prot · GL0960 · 1998-02-03 00:00:00 — Detta får inte utvecklas. "Polisen, var god dröj" - det tror jag att vi höröverallt i . Det finns säkert många för-klaringar till detta. Men det sprider oro inte barabland de drabbade, dvs. allmänheten, utan även blandpoliserna, som blir mer och mer frustrerade.När vi har fört diskussioner om EU har jag mångagånger tänkt på att det är viktigt att vi försvarar när-hetsprincipen. Varför blir den så ofta bortglömd iSverige när det gäller rättsväsendet? I storskalighetenblir det större risk för anonymitet och utanförskap,men i närheten i lokalsamhället finns det många förde-lar, t.ex. större personkännedom. Därför är det viktigtatt vi får en bra närpolis. tycker att det varbra att närpolisorganisationen infördes. Men tyvärrgjorde också felet att godkännaett sparbeting. Naturligtvis skall man inte spara sig ini en ny organisation. Det kommer alldeles för mångasignaler om att närpolisverksamheten inte har kommiti gång som den borde. Min sista fråga till justitiemi-nistern är: Vad tänker ministern göra så att närpoli-sverksamheten får en fair chans?Anf. 9 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill börja med det som sade på slutet. Jag vill ge henne en eloge för atthon är den enda som erkänner att man när man underden förra regeringsperioden fattade beslut om bespa-ringar inom polisen, och fattade beslut omatt införa närpolisorganisationen, inte ägnade en endatanke åt hur detta skulle kunna göras . inser tydligen att det fanns en brist i de beslu-ten och i den analys som föregick dem.Denna insikt har inte t.ex., somsäger att hon gärna skulle vilja försvara det som hargjorts och det som görs, men att detta inte går. Jagundrar hur och tänktenär man fattade de här besluten i . IngbrittIrhammar påstår att den ökade effektivitet och ökadenärhet som reformerna som gällde polisen syftade tillaldrig kom. Jag vill påstå att de kom - de har börjatkomma. Jag anser att vi som är politiker, som fattarbesluten och som ibland måste erkänna att vi inte hartänkt igenom konsekvenserna av våra beslut i förvägär skyldiga att göra det under resans gång. Vi måstedå också ha tålamodet att se att det kan ta tid att ge-nomföra våra beslut - särskilt om vi inte hade tänkt påalla konsekvenserna i förväg.Det tar tid för polis och åklagare att få en ökad ef-fektivitet - som var tanken med det hela - att fungera.Men låt mig peka på att det faktiskt har skett en för-ändring som innebär att vi kan se att ochden borgerliga regeringen hade rätt när grundbeslutenfattades! Ni gjorde rätt den gången ni fattade besluten.Tag t.ex. minskningen av utredda brott. Det är sant atten viss minskning totalt sett har skett under senare år.Men i gengäld har det skett en radikal ökning av ut-redda brott på de prioriterade områdena. Jag tolkardet så att våra myndigheter har lyssnat på vad rege-ring och riksdag har sagt om vad vi anser är viktigtoch vad man skall koncentrera sig på, särskilt i ettövergångsskede. Där har det alltså skett en ökning avutredda brott.När det gäller åklagarna och att de inte längreskulle ha möjlighet att utföra sitt arbete, utan är uteoch kör, vill jag tala om att åklagarna använder 5 %av sin tid till att befinna sig på resor. Det är en rimligsituation med tanke på att åklagarna ingår i en litenmyndighet med ett arbetsfält som täcker hela detavlånga och stora . Det är helt fel att påstå attåklagarnas effektivitet inte skulle ha kommit i gångefter de svårigheter som fanns med omorganisationen.Åklagarna har ökat sina inlagor till domstolen rejältunder . När det gäller beslut om straf-föreläggande, dvs. ingen avskrivning utan ett faktisktutdömande av det straff som följer, är ökningen 50 %.Jag tycker faktiskt att ni som politiker, och jagsom politiker, är skyldiga att ta fasta på det här. Viskall uppmuntra, och gå vidare med det stöd som våramyndigheter behöver för att genomföra de beslut somvi en gång fattade.Det ställdes en rad frågor, som jag knappast hartid att svara på i detalj. Bl.a. ställdes en fråga ompolisstationernas öppettider och belägenhet. Självapolisstationen, myndigheten, där mycket av det tek-niska inre arbetet utförs skulle man egentligen kunnaha hur centraliserad som helst - framför allt om manutvecklade och använde den moderna tekniken för attkommunicera mellan myndigheterna och med andramyndigheter. Jag vill ge svar till , tror jagatt det var, som frågade om vad vi gör för att förbättradatasituationen. Det är ett av de prioriterade områdensom vi har. Det råder nämligen ingen tvekan om atträttsväsendet ligger efter med att använda den moder-na tekniken. Få myndigheter har en sådan glädje avden moderna tekniken som rättsväsendet. Därförsatsar vi resurser på detta.I övrigt vill jag erinra om att jag tycker att rättsvä-sendet , efter att ha genomgått de problem sombesparingskraven innebar, måste ha mer resurser. Viskall kombinera detta med att formulera dekrav vi ställer på myndigheterna för att det skall bli eneffektiv verksamhet. Behoven skall anpassas så decentraliserar när det är effektivt och centralise-rar när det är det effektiva.Anf. 10 ():Fru talman! Låt mig först slå fast att oberoende avstorleken på resurser kan man ha olika principer förhur de fördelas. Det som kännetecknar i allverksamhet är decentralisering av service till allmän-heten. Detta gäller också rättsväsendet.Sedan vill jag påminna om att jag sade att vi på ettenda område har agerat för decentralisering inomrättsväsendet, nämligen när det gällde närpolisverk-samheten. Jag lyfte också inledningsvis fram den somett exempel på att vi delvis lyckats agera inom polisenså att det finns polisverksamhet närmare människorna.Det var bra. Men det var inte bra med besparingarsamtidigt.Maud undrar hur jag och kundegå med på besparingar i polisverksamheten och påpolisens och rättsväsendets område över huvud taget,och sedan tala om att vi behöver decentralisera verk-samheten. Men detta har ju ocksåvarit med om. Tala om dubbelspel och dubbelmoral!Vad jag vet är nu ute och talar omvikten av att bevara varenda liten tingsrätt som finnsrunt om i samhället . Dem vill ju naturligtvisockså vi i ha kvar. Men vad upptäckerjag? I protokoll ser jag att hon röstat för ennedläggning av de allra minsta tingsrätterna! Dettycker jag är en verklig dubbelmoral.Därtill har varit runt på massor avplatser och i massor av kommuner, åtminstone i vårthemlän , och plockat upp protestlistor motnedläggning inom polisen. har hon varitmed på av besparingarna på polisverksam-heten! Det var först för /97 somModeraterna ville ha en förstärkning. Jag tycker attMaud skall gå ut och tala om att om Mode-raterna hade fått precis som de ville ha det skulle deredan ha genomfört Schengen, avsatt miljoner till detoch påbörjat polisutbildning som inte hade varit klar.Inte en enda ytterligare polis hade varit ute iaktiv verksamhet än med de beslut vi fattade här iriksdagen. Detta är dubbelmoral i kubik!Uppklarningsprocenten har börjat öka.Åklagarverksamhetens resultat visar att man harbörjat bli effektiv, men totalt sett har det gått ned. Detär på väg uppåt. När jag frågade om avskrivningspro-centen fick jag veta att man förr avskrev iHelsingborgs åklagarområde, som tillhörde . avskriver man av vardagsbrottsligheten ochupp till av ekobrottsligheten. Detta är helt oac-ceptabelt.Eftersom vi kämpar så hårt för de små tingsrätter-na i och vi gladdes så åt det nyhetsbrevsom skrev till alla anställda inom domstol-sväsendet skulle jag vilja fråga: Kan sig att man tittar närmare på den nätverksmodellsom han lyfter fram så att vi kan bevara de små enhe-terna nära människorna?Anf. 11 (mp):Fru talman! Man kan höra på beskyllningarna häratt valrörelsen verkligen har börjat. Jag tycker attvårfåglarna skall komma innan vi sätter i gång.Det jag vill återvända till är det jag trodde den härdebatten skulle handla om, centralisering kontra de-centralisering. Vi kan inte ha endast närpolisen ochsäga att det här är jättebra, som vi alla tycker, och attdet här är decentralisering, när polisområden samti-digt slås samman och det finns en enda länspolis-myndighet. Då är det inte län det handlar om längre,det är regioner, t.ex. som har fått sin or-ganisation färdig. Det är stora områden som fem poli-sområden skall täcka. Det kommer att bli sammaproblem i , som jag tillhör. Detär ett jätteområde.Det är här som problematiken kommer in. Närpo-lisen kan inte verka med organisationer, med socialamyndigheter eller bygga upp ett nät. När det skernågonting rycker polis ut från ett helt annat ställe. Dekänner inte till de här personerna och det man harbyggt upp, och de känner inte till geografin. När detkommer poliser från ut till och Tjörnhittar de inte. Det tar jättelång tid. Över tre timmarbehöver de på sig för att ingripa. Det kan ju inte varariktigt.Jag skulle vilja att justitieministern erkänner att vihar problem och säger att hon har beredskap för att seöver och justera dessa felaktigheter i stället för atthela tiden försvara dem. När man skapar en ny orga-nisation måste man också vara beredd att erkänna detsom är fel och kunna ändra. Det är den attityden jagskulle vilja ha mer av här i dag.Anf. 12 ():Fru talman! Det blev väldigt känslosamt här etttag. Jag skall inte lägga mig i den mer animeradediskussionen mellan och , men jag måste ändå komma med några småfaktauppgifter.Ingbritt Irhammar, vi har faktiskt över huvud tagetinte haft något förslag om nedläggning av små tings-rätter att ta ställning till, så kan aldrigha röstat för ett sådant förslag. Dessutom har IngbrittIrhammar ställt sig bakom den planerade besparingenpå 200 miljoner på domstolsväsendet, vilket bl.a.Maud har röstat emot. I övrigt får IngbrittIrhammar klara av sina känslor själv.Justitieministern uppmanade oss att ge stöd åtmänniskorna ute i verksamheten. Ett sätt att ge stöd äratt lyssna. De av oss som har lyssnat har förstått vadman från polisens sida har förlorat genom den nyaåklagarorganisationen, nämligen den närhet som krävsför att man skall kunna få den ledning i utredningsar-betet som man behöver. Ingen skall inbilla mig kan förbättra förundersökningsledarskapet ge-nom att flytta den som skall hålla i det längre ifrånden som skall bli ledd.Dessutom, fru talman, blev i vart fall jag skrämdnär jag, som , fick ett samtal från en utre-dare som förtvivlat berättade hur han hade fått direk-tiv uppifrån att se till att snabbt utreda de enkla målenför att förbättra statistiken. De mer komplicerademålen kunde få vänta. Eftersom de tog tid blev detinte lika många pinnar i statistiken. Nog finns det skälatt oroa sig över läget i det svenska rättsväsendet.Anf. 13 ():Fru talman! Tydligen har jag trampat riktigt ordentligt på tårna. Jag känner migglad över att hon har uppmärksammat att jag är ute såpass mycket i verkligheten som jag är. Därför kan jagstå i kammaren och tala om hur det fungerar där ute.Men det är väl självklart, , attom stöder Socialdemokraterna och görbesparingar inom rättstryggheten och polisverksamhe-ten måste det ske centraliseringar. Men vi moderaterhar ju inte gjort det. Vi har ju betydligt mer pengaroch därför kan vi stå upp och säga att vi behöver flerpoliser. Vi behöver inte dra in på utryckningsenhetereller utredningsenheter. Vi vill bygga ut närpolisverk-samheten i den takt vi ville från början, innan bespa-ringarna kom till stånd.Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till justi-tieministern. På första sidan av svaret står: "Det avgö-rande är att polisen i så stor utsträckning som möjligtfinns på plats där det vanligen begås brott." Det ärprecis det som inte händer i verkligheten. Polisenfinns inte där brotten begås. Det är människornastrygghet som har försämrats. Människorna tror ju inteatt de skall få hjälp längre. De vågar inte tro att hjäl-pen skall komma i tid.Varför går vaktbolagen nu ut och organiserar sigoch erbjuder sina tjänster? I t.ex. Klippan skall hand-larna slå sig ihop för att få hjälp av vaktbolag. IOlofström har man en störningsjour vid lägenhets-bråk. I går man ut till villaägarna för attvillaägarna skall kunna känna sig trygga i sina bo-stadsområden. Är det så här vi skall leva ?Skall vi bygga vår rättstrygghet på vaktbolagen, närinte polisen fungerar? Det skulle jag gärna vilja hasvar på av justitieministern.Anf. 14 ():Fru talman! Jag skulle utifrån mitt perifera per-spektiv vilja ställa en konkret fråga till justitieminis-tern.En centralisering av rättsväsendet innebär ocksåen dränering av den lokala arbetsmarknaden. Jagförsöker se det här ur mitt perspektiv. Eftersom vi vetatt en stor bredd av möjligheter till jobb av olika slagär nödvändig för en levande lokal arbetsmarknad fåralla typer av centralisering av offentlig verksamhetmycket svåra effekter. I mitt län, , upple-ver vi trots mycket ifrågasättande och protester motden storregionreform som har utretts och föreslagitsatt många av de förändringar som görs just när detgäller rättssystemet - både beträffande domstolar ochpolisväsendet - verkar vara inriktade på en form avstorregionframtid. Jag skulle helt enkelt konkret viljaveta: Finns det någon plan för en storregion när detgäller min del av landet, alltså ? Vilkaandra nuvarande län är kombinerade i någon form avstorregion? Jag skulle vilja kunna se någon strukturbakom det här, eller skall vi bara gå omkring ochkänna oro och misstänka?Anf. 15 ():Fru talman! Jag tycker att detta är enmycket viktig debatt, inte minst därför att det här ären debatt som vi möter allihop oberoende av om vihar de här frågorna som vårt huvudområde i riksdageneller inte. Jag tycker att det är viktigt att man inteschabloniserar och förenklar eller låtsas som om ingaförändringar behöver ske inom rättsväsendet och attinget av de förändringsbeslut vi har fattat skulle habeslutats. Snarare är det så att man har gjort för litetförändringar , vilket har lett tillatt det blir litet för stora förändringar på en gång. Dåär det också lätt att man inte kan göra dem med denlyhördhet och det detaljutförande som man skullebehöva göra.Jag tycker att det är viktigt att den här debatten ärnyanserad så att människor känner igen sig. När jagpratar med folk som berörs av de här verksamheternasäger de inte automatiskt och reflexmässigt: Vi skallha mer pengar, vi skall ha mer resurser! Det är intesvart och vitt. Man har väldigt många konkreta idéerom hur man skulle kunna förbättra verksamheten. Detkan tyckas vara en liten sak i det här sammanhanget,men jag tog kort upp detta med datastöd. Ute i verk-samheten påstår man att det kunde göra väldigtmycket ur effektivitetshänseende om man hade syn-kroniserade system mellan de olika myndigheterna.Det handlar inte bara om att man skall satsa mer på hadatastöd inom varje myndighet, utan också om attt.ex. polisens utredare borde kunna kommunicera påett enkelt sätt med åklagarna. Då kunde man stämmaav dokument osv. Sådana här förändringarskulle vara mycket värdefulla.Jag vill fråga om det finns tankarpå att göra det enklare mellan myndigheterna. Man fårju inte rubba på rättssäkerheten och andra principer,men man borde kunna använda det nya mediet påsamma sätt som man har använt gamla medier. Manhar t.ex. kunnat kommunicera med handlingar mellansig.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill börja med säga tack till justi-tieministern för elogen att jag vågar säga som det är.Vi måste ju våga erkänna att det blir fel. Alla kan viju göra fel. måste vi också erkänna, oavsettpartifärg, att polis, åklagare och domstolsväsendeockså var i behov av förändringar, men vi hade olikaåsikter om hur det skulle ske. Flera av oss här tyckeratt det blev snett.Jag och många med mig menar att vi måste samlaoss för att rätta till de här felen, och jag tror att ävenjustitieministern kan erkänna det. Då frågar jag: Vadblir det egentligen för utvärdering för att se de totalakonsekvenserna av detta inom domstols- och åklagar-väsendet? Det måste ju bli hållplatser med jämnamellanrum där man förutsättningslöst utvärderar dethela. Medlemmarna i de olika organisationerna ellermyndighetspersonerna måste ju på ett helt annat sättän våga säga sin mening.Sedan måste också myndigheterna centralt ha enstatistik över hur det står till. Om vi tar t.ex. polisenfinns det ingen statistik över hur de egentligen mår.Hur skall man kunna göra ett åtgärdsprogram om maninte vet hur det egentligen står till?Jag vill än en gång ställa en fråga till justitieminis-tern som gäller närpolisen, detta fantastiska decentra-liserade system. När skall de egentligen få en realis-tisk möjlighet att visa vilka fantastiska fördelar det ärmed det här systemet?Anf. 17 Justitieminister ():Fru talman! frågade mig vad jagtycker om nätverksmodellen för tingsrätterna. Det ären bra modell om man ute efter att lösa budget-problem, men jag tror inte att vi har möjlighet att nöjaoss med så låga ambitioner. Bakgrunden till diskus-sionen om en översyn av domstolsväsendet är betyd-ligt mer djupgående och bred. Den handlar inte baraom budgetproblem.Domstolsväsendet måste anpassas så att det harmöjlighet att möta framtidens krav. Det handlar omatt säkerställa att vi har en underrättsorganisation ivårt domstolsväsende som klarar de högt ställda kravpå kompetens som svenska folket är vant att ställa.Detta är en oerhört viktig fråga. Eftersom mångapolitiker har en benägenhet att säga att man måstelyssna på dem som berörs, skulle jag vilja säga till er:Var vänliga och lyssna på dem som det här berör, dvs.de som arbetar i domstolsväsendet! Där växer eninsikt om behovet av förändring. står politikerganska isolerade i den här frågan om ni inte tar till erden insikt som finns ute i domstolsväsendet.Kia är orolig för att de stora polisom-rådena innebär ett avstånd till medborgarna. Jag villåterigen erinra om att trots att det är denna församlingsom har fattat principbesluten om de förändringar vivill göra inom polisen tror jag inte att man riktigt harförstått innebörden av dessa förändringar. Har man ettstort polisområde betyder det också att man där harväldigt många närpolisområden. Det kan vara fråganom upp till 50 närpolisområden just för att åstad-komma närheten till medborgarna när det gäller dentyp av brottslighet som behöver hanteras där ute.I övrigt behöver vi större myndigheter för att kun-na hantera de andra uppgifter som polisen har. För attvisa att man tänker efter i den här situationen vill jagt.o.m. påstå att länen som myndigheter i vissa avseen-den är för små för att kunna hantera de uppgifter sompolisen har. Därför pågår en utveckling av ett samar-bete mellan länsmyndigheterna för att säkerställa ochöka kompetensen och effektiviteten i vissa typer avpolisarbete.Maud säger att polisen inte finns påplats och att de inte finns där ute där de skall utförajobbet. Detta är helt fel. är flera poliser än tidi-gare ute och utför mycket av det operativa arbetet.Fler poliser än tidigare finns när de behövs. att göra med omläggningen av polisens arbetsti-der. Det är en viktig fråga när det gäller hur mananvänder sina resurser. Där har vi inte sett effekternafullt ut ännu, utan det kommer. Detta är ett av depositiva inslag vi har trots problemen för polisen attgenomföra närpolisreformen som man haftbesparingskrav på sig. Att man klarar det, trots att detblir svårare, beror ju på att man har möjligheter attförändra sina arbetsformer, hur man använder sin tidoch hur man över huvud taget använder sina resurser.Allteftersom tiden går blir polisen faktiskt bättre påatt göra det. De fick en oerhört stark kritik från . Jag tror att det var rent omskakandeför polisen att få den. Men den har också lärt dem enhel del, och de har visat att de är kapabla att ta handom det.Siw frågar mig om utvärderingar av deförändringar som sker. Det är oerhört viktigt, och detpågår utvärderingar nästan parallellt kan man säga.När det gäller åklagarmyndigheterna har det precisgenomförts en mycket stor och omfattande utvärde-ring av vad den reformen har inneburit. Den innehål-ler också bl.a. att man mäter hur de som arbetar inomåklagarväsendet mår. Sammanfattningsvis visar dettapå mycket positiva resultat. Jag tror att ju mer tidengår och ju mer systemet sätter sig, desto bättre blirdet.Anf. 18 ():Fru talman! För mig är nätverksmodellen inte baraett sätt att lösa budgetproblemen. För mig är det ettsätt att också klara insatser på det regionalpolitiskaområdet. Jag ser all statlig verksamhet och myndig-hetsverksamhet som en möjlighet att värna om endecentraliserad service till allmänheten nära männi-skorna.När det gäller de små tingsrätterna är jag heltöverens med justitieministern om att det gäller attklara av högt ställda krav. Men den erfarenhet somjag har av de små tingsrätternas verksamhet är att detgör det. De klarar av väldigt svåra domslut. Dessutomhar de IT-möjligheterna till hjälp för att kom-municera med andra. För mig står de för en hög juri-disk kompetens.Gun frågade hur i all sin dar Moderaternaredan skulle kunna ha röstat för en viss nedläggningnär det inte finns något förslag att ta ställning till. Jaghåller med om det. Det finns inget förslag att ta ställ-ning till på det här området. Men jag vill ändå påmin-na och om att ni hargått före utredningen. Ni hade en reservation i detbetänkande som det röstades om . Omni inte kommer ihåg det nu kan ni väl gå tillbaka tilltexten och titta. Det finns en sådan reservation. För ettår sedan röstade ni dessutom också för den reserva-tion. Jag är lika förvånad som ni själva över att niredan har gått ut och låst er för något som utredningeninte har gjort.När det gäller besparingar vill jag till slut bara sä-ga att det får vara slut på besparingar . Det är ocksåbakgrunden till att vi tillsammans med regeringen harsatsat 1 miljard extra på rättsväsendet för de kom-mande tre åren.Anf. 19 Justitieminister ():Fru talman! Jag fick ingen möjlighet tidigare attsvara på en del av de frågor och påståenden som gjor-des. Jag skall göra det i mitt sista anförande.Gun är upprörd över att någon ledandefunktion har talat om för polisen att man skall ta enklaärenden först och vänta med de svåra ärendena. Tilldet har jag två kommentarer. Den ena är att det intekan vara fel att ta de enkla ärendena först. Det ärfaktiskt ett problem vi har haft att myndigheter oftatror att man inte skall bry sig om de enkla och småproblemen utan bara ägna sig åt de stora. Det är ett avde problem vi har när det gäller vardagsbrottsligheten.Det är ofta enkla brott. Det är snatterier och stölder avolika slag. De får icke lågprioriteras. Man måsteibland göra satsningar på den typen av ärenden. Jagkan därför inte se något fel i att en ledning säger tillsin personal: gör vi en satsning på de små ochenkla ärendena för att visa människor att vi faktisktbryr oss om dem.Att man väntar med de svåra ärendena vill jag intehålla med om. Då skulle inte statistiken se ut som dengör. Det är nämligen en ökning av redovisade ärendentill åklagare och domstol av de prioriterade områdena.Det är där vi har de svåra ärendena. Det är våldsbrott,narkotikabrott och ekonomiska brott. Där har vi enökning. Uppenbarligen är det så att polisen faktiskthar börjat kunna hantera flera krav på en gång.Jag förstår inte riktigt inlägg. Nå-gon centralisering bort från - för det är Falundet handlar om - har över huvud taget inte skett pårättsområdet. Så jag vet inte riktigt var problemetligger.Carina ställde en viktig fråga om de nyamedlen och hur det går med möjligheterna att säker-ställa att myndigheterna skall kunna kommuniceramed varandra och använda det som en gång har blivitupprättat genom hela rättskedjan. Det är en oerhördrationalitet i att man inte gör om samma sak hela tideni varje led i rättskedjan. Jag kan säga att det pågår ettreformarbete och en utveckling av system som kom-mer att innebära oerhört mycket för rättsväsendetseffektivitet och möjlighet att använda sina resurser,inte till det som är biåtgärder, utan till det som ärkärnverksamheten, att bekämpa brottsligheten.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1997/98:91 om rege-ringens arbetsmarknadspolitikAnf. 20 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman!