prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:38Torsdagen den 17 decemberKl. 09.00 - 17.5819.00 - 21.28Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 december.2 § Anmälan om kompletteringsval till arbets-marknadsutskottetAndre vice talmannen meddelade att Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommenvakans anmält som ledamot i arbets-marknadsutskottet efter vice talmannen förklarade vald tillledamot i arbetsmarknadsutskottetBjörn Kaaling (s)3 § Meddelande om valAndre vice talmannen meddelade att val till och styrelsen för StiftelsenRiksbankens Jubileumsfond skulle företas vid mor-gondagens sammanträde.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:33Till riksdagenInterpellation 1998/99:33 av () omlokalisering av EU-organ till Sverige.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den19 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är att en debattdag som pas-sar både interpellanten och mig inom föreskriven tidinte stått att finna.Stockholm den 14 december 1998Pierre SchoriInterpellation 1998/99:62Till riksdagenInterpellation 1998/99:62 av () om JAS-export till kommer att besvaras tisdagen den19 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är att inte har flerinterpellationstillfällen innan juluppehållet.Stockholm den 14 december 1998Pierre SchoriInterpellation 1998/99:75Till riksdagenInterpellation 1998/99:75 av ()om momsen på spelarköp.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag befinner mig iBryssel för interpella-tionssvar den 19 januari 1999.Stockholm den 10 december 1998Ulrica MessingInterpellation 1998/99:76Till riksdagenInterpellation 1998/99:76 av ()om sexismen inom idrotten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är att jag befinner mig iBryssel för interpella-tionssvar den 19 januari 1999.Stockholm den 10 december 1998Ulrica Messing5 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Ändrat förslag till direktiv om införande av en ord-ning för erkännande av examensbevis för de for-mer av yrkesverksamhet som omfattas av direkti-ven om liberalisering och övergångsåtgärder; enordning som kompletterar den generella ordning-en för erkännande av examensbevis KOM (98)640Ändrat förslag till rådets förordning om införande aven slutgiltig antidumpningstull på import av vissaoblekta vävnader av bomull med ursprung i Folk-republiken , , , ochPakistan, ett slutgiltigt uttag av den preliminäratullen samt om avslutande av antidumpningsförfa-randet rörande import av dessa vävnader med ur-sprung i KOM (98) 5406 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1998/99:Sk14-Sk16 till skatteutskottet1998/99:Ju9 och Ju10 till justitieutskottet7 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återMiljö- och jordbruksutskottets betänkanden1998/99:MJU1 och MJU28 § Beslut rörande utskottsbetänkande somslutdebatterats den 16 decemberSoU1 Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorgKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringAndre vice talmannen meddelade att arbetsmark-nadsutskottets betänkande AU1 samt näringsutskot-tets betänkanden NU1, NU2 och NU3 skulle avgörasi ett sammanhang efter avslutad debatt.9 § Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet samtarbetsmarknad och arbetslivFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1998/99:AU1Utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygghet vid arbets-löshet och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv (prop.1998/99:1 delvis)Anf. 1 ():Fru talman! Jag känner mig när jag går upp i denhär salen ungefär som betjänten i den berömdasketchen Grevinnan och betjänten, som när grevinnanfrågar vad som skall ske svarar: "The same procedureas last year - the same procedure as every year. "När nu regeringen presenterar sin budget förfemte gången sedan makttillträdet 1994, inräknatvårpropositionerna, är detta det nionde budgetförsla-get utan några som helst idéer om hur arbetslöshetenskall kunna minska.Detta är tragiskt, fru talman, när cirka en halvmiljon människor står utanför arbetsmarknaden. Tilldenna halva miljon skall läggas de arbetslösa som gåri och de som är förtidspensionerade avarbetsmarknadspolitiska skäl. Dessutom vet tiotu-sentals att de blir varslade eller har blivit varsla-de.Dessutom flyr företagen . Astras huvud-kontor flyttas till . lägger sitt hu-vudkontor i . Merita-Nordbanken flyttar ocksåtill . flyttar huvudkontoret m.m.Varslen fortsätter att öka. I riskerar 6 000 att mista jobbet. Inomförsvarsindustrin hotas upp till 5 000 jobb.Situationen är alltså mycket allvarlig. Med dennaoroväckande situation, med den höga arbetslösheten,de ökande varslen och utflyttningen av företag frånSverige - vad gör då regeringen? Jo, i princip ingen-ting. Precis som tidigare står den handfallen. Ingen-ting sker.Jo, tre statsråd har skrivit en debattartikel. Rege-ringen skriver debattartiklar om att man skall ökasysselsättningen men ingenting om hur det skall ske.Man säger att hinder för tillväxt måste undanröjas, attdet måste löna sig att arbeta och att man vill ha lågaskatter. Det är inget konkret, men ändå något. Detta har vi ingenting emot,även om vi hade förväntat oss att några förslag skullekomma under den här tiden.Det här har vi sagt länge, dvs. att vi skall ha lågaskatter och att det skall ske förändringar för företa-gen. Men då har inte Socialdemokraterna ansett attdessa förändringar varit viktiga, utan de har i ställetkritiserat oss för att vilja sänka skatter.Det intressanta är att om detta sägs det ingenting ibudgetpropositionen. Men det kanske är regeringenslinje att debattera i . Debatt är bra,men har man makten måste man visa handling. Dearbetslösa får inte fler jobb av debattartiklar - det fårde om regler förändras och om företagarna ges bättrevillkor.Fru talman! Jag sade tidigare att regeringen integör något för att arbetslösheten skall minska och i årets budgetproposition står tomhänt. Det var en liten överdrift. Man föreslår nämli-gen att API och ALU ersätts av en ny åtgärd, ar-betspraktik. Det är alltså regeringens stora nyhet iårets budgetproposition, att man sammanslår tvååtgärder till en åtgärd.Med en halv miljon arbetslösa innebär regering-ens nytänkande att dessa två åtgärder, som jag tidiga-re sagt, är det enda nya. Detta är regeringens politikför att minska arbetslösheten. I övrigt är det kon-junkturen som skall minska arbetslösheten, och dearbetslösa får vänta innan nya förslag kom-mer.De förslag som kommer skall väl först förhandlasinom regeringen, med facket och med Vänsterpartietoch , så vi får väl se vad som återstår efterdessa förhandlingar.Det man kan notera om i stort sett det enda av re-geringens förslag är dessutom att det inte heller lyck-ades passera utskottet, dvs. att man ändrade på finan-sieringen i den här delen.För alla arbetslösa får vi hoppas att mi-nistrarna och tar till sig de förslagsom de borgerliga partierna i denna kammare lagt,även om utskottsmajoriteten nu säger nej till våraförslag. Det är ju inte ovanligt att de återkommer, ochdå säger man ja så småningom.De fyra och ett halvt åren som regeringen har haftmakten har inte varit speciellt lyckade. I denna kam-mare har vi haft det ena konstiga förslaget efter detandra. Vem minns inte RAS - riktat anställningsstöd?Det var en mycket dyr åtgärd som gav oerhört fåjobb. Det var kostsamt men ineffektivt.Vi har också haft en del andra förslag som rege-ringen nu själv inser inte har varit så lyckade. OTAvar ett förslag som är på väg att försvinna. Gene-rationsväxlingen gav knappast några som helst nyajobb, men ett antal människor försvann från arbets-marknaden. Därmed såg det bättre ut i statistiken.Det finns andra oroande åtgärder kring detta. Iårets budget har motionerat om ett s.k.sabbatsår eller friår. I utskottstexten står det att manskall undersöka detta om utrymme finns. Gör inteännu ett misslyckat experiment för att minska ar-betslösheten genom att ta ut folk från arbetsmarkna-den! Från sida ser vi det som så, att detär åtgärder inom arbetsmarknaden som man skallvidta.Regeringen, som så kapitalt har misslyckats medatt få upp sysselsättningen, tycker dock att det är braatt prata om sysselsättningen utomlands. EU-ländernaskall efter svenskt initiativ ha sysselsättningspaktermed nationella handlingsplaner. Varför lägger stats-ministern sin tid på detta, och till vilken nytta? Integer det fler jobb. En handlingslös regering i Sverigepratar mycket i EU om sysselsättning. Är det för attförsöka få någon att tro att regeringen är handlings-kraftig som man gör på detta vis? Mer energi påhemmaplan och mindre prat om sysselsättningskom-missioner och pakter i EU skulle nog de svenskaarbetslösa föredra.Göran har också i budgeten lovat att denöppna arbetslösheten skall ned till . I dagär den öppna arbetslösheten och den totalaarbetslösheten . Det man kan konstatera är attfinansministern efter valet har tvingats att skära nedsina antaganden om tillväxten. De före valet så ljusaprognoserna om framtid har visat sig intealls hålla. Den massarbetslöshet som vi moderatervarnade för skulle komma att permanentas blir allt-mer permanent. Regeringen står, som jag harsagt, handfallen och har inga andra förslag än attALU och API skall bli en arbetspraktik. Till dessadystra framtidsutsikter skall dessutom läggas att allt-fler välutbildade framför allt civilingenjörer flyttarutomlands, och de kommer inte hem igen.Vi kan dessutom konstatera att vi trots denna storaarbetslöshet ändå har en situation där företagen harsvårt att få anställda. Vi har flaskhalsproblematiken,som vi moderater i denna kammare år efter århar varnat för. Det väsentliga för regeringen har varitett volymmål i arbetsmarknadspolitiken, i stället föratt explicit utbilda människor till de yrken där de kanfå jobb.Enligt en rapport från SAF uppger sig sju av tioarbetsgivare ha problem med rekryteringen. Sju av tioarbetsgivare uppger sig ha problem med rekrytering-en i ett land med över en halv miljon arbetslösa. Detvi kan konstatera är att man även här har misslyckatsfrån regeringens sida. Det har inte kommit någonkompetensutvecklingsplan, som vi talade om tidigare.Vi kan också konstatera att nyföretagandet har mins-kat jämfört med förra året.Låt oss titta på en sammanfattning kring hur situ-ationen ser ut. Vi har alltså över 500 000 arbetslösa.Kunskapslyftet tar dessutom undan folk från arbets-marknaden, och vi har förtidspensioneringar. I vår-prognosen från AMS förutspådde man 60 000 nyajobb. , i höstprognosen, förutspår man 33 000 nyajobb. Vi kommer att ha en total arbetslöshet, beräknarAMS, på 1999.Jag kan, fru talman, medge att det inte var vackraord kring regeringens politik. Man kan kanske sägaatt det är typiskt moderater att svartmåla. Låt mig dåge ett par citat från den 27 november.Där står det bl.a. följande: "Trots högkonjunkturenstår fortfarande 403 772 människor utan ordinariejobb. Det är som om alla i skulle vara ar-betslösa. Den ljusa bilden av strålande tider och ex-pansion som basunerades ut från valrörelsens talar-stolar stämmer inte längre med verkligheten." Detstår vidare: "Socialdemokraternas dundermiss i valrö-relsen var att inte diskutera eller ha några visioner iden gamla paradgrenen: sysselsättningen. Det är engåta att regeringen inte satsar på en framtidsuppgörel-se om kunskaps- och kompetensutveckling. - - - Detsämsta som kan hända är att regeringen nu som undervågdalen 1997 passivt tittar på och hoppas att allt skalösas av sig självt. Sådana fasoner håller inte. "Detta är skrivet av det regeringen närstående or-ganet . Det är knappast så att jag är ensami min kritik. Det kanske svider än hårdare att säger precis samma saker som jag säger fråndenna talarstol. Det är en socialdemokrati utan idéeroch utan framtidshopp, vilket inte ger de arbetslösanågot hopp.Mot denna politik utan innehåll och utan hopp förde arbetslösa står den politik som vi moderater underett antal år har förordat - den politik som vi har tagitupp i motioner och i särskilda yttranden, och i reser-vationer tillsammans med kd och . Vad ärdå utmärkande för vår politik?För det första har vi vår jobballians. Vi konstate-rar att arbetslösheten, som jag har sagt, ärvårt största ekonomiska problem. Vi har presenteratett sjupunktsprogram för att vända denna utveckling.Det sjupunktsprogrammet innehåller sänkta skatter påarbetande och företagande, särskilda skattelättnaderför hemnära tjänster, minskat krångel för företagen,modernisering av arbetsmarknadsreglerna, möjlighetför företagen att använda euro här och en förnuftigenergipolitik. Vi vill också göra till ett spjut-spetsland inom IT.Det skall bli intressant att se när regeringen pre-senterar sin tionde budget - vårpropositionen - hurmycket av detta som kommer med. Därför skall detbli intressant att höra arbetsmarknadsutskottets ordfö-rande när han går upp i talarstolen.Han kommer antagligen att säga att oerhört många avvåra förslag är orealistiska. Men jag är ganska över-tygad om att en hel del av dem återkommer till våren.Vi ser alltså sysselsättningen som ett stort pro-blem. Sysselsättningen måste öka. Det måste gesförutsättningar för att skapa fler riktiga arbeten ochväxande företag. Framför allt småföretag måste gesförbättrade regler, så att de kan växa. Vi ser avregle-ringen av arbetsmarknaden som oerhört väsentlig,och likaså att vi utformar en ny arbetsrätt där turord-ningsreglerna måste ändras. Det skall finnas möjlig-het till provanställningar, och den fackliga veteorättenvid entreprenader måste slopas. Förbud bör införasmot blockad av enmansföretag. Vi ser bl.a. påtaxi i hur situationen är. Moderniseringen avarbetslöshetsförsäkringen, m.m., måste ske snabbare.Vi måste få arbetsmarknadspolitiska åtgärder som gerjobb - inte arbetsmarknadspolitiska åtgärder somfinns till för att ge en bättre statistik.Fru talman! Vi ser alltså en tydlig skillnad mellanden moderata inriktningen på politiken och den soci-aldemokratiska inriktningen. Jag är säker på att detkommer att bli än tydligare under denna debatt ikammaren.Låt mig avslutningsvis, fru talman, få säga att jaggivetvis står bakom alla de reservationer som vi mo-derater har. För att vinna tid yrkar jag bifall bara tillreservation nr 1 och reservation nr 5.Anf. 2 HANS ():Fru talman! Snacka om the same procedure, KentOlsson! Det var en raspig grammofonskiva.Jag skall börja med ett citat: "Den enskildes per-sonliga, ekonomiska och kulturella välfärd skall varagrundläggande mål för den offentliga verksamheten.Det skall särskilt åligga det allmänna att trygga rättentill arbete - - -." Regeringsformen 1 kap. 2 §.Vi är representanter för det allmänna. Vi har un-der misslyckats. Detta är en oerhörtdramatisk situation.Man kan prata om bluffstatistik. Man kan synaolika former av sysselsättningsstatistik - , AMS,och . De är uppoch ned, olika för olika branscher. Resultaten blirolika beroende på mätperioder. Vad vi dock kan se är:· att de fasta heltidsjobben egentligen har minskatunder ,· att alla sysselsättningstillfällen vi kan uppbringahar minskat ,· att korttidsjobben har ökat,· att övertiden slår rekord som vi harmassarbetslöshet.Nu tror att han har upptäckt någon-ting nytt, ser jag i . Han ser att en delav sysselsättningsuppgången från mitten av 90-taletberor på minskad sjuknärvaro. Så är nämligen sam-banden: När man drar åt svångremmen i sjukförsäk-ringen och sätter in karensdagar får vi sjuknärvaro.Då mår folk dåligt. Man är på jobbet fast man är sjuk.När vi får bättre förtroende för ekonomin, när männi-skor mår bättre och när vi får bättre socialförsäkringarkan folk utnyttja dem som de skall, och det blir sjuk-frånvaro. Det är inget konstigt med det.På samma sätt är det med övertidsfrågan. Vi har,tycker jag, ett slags stöld av riktiga arbetstillfällengenom att vi har massövertid som vi harmassarbetslöshet.Låt oss på allvar diskutera sysselsättningsstatisti-ken. Låt oss inte göra den till dåliga slagträn i debat-ten om vårt gemensamma misslyckande.Arbete handlar om människors försörjning ochdelaktighet. Det handlar väldigt mycket om makt. Dethandlar om den välfärd vi har möjlighet att byggaupp. Det handlar om individers frihet. Det är möjlig-heten till tillväxt. Det är instrumentet mot klyftor,fattigdom, segregation och också mot budgetunder-skott.Wigforss hade rätt: Vi kan aldrig bli så fattiga attvi inte har råd att arbeta.Arbete och sysselsättning skall ställas mot behovoch efterfrågan. Det är grunden. Om vi inte kan till-fredsställa behov, om vi inte har någon efterfrågan, dåkommer vi inte heller att ha sysselsättning. Vi skallalltså upprätthålla en hög ekonomisk aktivitet, inves-tera för framtiden på ett hållbart sätt samt skaffa ossen god konkurrenskraft med hög kompetens och högproduktivitet. Den produktiva rättvisan, delaktighet,är politik för tillväxt mot obalanseroch ökade klyftor i vårt samhälle.Men detta kan vi vara överens om, måste öka sysselsättningen! Jag har sagt det här . Jag har kritiserat samtliga regeringar som jaghar upplevt i den här salen för otillräcklig politik.Men när man tittar på vad som skulle vara effek-tivt måste man förstå vad som är arbetslöshetensorsaker. Till stor del beror den på ett efterfrågeras, dåpolitiken lades om till att bekämpa inflation och inteha full sysselsättning som mål. Det skedde i ibörjan av 90-talet och är en effekt av den EMU- ochEU-anpassning som vi har genomgått. Denna brukarju högern applådera.En häftig åtstramning av den offentliga sektornsparkade bort hundratusentals människor ur välfärds-sektorn som det privata näringslivet intekunde suga upp någon arbetskraft. Kan man tänka sigmaken till kontraproduktiv politik?Omställningen i näringslivet har varit otillräcklig.Devalveringspolitiken har varit förödande. Vi är kvari en gammal industristruktur, och det är det vi nu sernär stora svenska transnationella företag som överle-ver flyttar ut eller rationaliserar. Vi har alldeles förlite miljöomställning och alldeles för lite investering ihumankapital.Vi har fått en just in time-arbetsmarknad med pre-cis det som högern och brukar vilja ha:flexibilitet. Det drabbar den enskilde. Ta jobb den dagdet finns! Ta jobb så många timmar det finns! Det skall inte finnas någotsärskilt uppsägningsskydd. Låt staten betala praktik-löner! Låt staten ordna anpassade arbetsplatser! Sägupp på direkten! Låt inte arbetslivet i sig och arbets-givarna ha något socialt eller finansiellt ansvar förarbetskraften annat än när den exploateras för godavinster!Detta är en djupt ideologisk fråga. Det är en frågaom makten i vårt samhälle.Uteblivna skatteväxlingar, utebliven arbetstidsre-form - ja, det finns väldigt mycket som förklarar denökade arbetslösheten i hela och i Sverige.Borgerlighetens recept i reservation 1 - som jagvill kalla för SAF-alliansen, för det är verkligen enrejäl avskrift av SAF - är en nattstånden och ineffek-tiv politik: Sänk skatten, sänk skatten, sänk skatten!Individuell lönebildning, bortre parentes i a-kassan,sämre villkor i a-kassan, hårdare kvalifikationsvillkori a-kassan, större egenfinansiering i a-kassan - vadblir det för jobb?När hade full sysselsättning hade vi enmycket generös a-kassa. Där sitter inte problemet.Ta bort arbetsrätten! Ta bort stora delar av arbets-rätten! Ta bort turordningsreglerna i LAS! Vad har vidå kvar? Jo, godtycklighet och arbetsgivarmakt. Sägdet i stället för att prata om modern arbetsrätt!Det är klart att är värst, men kd ochFolkpartiet är också med på båten. gamlaallians med TCO, tjänstemannarörelsen - var är den?Kristdemokraterna vill i och för sig inte visa såmycket av den kristna moralen. Men det jämlikamänniskovärdet och , är det männi-skors otrygghet? Är det arbetsgivarmakt? Är detsänkt skatt för de rika? Kom ihåg liknelsen om nåls-ögat och att ta sig till himmelriket! Jag tycker inte attdetta är en politik för rättfärdighet. Annars finns detfortfarande en del inslag hos somgår i rätt riktning. När det gäller handikappade ochandra är det precis som medDan i utskottet.Det går att lösa arbetslöshetsproblemet. Kalla inalla som slavar, så är ingen arbetslös. Eller också görman arbetsmarknaden till en fri marknad, precis somnär vi säljer äpplen och fisk. Låt det vara en fri mark-nad, och så får det gå som det går! Vi kommer aldrigatt ställa upp på det. Då får vi just obalanser: segre-gation mellan svenskar och invandrare, segregationmellan män och kvinnor, segregation mellan storstä-der och glesbygd. Vi kommer aldrig att ställa upp pådet. Ökad makt för kapitalet och minskad för arbetet- aldrig. Det är ett led i en strategi för att krossa fack-föreningsrörelsen. Vi kommer aldrig att ställa upp pådet.Vänsterpartiets grundsyn och inriktning finns i vårsysselsättningsmotion. Den handlar väldigt mycketom allmän sysselsättningspolitik - ekonomisk politik,näringspolitik, innovationspolitik, regionalpolitik ochskattepolitik. Vi är överens om att vi måste ha syssel-sättningstillväxt. Vi måste också få arbetstidsförkort-ning. Även om vi får fram alla de arbetade timmar vivill ha kommer det inte att räcka till. Vi måste fördelade ökade timmarna mera rättvist.Vi behöver en arbetsmarknadspolitik som är rejältinriktad på tillväxt och kompetens. Vi har stått för detlänge. Då måste det också finnas rörlighet. Jag förstårinte kd och som säger nej till rörlighetssti-mulerande åtgärder och flyttningsbidrag. Regional-politik, kommunpolitik och näringspolitik skall ge ossmöjlighet att leva i hela , men arbetsmarkna-den skall vara rörlighetsstimulerande. Ni tänker fel.Sysselsättningsmålen är mycket bra, men detkommer att bli oerhört tufft att komma dit. Prognosenhar skrivits ned . Och det beror inte på rege-ringens misslyckande, . Det beror på en interna-tionell konjunkturnedgång. Den skrivs ned i hela EUoch i hela OECD-området. Men det är illa nog att detfinns så lite av konstruktiva bidrag; det kan jag hållamed om.Vi vill ha en decentralisering. Vi vill inte ha för-sökskommuner och frilän; vi vill ha decentraliseringoch regelförenkling, . Vi har pratatom det tidigare. måste vi snart komma till skott.Vi vill ha ned volymkraven. Vi vill ha en effektivtillväxtinriktad arbetsmarknadspolitik. Men se till attvi inte får utförsäkring när vi utmönstrar volymåtgär-der.Vi vill ha kompetensutveckling som en förstarangens åtgärd i arbetslivet och för de arbetslösa. Vivill samordna närings-, arbetsmarknads- och delvissocialpolitiken. Vi måste nämligen ta hand om demsom inte orkar med att vara rörliga på en tillväxtin-riktad marknad, utan att de skall försäkras ut.Det finns bruk för alla, heter ett bra projekt i Ska-raborg. Det slåss jag för att det skall få vara kvar. Dethotas till sin existens. Den typen av initiativ måste fåleva för att människor skall kunna tas om hand och såatt vi kan få upp aktiviteten och slippa marginaliseramänniskor.Vi behöver mycket mer kostnadsansvar från fö-retagen. De skall betala praktik, de skall betala lär-lingssystem, de skall betala anpassade arbetsplatser.De skall vara med och investera i det nya humanka-pitalet. De skall också ta hand om människor som harexploaterats, skadats, blivit trötta, inte orkar längre.De människorna skall inte bara avpolletteras till en a-kassa, som vill skall täcka jättekort tid,och sedan slängas ut i någonting, jag vet inte vad.Samhället skall inte i sina sjukförsäkrings- och a-kassesystem, genom AMS-politik eller genom kom-munernas kassa behöva ansvara för allt detta. Det ären klyfta vi har fått mellan privat sektor av kapital-starka intressen, svaga människor ekonomiskt sett,som inte har några resurser, och samhällskassor därdet är ebb. Det är en orimlig samhällstillvaro, sominte präglas av solidaritet.Arbetsmarknadsutbildning behöver vi mycket merav, mycket mer av långsiktighet. Men inte enbartgenom arbetsmarknadspolitiken, utan också frånarbetsgivarna.