insats.Det måste vara så att skattesänkningar skall finansie-ras. Det får inte vara så att man har en skatteministersom reser över för att låna pengar till skatte-sänkningar.Skatterna skall finansiera välfärden. En tiondel avvåra skatteintäkter går till räntorna på denstatsskuld som till stor del byggdes upp när var en av de mest ansvariga för skat-tepolitiken. Då lånade man till skattesänkningarna.Det säger också en del om potentialen framöverför skattepolitiken. Om vi kan pressa ned statsskuldenoch minska räntebördan får naturligtvis både skatte-och välfärdspolitik helt andra ramar och möjligheter iframtiden.En del säger att saneringsarbetet under de här fyraåren framför allt har bestått av att höja skatter. Det ärnaturligtvis alldeles fel. Det har funnits en del viktigabidrag, men om vi tittar på utvecklingen ser vi att de offentliga utgifternas andelav bruttonationalprodukten har tagits ned . Skatteuttaget i relation till BNPhar stigit med . Skatterna harvarit viktiga inte minst av fördelningspolitiska skäl -när det gäller att se till att också de som har hyggligtställt är med och levererar sitt bidrag till sanerings-politiken. Men det är inte skatterna som har stått förmerparten av saneringen. Det har handlat om att stegför steg sanera också de offentliga utgifterna.Skattepolitiken skall bidra till en rättvis fördel-ning. Det är viktigt. Det handlar om att få en bredacceptans för välfärdspolitik bland människor, mendet handlar naturligtvis också om en moralisk upp-fattning. Vi skall alla dra vårt strå till stacken, och desom har det litet bättre än andra skall kunna dra ettlitet tyngre lass. Saneringen hade aldrig varit möjligutan fördelningspolitiken.Ta t.ex. värnskatten. Vi bad om ett mandat avsvenska folket för att införa en tillfällig värnskatt somett bidrag till saneringen. Den gav under fyraårsperio-den sammanlagt . Det ärett viktigt bidrag till saneringspolitiken. är sane-ringen över. En miljonlöntagare får därmed kraftigt sänkt marginalskatt.Värnskatten var ett viktigt bidrag. avskaffas den.Samtidigt gäller förstås målsättningarna från skat-tereformen. Finansieringen av skattereformen skallbäras rättvist över alla befolkningsgrupper. Därförinförs ett tredje steg - en extra skatt för de verkligahöginkomsttagarna. Det gäller dem som tjänar drygt32 . De får extra skatt den1 . Det är ett rimligt sätt att se till attuppnå målsättningarna med skattereformen.Regeringen är också tydlig när det gäller inkomst-skatterna och målsättningen. Hur stor andel av be-folkningen - av löntagarna - skall betala statlig skatt?I samband med skattereformen sade man att målsätt-ningen är att skall betala statlig skatt. Undersaneringsarbetet - inte minst med den borgerligaregeringspolitiken - ökade andelen som betalar statligskatt. är vi uppe i av löntagarna. Målsätt-ningen är klar från regeringens sida: Vi skall tillbakatill . Det får ske i takt med att statsfinanserna såtillåter.Barnbidragen har höjts . Det är också en del avskattereformen, som gör att vi får tillbaka den fördel-ningspolitiska profil som var en viktig del av en viktigreform.Skattepolitiken skall också stimulera arbete, spa-rande och investeringar - inte tricksande mellan olikatyper av placeringar. Därför spelar skatteutskottet enviktig roll också i att hålla emot när det gäller attskapa särlösningar och undantag för alla intressensom alltid knackar på skatteutskottets port. Det gör nibra, och det gör ni starkt!Skattepolitiken skall stimulera företagandet - inteminst de små och medelstora företagen. De senastetvå åren har vi riktat skattesänkningar på drygt 7 mil-jarder kronor på ett sådant sätt att det stimulerar ex-pansion, nya investeringar och nyanställningar försmåföretagen. Det är ett viktigt bidrag i ett läge när visamtidigt har bedrivit en mycket tuff saneringspolitik.Skattepolitiken skall också bidra till en ekologisktuthållig utveckling. Det har vi också sett konkretaexempel på . Skattepolitik ochekonomiska styrmedel har använts för att stimuleratill hushållning med knappa resurser. Jag tror inte attdet är slut på det. Vi har använt en modell med ener-giskatter för att stimulera hushållning och använtintäkterna till att göra en stor utbildningsreform,nämligen och högskolesatsningen. Detär en skatteväxling så god som någon, skulle jag viljasäga.Det är tydligt för skatteutskottet och för alla leda-möter i att internationaliseringen av eko-nomin är en viktig kraft att ta hänsyn till också i skat-tepolitiken. Det gryende europeiska samarbetet påskatteområdet har visat att det går att komma framåtnär det gäller att sätta stopp för skatteparadis. Mankan stoppa den illojala skattekonkurrens som finnsmellan länder, där man tricksar och fixar för att försö-ka locka till sig varandras företag.Nästa steg blir att också införa någon typ av mi-niminivåer i kapitalbeskattningen för att se till att intevissa länder i gemenskapen kan ha noll beskattning avsparande, medan andra försöker upprätthålla neutrali-tet mellan beskattning av sparande och beskattning avarbete.Vi har sett hur punktskatterna på tobakoch alkohol naturligtvis blir svårare att upprätthålla iett läge med öppnare gränser, ökad smuggling ochösteuropeiska ligor som vänder sig mot stora delar avEuropa. Det är inte ett problem för att upprätthållavälfärdssamhället. En mycket liten del av välfärds-samhällets intäkter kommer från punktskatter på alko-hol och tobak. Det är ett problem för hälsopolitikenoch socialpolitiken. Där måste vi naturligtvis hitta nyaredskap i takt med att utvecklingen fortsätter. Det gåratt bevara ett starkt välfärdssamhälle om man ocksåbedriver en klok politik och med öppna ögon ser vadinternationaliseringen innebär.Låt mig ta upp en fråga som har kommit upp i fle-ra av replikskiftena här. Det vi ser i Nordbanken-Merita-affären och Stora-Enso-affären har ingentingatt göra med svensk dubbelbeskattning. Jag trodde attKarl-Gösta och ändå hadelitet mer insikt i hur skattereglerna fungerar i det härsammanhanget. Detta har att göra med att harvalt ett system för lättnad för dubbelbeskattning somdiskriminerar utländskt ägande. kan välja iprincip vilket skattesystem som helst. Vi påverkar intefinska statens beskattning av de finska aktieägarna.Om skulle ha valt samma modell som Fin-land, dvs. att se till att man som svensk aktieägare fåren lättnad bara om bolaget är svenskt - vad händerdå? Sannolikt blir de här affärerna inte av. Det skulleman kunna uppnå i svensk riksdag. Man skulle kunnasätta stopp för viktiga strukturaffärer.Men att man har förlagt det juridiska högsätet iFinland har ingenting att göra med svensk dubbelbe-skattning. En sak är det juridiska sätet, en annan ärvar huvudkontoren ligger och var utveckling ochproduktion finns. Det finns ingenting som tyder på attSverige lider någon skada i de sammanhangen. Detblir starka koncerner som kommer att ta sig an inter-nationell konkurrens bättre än . Detta har ingen-ting att göra med svensk dubbelbeskattning.Dessutom säger att det hand-lar om skatteförluster i månghundramiljonersklassen.Var kommer det ifrån? När våra tjänstemän på Fi-nansdepartementet tittar på detta kan vi inte se att detär den effekten som väntar. Det kan tänka sig är att man inte lyckas få in denskatt som finska aktieägare skulle ha betalt om dethade blivit ett svenskt säte. Men den skatten har vi jualdrig haft! Den kan man inte räkna som en skatteför-lust. kommer att få svårt att medsvensk skattepolitik beskatta finska aktieägare.Fru talman! Det är viktigt med en bred samling iskattepolitiken. Vi har gått igenom en ganska drama-tisk saneringsperiod i . Det innebär självfalletockså att många regler i skattepolitiken har fått för-ändras av nödvändiga skäl. Det har varit bråttom attsnabbt ta ut ur det moras som landet har be-funnit sig i.Nu ser vi framför oss en stark svensk ekonomi. Viser framför oss potentiella överskott och amorteringarpå statsskulden. Det gör att det finns helt andra förut-sättningar för stabilitet i skattepolitiken.Jag skulle önska att de krafter i somvärnar om välfärdssamhället, som inser att det kräveren finansiering och att det kräver skatter, också medbreda lösningar kan komma överens om skattestruktu-rerna. Vi kan resonera om nivåerna, men vi bör kunnakomma överens om strukturerna. Jag har svårt att seatt kan delta i det arbetet på ett kon-struktivt sätt. Fastighetsskatten är ett exempel pådetta.Nu tillsätter vi en parlamentarisk utredning för attse över systemet och få samma grundläggande samsynom fastighetsskattesystemet som vi har kringinkomstskattesystemet. Vi grälar ju inte här om vilkatyper av löner som skall beskattas och vilka som inteskall beskattas. Där känner vi att det finns något slagssamsyn. Det bör man kunna komma fram till även iFastighetsskatteutredning. De har sin egen lösning och är inte intresseradeav att resonera med andra.Jag bedömer ändå att , , , och Miljöpartietborde kunna samlas kring en politik som värnarstrukturerna i skattesystemet och motar skattepopu-lismen. Den ser vi ju när man alltid säger ja tillvarenda upptänklig skattesänkning som kommer frami debatten. Det handlar om attalltid säga ja utan att bry sig om huruvida det är fi-nansierat eller inte. slår inte vakt omvälfärdens finansiering. Det är ett långsiktigt hot motvälfärden. Det är det som är orsaken till skattepopu-lismen hos Moderaterna.Vi såg ju det när plötsligt lovade att to-talt avskaffa fastighetsskatten. Det handlade inte baraom att göra om den till en schablonbeskattning. Det ärvi också intresserade av. Det skall tittapå i . lovade atttotalt avskaffa fastighetsskatten inför ett antal de-monstranter. Det handlar om 20 miljarder. Karl-GöstaSvenson fick säkert hicka. Då kommer skattepopulis-men och hotar hela välfärdspolitiken.Detta är någonting som vi måste samla oss kring iriksdagen. Därför har det varit viktigt med uppgörel-sen med om fastighetsskatten. Vi behö-ver en bred samling om budskap som ibland inte är såpopulära. Vi måste ha en fastighetsskatt. Det är enviktig del av välfärdens finansiering.Det är också så att fastighetsskatten är en del avett system där avdragsrätten för skuldräntor är denandra delen. När man vill avskaffa fastighetsskattentotalt, som nu vill, vill man ocksåta bort avdragsrätten för skuldräntor. Det skapar dra-matiska fördelningspolitiska effekter på bostadsmark-naden.