prot · GL0975 · 1998-03-05 00:00:00 — Det är ett svårt område, mendet får inte avhålla oss från att försöka debattera det.Jag tycker att det hade varit positivt om näringsli-vets intresse för new age och sekter - jag tänker då påde representanter för näringslivet som jag har sett ochtagit del av i debatter - hade berott på att man sett attde anställda har behov av ett välbefinnande, om detinte bara hade handlat om materiella incitament utanockså om att människor är en helhet av kropp ochsjäl. Men inte heller det hade ursäktat att arbetsgiva-ren, utan att öppet tala om det, vill föra in en sektsvärderingar på arbetsplatsen. Det är inte alltid så, mendet finns ju de som har det motivet.Samtidigt som användningen av test ökar vid ur-valsprocesser finns det ingen som helst marknadskon-troll eller auktorisation på området . Det finnsbranschföreningar på området, och dessa branschfö-reningar har i regel någon form av etiska regler för depersoner eller företag som är medlemmar. Jag vetockså att psykologförbundet arbetar med att hitta enbättre tingens ordning. Men de i branschen som vi kansätta de största frågetecknen för finns naturligtvis intemed i de här branschföreningarna.Jag vet att för sin del överväger enstandardisering av test. Men då intehar tillsynsansvar för arbetslivet har man därmed inteheller ansvar för rekryteringstest. Då riskerar detområde som arbetsmarknadsminister har ansvar för att hamna utanför den standardi-sering som överväger. Den här verk-samheten kommer då även fortsättningsvis att varaoreglerad.Jag tycker att man skulle kunna ha en samsyn ochett samarbete mellan de här två ministerområdena ochäven att man från arbetsmarknadsministerns sidakunde tänka sig att medverka till en sådan här stan-dardisering av testen på området.Anf. 114 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Låt mig avslutningsvis säga att jaginte kände till att överväger det somCarina tar upp, nämligen att ha någon form avstandardisering av anlagstest. Är det så - och det trorjag att det är, eftersom säger det - skalljag givetvis ta upp detta med AMS och be att AMStalar med om den här saken, så får vise vart det kan leda.Anf. 115 ():Fru talman! Jag vill gärna ge en bakgrund till var-för jag har tagit upp den här frågan. Det är just därföratt den uppmärksammades hemma i min valkrets. Därfanns det mindre företag som inte själva hade kompe-tens för personalrekrytering och personalutbildningoch då valde att anlita en konsult som verkade tro-värdig när behovet uppstod. Men företagsledningarnavisste sällan vad det var för värderingar som rekryte-ringstesten grundade sig på och vilka värderingar somvar vägledande vid utvärderingarna.Ju mer jag sedan har tittat på det här, desto merhar frågan växt och desto mer har den grenat ut sig.Jag trodde inte från början att den här frågan var såstor och omfattade så många delar av arbetsmarkna-den. Jag vet att man gör intensiva försök attkomma in på den offentliga sidan, mer än vad mangjorde i början då den här typen av företag börjadearbeta. Man är mer aktiv mot den offentliga sektorn . Det är också väldigt skiftande hur uppmärksamman är på den offentliga sidan.Jag skulle vilja göra uppmärk-sam på ett problem som jag känner är litet olöst. Detgäller dem som tar del i de här testen. Eftersom detinte finns några regler vet man inte hur testenförvaras när de är gjorda och vem som har hand omdem. Man är ju ganska utlämnad i den här situationen.Det vill till att en arbetssökande tackar nej till ettåtråvärt jobb därför att han inte kan ställa upp på dethär testet, som kanske är en förutsättning för att få ettjobb eller ett vidare avancemang inom ett företag. Detär alltså just den här sekretessbiten som inte finns. Detkänsliga och personliga som man lämnar ifrån sigfinns i någons händer, men man vet inte vems. Dendelen skulle jag också vilja att arbetsmarknadsminis-tern tog med sig.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1997/98:201 omBromma flygplatsAnf. 116 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att avvakta med ett nedläggningsbeslut be-träffande tills den utredning ombehovet av flygplatskapacitet i Stockholmsregionenpå lång sikt som arbe-tar med redovisats. Frågan ställs mot bakgrund av attregeringens utredningsman nu har re-dovisat sina bedömningar om vissa kostnader för ochfinansiering av en avveckling av flygplats.Curt har på regeringens uppdrag tillsam-mans med parterna och Stockholmsstad analyserat kostnader relaterade till en avvecklingav vid öppnandet av den tredjerullbanan på samt finansieringen av dessakostnader. konstaterar i sin rapport att deaktuella kostnaderna av honom beräknas till ca 700miljoner kronor. Det har emellertid inte varit möjligtatt nå enighet mellan parterna om kostnaderna ochmöjligheterna att finansiera dessa. För egen del harPersson därför dragit slutsatsen att en kraftsamling istället bör ske runt projektet att ersätta meden ny flygplatskapacitet. Han konstaterar också attdetta tidigast kan ske år 2006.Som tidigare fått informationom har dessutom i en hemställan till regeringen() begärt att få ändra villkoren förtillståndet enligt miljöskyddslagen för . Ändringarna innebär bl.a. att jettrafiken påBromma flygplats skulle förbjudas vid utgången av år2000.Beredning pågår nu inom avdessa två ärenden. Regeringen avser att under vårenbehandla såväl rapport som yrkande.Den andra utredning nämner isin fråga avser det uppdrag som harvad gäller behovet av flygplatskapacitet i på . Beträffande behovsbedöm-ningen har verket kallat till en hearing i frågan den 12mars. I uppdraget ligger även att presentera ett sålångt möjligt regionalt och lokalt förankrat förslag tillhur dessa behov kan tillgodoses. Uppdraget i sinhelhet skall redovisas för regeringen först den 31december 1998.Anf. 117 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Sedan undrar jag var kommunikationsministernstår. Kommunikationsministern avser att fatta beslutunder våren. Det betyder alltså att kommunikations-ministern inte avser att vänta tills Luftfartsverketsutredning blir klar . I ställettänker man göra något slags bedömning vid hearingenden . Det vore väldigt spännande för mig atthöra vilka man tänker kalla till den hearingen, som ärverkets egen. Är detta ett led i utredningen, eller ärdet bara någonting som man gör för departementetsskull?Det som jag gärna skulle vilja diskutera ytterligareär de positiva saker som ändå händer när det gällerluftfartens utveckling. Sedan Norrbom gjorde sinutredning har flygrörelserna och trafikutvecklingenblivit av en helt annan karaktär än de var tidigare.Man räknar faktiskt med att komma upp i över300 000 flygrörelser , medan Norrbom varnere på 265 000.Jag skulle också vilja ta upp frågan om bedöm-ningen av vilka kostnaderna är. De bedömningar somPersson gör handlar ju om kommunskostnader enbart för själva nedläggningen och åter-ställandet av banan. Min fråga till kommunikations-ministern gällde också alla de passagerare som förlo-rar . Det är alltså 1 miljon män-niskor . Kommer de kostnaderna aldrig atträknas fram? Kommer man även i fortsättningen attgöra enbart den tekniska analysen? Det är ändå deresandes kostnader som jag tycker att vi politiker iförsta hand skall ta ställning till. En nedläggning avBromma kommer att betyda en försämring för democh en oerhörd fördyring.Det är naturligtvis en kapitalförstöring att lägganed . Men vem skall titta närmare på vad detbetyder för 1 miljon passagerare om manlägger ned ? 118 Kommunikationsminister ():Fru talman! Vad tycker kommunikationsministernoch när kommer kommunikationsministern att tala omdet? Ungefär så tror jag att den första frågan var.Som jag sade tycker jag att det är viktigt att vi tarställning . Vi kommer frånregeringens sida att ta ställning till analysoch till miljöärendet vid samma tillfälle. Men av for-mella skäl, det gäller svarsfrister och kommunice-ringskrav, finns det tidigast eller bör-jan av maj möjlighet för att begä-ra fram det här ärendet, även om det snabbas upp såmycket det någonsin går. Då kommer vi att redovisa,inte kommunikationsministerns utan hela regeringenssyn på det här.Hearingen är en del i det arbete som Luftfartsver-ket har att utföra. uppdrag delas upppå två. Den första etappen handlar om att göra enbedömning av kapacitetsbehovet. Det är alltså utredning som innehåller den här hea-ringen. Det är ingenting som Kommunikationsdepar-tementet håller i eller har beställt. Av det följer att jaginte vet exakt vilka som kallas till denna hearing.Såvitt jag har kunnat förstå blir det så att man heltklart kommer fram till att det behövs mer kapacitetutöver de tre banor på som redan finns ellerär beslutade.Den andra delen av utredningen, som man jobbarvidare på sedan, är att man tillsammans med lands-tinget skall försöka ta fram förslag som är rimligtförankrade i regionen på hur man skall tillgodose deökade behoven.Då kommer vi in på den tredje frågan som BirgittaWistrand ställde. Den handlar om hur fort det egentli-gen blir fullt. De siffror som har kommit fram efterBengtssons utredning och efter Norrboms utredningvisar att ökningen har gått raskare. Det är precis dendelen som tittar närmare på i sin ut-redning och försöker att göra så rimliga bedömningarav som möjligt. Det är därför man bl.a. har anlitatoberoende internationell expertis, för att detta intealltför lätt skall ifrågasättas. Det skall bli så opartisktsom möjligt. Den ökning som man kan se tyder väl påatt man kommer till trängselproblem på ett tidigarestadium än som framgick av Norrboms bedömning.Vi har inte i de här sammanhangen diskuterat omBromma skall vara kvar eller inte. Dis-kussionen har faktiskt handlat om att staden har be-gärt att få tidigarelägga stängningen, innan avtaletmed staten går ut. Det är det debatten har handlat om.Den andra debatten, om skall vara kvar ievärdlig tid i stället för att man bygger ny kapacitet,får vi föra vid något annat tillfälle, tror jag.Anf. 119 ():Fru talman! Jag är tacksam, kommunikationsmi-nistern, för att vi t.o.m. kan tala om att kanfinnas kvar efter 2011. För som går ochBromma är kvar är jag glad.Men är det inte svårt att fatta beslut om hur det härskall se ut innan utredningär klar? Är det inte svårt att redan i vår fatta beslut,när har kvar på sin utred-ning, frågar jag?Min andra fråga, som jag också tycker kännsmycket intressant, är: Borde man inte även tillsätta enopartisk bedömare när det gäller anspråken? anspråk, grundade på vad det kommer attkosta att lägga ned , ligger faktiskt på 1,5-1,8miljarder. Men staden anser att man kan betala 70miljoner. Det finns ingen rim och reson mellan desiffrorna. Jag tycker fortfarande att det är en viktigfråga. Om vi skulle komma till den olyckliga situatio-nen att skall läggas ned borde också enopartisk utredare se över vilka kostnader man skallräkna med.Därmed kommer jag tillbaka till den fråga som jagställde men som kommunikationsministern inte besva-rade, nämligen passagerarnas kostnader. Skall de interäknas in i detta? Jag menar att det ändå är den störstakostnaden. Därför tycker jag att den skulle tas med ien sådan här utredning.Anf. 120 Kommunikationsminister ():Fru talman! Är det inte svårt att fatta beslut innanvi har den totala bilden? Jag är rädd att vi egentligenaldrig kommer att få den totala bilden. Det handlarockså om vilken inställning man har till påriktigt lång sikt. Där tror jag att det kan finnas mycketolika meningar, både mellan de olika partierna ochmellan olika intressenter i regionen. Därför menar jagatt det är rimligt att vi tar ställning tillskrivelsen från staden. Det är faktiskt det vi har disku-terat vid ett antal interpellationsdebatter. Hur skall vihantera skrivelsen från staden? Den kräver egentligenatt skall läggas ned 1998. Det blir icke fallet.Åtminstone det kan vi konstatera. Även om det for-mellt är olika ärenden bör de behandlas sommiljöprövningen sker.Att det inte finns någon rim och reson mellan siff-rorna visar ju hur svårt det är. kommer det inytterligare en komponent, som tarupp, nämligen passagerarnas restider. Vi kan i så fallockså väga in någonting annat som skulle vara posi-tivt, och det är det faktum att vi 1999 har en järnvägtill som gör att man kommer att få betydligtkortare och säkrare restider, med incheckningsmöjlig-heter på . Skall vi ta in det ocksåfår vi ytterligare komponenter innan vi kan ta ställ-ning.Jag tycker att det är viktigt att vi med de underlagsom vi nu har faktiskt gör ett avslut på den del somhandlar om den förtida avvecklingen. Sedan får vi gåvidare och diskutera flygplatskapaciteten på lång sikt.Den är mycket viktig, och den behöver också avgörasinom någorlunda rimlig tid. Det tar tid innan mankommer från ax till limpa i ett sådant här ärende.Anf. 121 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra om kommuni-kationsministern kan komma fram till ett bra svar påskrivelsen från . Det kan inte bli talom 1998, och kanske inte heller 2006. Jag vill barasluta med att säga att jag hoppas att vi kan bevaraBromma, åtminstone till 2011.Anf. 122 Kommunikationsminister ():Fru talman! När det gäller utred-ning om den framtida kapaciteten är det bara på kortsikt som den har koppling till . Om regering-en skulle bestämma sig för att stänga närtredje banan är klar - tidsplanen för den är nu 2002 -behöver vi inte avvakta utredning.Men vi skall också veta att om vi gör på det andrasättet, dvs. att i beslutet inte acceptera enstängning av 2002, betyder det att det finnsytterligare en möjlighet att stänga före 2011.Det är i så fall när nästa flygplats kan vara klar. Detfinns alltså olika vägar att gå framåt på.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1997/98:159 omstöd till skolelever som saknar godkända kunska-perAnf. 123 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att omforma regelverket för skolan så attgrundskolans åtagande för den enskilde eleven inteupphör förrän eleven har godkända betyg. AndreasCarlgren har vidare frågat mig om jag är beredd att tainitiativ till ett samtal med partierna för att tillsam-mans åstadkomma ett betygssystem som ger tidigareinformation om elevernas kunskaper. AndreasCarlgren frågar slutligen om jag är beredd att göranågot för att stimulera kommunerna till att satsa merpå läromedel samt om jag tänker ta itu med en upp-följning huruvida de ökade statsbidragen verkligenleder till ökade insatser för de elever som riskeraratt sluta utan fullständiga betyg.Jag skall besvara frågorna i tur och ordning ochbörjar alltså med åtagande och hur långtdetta skall sträcka sig. Här vill jag inledningsvisframhålla att kommunerna har ett tydligt ansvarför att se till att alla barn ges förutsättningar att nå upptill de fastställda målen. Kommunerna har vidare enlagstadgad skyldighet att sätta in stöd för de eleversom har behov av detta. Mål- och resultatstyrningenav skolan, nya läroplaner och kursplaner med uppnå-endemål i kombination med ett nytt betygssystem har,enligt min mening, avsevärt förbättrat möjligheternaatt observera och fånga upp elever vars kun-skapsutveckling är otillfredsställande.Ett i sammanhanget viktigt instrument är de åt-gärdsprogram som enligt grundskoleförordningenskall upprättas för de elever som riskerar att inte nåmålen. Jag kan här passa på att nämna att Skolverketstillståndsbeskrivning visar att avgrundskolorna nu upprättar åtgärdsprogram för eleveri behov av särskilt stöd, vilket skall jämföras medmotsvarande siffra som var . Isyfte att ytterligare markera vikten av åtgärdsprogramavser regeringen nu att i grundskoleförordningenförtydliga rektors ansvar för att åtgärdsprogram utar-betas.Regeringen är medveten om de oroväckande sig-naler som pekar på att andelen elever i behov av sär-skilt stöd tycks öka och att det otvetydigt finns engrupp elever som har mycket dåliga resultat i grund-skolan. En grupp som har drabbats särskilt hårt av deekonomiska nedskärningarna i skolan är de eleversom har mindre synliga problem, de s.k. gråzonsbar-nen. Något som inger särskild oro är dessutom att detfinns stora skillnader mellan skolor i olika bostadsom-råden och stadsdelar.Varje barn som lämnar grund- och gymnasieskolautan tillräckliga kunskaper är ett misslyckande, ocksåför samhället. Det är bl.a. mot denna bakgrund somregeringen i den senaste budgetpropositionen fram-höll att en kvalitetshöjning av skolan, så att alla eleverfår möjligheter att nå mål, är den mestangelägna satsningen just . När det gäller den bety-dande ökning av statsbidragen till kommunerna somregeringen föreslagit, och också beslutatom, är det regeringens uttryckliga önskemål att sats-ningen skall främja en ökad sysselsättning och kommaskola, vård och omsorg till del. För skolans del harregeringen understrukit att elever med behov av sär-skilt stöd skall prioriteras vid kommunernas fördel-ning av de extra resurserna.Vid sidan av de höjda statsbidragen har regeringengett ett flertal uppdrag inom området. Somett exempel kan jag nämna att verket fått i uppdrag attanalysera de hinder som kan finnas för skolor att levaupp till sitt resultatansvar när det gäller elever i behovav stöd. I pågår nu ett antal uppföljningaroch utvärderingar där resultat kan väntas till hösten.Jag vill också passa på att nämna att ett av de områ-den som verkets utbildningsinspektörer fått i uppdragatt kvalitetsgranska är just kommunernas insatser föratt elever med behov av särskilt stöd skall nå kun-skapsmålen.När det gäller frågan om utsträckt tid i grundsko-lan för elever som inte når målen har skolan etttydligt ansvar. För eleven finns dessutom en valmöj-lighet. För de elever som så önskar och behöver finnsen rätt till extra i . För de eleversom inte väljer detta finns det individuella program-met i gymnasieskolan. Det individuella programmethar för övrigt visat sig fungera bra som språngbrädain på ett nationellt program för de ungdomar somkommer direkt från grundskolan.En fördel med det nya betygssystemet är att dettydligt synliggör att skolan har ett ansvar för att allaelever verkligen ges möjligheter att nå målen. Mittintryck är också att samarbetet mellan grundskola ochgymnasieskola aldrig varit så intensivt som när deallmänna behörighetsreglerna skall börja tillämpas. Påflera håll har skolorna lagt in kvälls-, helg- och som-marundervisning för elever som riskerar att inte fågodkända betyg. Detta är, enligt min uppfattning, enpositiv utveckling.Jag går vidare till frågan om betygssystemet.Här anser jag först och främst att man bör avvaktaresultatet av det nya systemet innan ytterligare initia-tiv på området tas. Det är viktigt att hålla i minnet attdet är först i och med detta läsår som reformen är fulltgenomförd. efterlyser ett betygssys-tem som ger tidigare information om elevernas kun-skaper genom betyg. eleverna befinnersig i tycker jag att det vore ett fattig-domsbevis att använda betyg i de lägre årskursernasom centrala informationsbärare mellan skola, hemoch elev. Här vill jag bestämt understryka utveck-lingssamtalens roll. Dessa samtal som lärare, elev ochvårdnadshavare skall ha minst en gång varje terminär, enligt min mening, det allra viktigaste instrumentetnär det gäller information om elevens skolsituationoch kunskapsutveckling. Min uppfattning är dessutomatt detta i allmänhet fungerar väl.Så till frågan om läromedel. Eftersom det är skol-huvudmännen som har ansvar för att undervisningenbedrivs så att de mål och de bestämmelser som styrskolan uppfylls, ligger det också inom skolhuvud-mannens ansvar att eleverna får de läromedel sombehövs. Av grundskoleförordningen framgår också attsärskild vikt skall läggas vid att eleverna i undervis-ningen har tillgång till läromedel som täcker väsentli-ga delar av ett ämne eller en ämnesgrupp och som ärägnade att ge fasthet och sammanhang i studierna.Många, inte minst massmedier, uppmärksammar i dagfrågan om läromedel och framför allt skolbokensbetydelse. har också, enligt min uppfatt-ning, en självklar plats i skolan. har IT ochandra medier starkt bidragit till att informationsmäng-den i samhället ökar, vilket i sin tur innebär att dentraditionella skolboken kompletteras och ibland er-sätts med andra informations- och kunskapskällor.Det är, enligt min mening, läraren och eleverna somtillsammans bör avgöra vilka läromedel man skallanvända för att nå målen i undervisningen.Så slutligen till sista fråga. Re-geringen kommer givetvis att ha fortsatt skärpt upp-märksamhet när det gäller frågan om elever som intenår godkända kunskaper. När det gäller de höjdastatsbidragen till kommunerna skall inomramen för sina utvärderingsinsatser följa hur dessapåverkar skolans utveckling och kvalitet. Jag villockså nämna att givits i uppdrag att bedö-ma ändamålsenligheten i nuvarande åtgärdssystem,bl.a. möjligheten att vidta sanktioner i sådana fall därkommuner och andra huvudmän inte lever upp tillsina skyldigheter och sitt ansvar. skallredovisa behovet av eventuella lagändringar senastdem i år.Sammanfattningsvis kan alltså sägas att en kvali-tetshöjning i är ett prioriterat område, därregeringen också har vidtagit olika åtgärder. Rege-ringen är inte beredd att, vid sidan avdessa, vidta ytterligare åtgärder. Detta är givetvisnågot som måste omprövas om de vidtagnaåtgärderna visar sig vara otillräckliga.Anf. 124 ():Fru talman! Jag vill tacka skolministern för svaretpå min interpellation.Jag har framställt den därför att jag tror att ingenfråga i stort sett kan vara viktigare än att våra barnoch vårt land kommer att möta en sådan framtid attingenting annat än en skola i världsklass duger. Detbetyder helt enkelt att vi måste genomföra en myckettydlig ambitionshöjning för hela skolan.Om vi skall ha en skola i världsklass måste vi ock-så våga sätta upp målet att ingen skall lämna skolanutan att kunna läsa, skriva och räkna och att ingenskall behöva lämna skolan utan godkända kunskaper.Ändå vet vi att det är mellan 5 000 och 10 000elever som lämnar skolan utan godkända kunskaperoch betyg . Det upprepas år efter år.Vilken framtid är det de ungdomarna kommer att gåtill mötes?Skolministern säger i sitt interpellationssvar att detär ett misslyckande för samhället om en elev inte fårgodkänt. Det är t.o.m. helt oacceptabelt. Vi vet att detfinns skolor som klarar det här. Det finns lysandeexempel från de områden där förutsättningarna egent-ligen är ovanligt svåra, t.ex. i har man lyckats ge invandrarelever med mycketsvåra bakgrundsförhållanden mycket goda kunskaper.Man har inte sänkt kunskapsribban. Man har i ställetsett till att lyfta alla elever över.Jag tror att det behövs också en ny skollag i Sveri-ge, som innebär att vi inte längre ser det som att sko-lan skall ge obligatorisk skolgång - punkt slut.Sedan sätter vi upp en kunskapsribba och ser vilkasom har kommit över. Vi måste i stället ha ett uppdragtill varje skola som innebär att åtagandet inte är avslu-tat förrän eleven har klarat godkända kunskaper ochinte förrän alla kan komma över kunskapsribban.Skolministern svarar att man har möjlighe-ten att ge ett extra år eller två. Men det är en heltannan sak. Det behövs ett tydligt uppdrag till varjeskola och ett annat synsätt i hur vi ger det politiskauppdraget till skolorna. Jag har sett rektorer avskedasdärför att de inte hållit budgeten. Men jag har aldrigsett rektorer avskedas därför att de inte har klaratåtagandet att ge alla elever godkända kunskaper.Skall vi klara det här är det nödvändigt att föräld-rarna och eleverna får information . Det är därförjag har tagit upp frågan om betygen. får manden informationen i årskurs 8 på vårterminen. Det äralldeles för sent för att kunna sätta in de åtgärder someventuellt behövs. Vi är överens om att det behövsutvecklingssamtal som den viktigaste delen. Det ärorimligt att betygen kommer in så sent. Där tycker jagatt skolministern skulle behöva ta initiativ.När det gäller läroböckerna är jag medveten omatt det är kommunala beslut. Men det är ändå ett fak-tum att varje elev får läromedel motsvarande500 kr . Det betyder att vi inte ens en gångsatsar motsvarande årsprenumerationen av KalleAnka på läromedel till våra barn.