prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — Det är väldigt tillfredsställande att vifår en FN-skrivelse hit till kammaren och att riksda-gen på så sätt får möjlighet att debattera FN-frågor.Det kom tydligt till uttryck i en debatt här i kammarenför att det fanns ett sådant önskemål.Regeringen har lyhört hörsammat detta och har givit oss en FN-skrivelse. Jag seringen anledning att FN-frågorna, som i likhet med vadmånga här har sagt är en grundbult i svensk utrikes-politik, skulle behandlas annorlunda än t.ex. Euro-parådsfrågor eller nordiska frågor. FN-frågorna äroerhört viktiga, och det är bra att vi får diskutera demhär.Det är dock klart att FN-frågorna inte uppvisarsamma spektrum av olika åsikter och samma oenighetsom en del andra frågor kanske gör inom utrikespoli-tiken. Det finns ett grundmurat stöd för en hög svenskFN-profil och för den politik som för i FN.Jag tror nog att jag kan säga att alla som har varit FN-delegater med rätta känner en väldig stolthet över attvara svenskar när vi är i FN, och vi får också del avdet goda rykte som svensk FN-politik med rätta harfått under en lång följd av aktiva år i FN.Det finns ändå ett starkt engagemang, som tar siguttryck i motioner och reservationer. Dessa är kanskemest ett uttryck för en frustration över att man . Man vill att FN skall vara bättre. Man vill attSverige skall förmå mer. Jag har full förståelse fördetta. Jag känner samma frustration själv. Samtidigtmåste man dock gå tillbaka till förutsättningarna, inteha för stora och orealistiska krav på organisationenutan försöka att med små steg, och kanske någon gånglyckligtvis ett stort, förbättra organisationen.En del sådana frågor har kommit till uttryck fråntalarstolen här. Det gäller t.ex. att valfrågor bordevara en av FN:s huvuduppgifter, att vattenfrågorskulle vara en annan av FN:s huvuduppgifter samt attdet borde vara möjligt för FN att agera i interna kon-flikter.Kofi Annan, FN:s generalsekreterare, har mycketframgångsrikt försökt att stärka FN. Han har lagt fast,såsom flera har sagt här, fyra kärnområden som FNbör ägna sig åt. Det är naturligtvis fred och säkerhet,det är humanitära frågor, det är sociala och ekono-miska frågor och det är utvecklingsfrågor. Alla dessafrågor är naturligtvis nedlagda i och harsitt ursprung där. Tvärsektoriellt, över alla de härfrågorna, skall frågan om mänskliga rättigheter gälla.Den skall genomsyra allt. talar vi särskilt mycketom mänskliga rättigheter med anledning av att denallmänna förklaringen om mänskliga rättigheter firar50-årsjubileum. Vi har anledning att göra det ävenåren framöver. har vi två jubileum: Konven-tionen mot all diskriminering av kvinnor och barn-konventionen firar 20 respektive . Jag är överty-gad om att det normsystem som FN står för kommeratt få stor uppmärksamhet, inte bara här utan för-hoppningsvis i hela världen, under de kommandeåren.Sverige invaldes ju i säkerhetsrådet och har suttitdär . Vi har haft storaförväntningar på att skulle kunna åstadkommaen hel del utifrån det program som man gick till valpå. Tyvärr måste man inse att en plats i säkerhetsrådetinnebär att man är väldigt ockuperad av de dagsak-tuella frågorna. Kanske är det egentligen först närman har lämnat den här stolen som man med fullkraft, med kunskap och insikt om hur säkerhetsrådetfungerar, kan försöka reformera såväl säkerhetsrådetsom FN:s utåtriktade arbete. Det har inte saknatsinitiativ och försök från regeringen i den vägen underdenna period. Alltför ofta har dock dagsaktuella frå-gor i stället trängt sig på, och man har fått ägna tidoch kraft åt att försöka hantera de akuta frågorna. Detkrävs ju ett visst mått av framförhållning om manskall ändra kursen och börja arbeta konfliktförebyg-gande i stället för att låta sig överrumplas av krig ochkonflikter.När det gäller de meningsskiljaktigheter som harkommit till uttryck här och som finns i reservationer-na skall jag hastigt gå igenom vad som skiljer majori-teten från några av partierna i vissa frågor.Lars berörde motion. Här ärdet framför allt synen på vad som skulle kunna åstad-komma en reducering av fattigdomen i världen somskiljer oss åt. säger att utrikesutskottetsmajoritet inte delar uppfattningen att man skall främjaen snabb tillväxt. Det är naturligtvis inte det som ärhuvudfrågan. skriver i sin reservation attendast genom att frigöra de här krafterna i u-världenkan man bekämpa fattigdomen. Vi menar att tillväxtsjälvklart är nödvändigt och bra, men det är minst likaviktigt att man har ett demokratiskt system, att manhar en politik som gynnar folkflertalet och att fördel-ningen blir rättvis. Vi har sett i vissa länder, t.ex.Indonesien och , att enbart snabb tillväxt inteutrotar fattigdomen, med tydliga bevis på att man intelyckas om man struntar i demokratifrågorna och inteär lyhörd för folkens behov. Därför har vi inte tillgo-dosett motion med ett bifall utan av-styrkt den.Det handlar också om synen på ochIMF. Vi tycker visst att de är oerhört viktiga och attden utveckling som sker inom är gläd-jande. Men fortfarande saknas den representativitetsom man skulle önska av de organ som handhar deekonomiska frågorna för världssamfundet.I sin reservation hyllar också globali-seringen och den globala frihandeln. Naturligtvis ärfrihandel och möjlighet till marknader för utveck-lingsländerna oerhört betydelsefullt. Men sanningenär ändå att väldigt många av de fattigaste ländernainte har del av den globala marknaden, och det hand-lar om att släppa in dem här. Det är ingen välsignelseför dem att vissa länder växer sig starka medan klyf-tan till de fattiga ökar.Någon har beskrivit globaliseringen som den vågsom skulle lyfta alla båtarna på floden. Lustjakternaoch kryssarna for snabbt i väg. Några av småbåtarnakom långt efter, och några sjönk därför att de inteorkade med. Så är det med globaliseringen av eko-nomin och handeln: Det måste till särskilda ansträng-ningar för att lyfta de fattigaste ekonomierna.Vi har inte heller delat uppfattningatt skall diktera nya kärnområden för FN.Några av dem som man har angett stämmer överensmed majoriteten; det är vi fullt medvetna om. Menman blandar ganska friskt och gör enligt min meningmedel till mål. FN:s interna reformering är ett medelför en effektivare FN-verksamhet. Den kan inte varaett mål i sig.Folkpartiet tar upp valfrågor och interna konflik-ter. Vi har här på samma vis tyckt att valfrågorna intebör lyftas upp till ett särskilt kärnområde, ett huvud-tema för FN. Det är inte detsamma som att FN inteskall syssla med detta. FN gör det, och FN har faktiskthaft observatörer i mer än 70 val. Det finns en enhet isekretariatet som sysslar med det här och även harviss samordnande funktion.Synen på val kan också skilja litet grand. När K-GBiörsmark replikerade talade han om demokrati. Detär en väldig skillnad. är en liten del i en demo-krati. Men att alltför snabbt i en demokratiseringspro-cess släppa ett val över huvudet på folk kanske inte ärden rätta metoden. Det krävs bra förarbete och gottunderarbete. Valet skall komma som ett resultat av attmänniskor är beredda att välja sina företrädare. Sedanskall det ske. Därefter måste man hålla demokratin igång genom många andra metoder än enbart valfrå-gorna. Vi tycker att det är för snävt och att det inte ären tillräckligt stor fråga för att vara ett kärnområde.Internationella transaktionsskatter har moderaternareserverat sig emot. Man säger att det är olämpligt attFN skall ta ut skatt. Jag vill gärna fråga är det som gör att detta är högst olämpligt, närdet är gemensamma åtaganden? Vi pratar inte enbartom Tobinskatten, utan nämner i betänkandet fleraolika varianter. På ett eller annat sätt måste FN finan-siera inte bara den reguljära verksamheten och denfredsbevarande utan också de tillkommande behovsom vi ser väller över FN. Där skulle FN gärna kunnagöra någonting och skulle vara ett bra verktyg för attåstadkomma utveckling, men där saknas resurserna.FN behöver bygga upp fonder för oförutsedd ochplanerad verksamhet.Till den viktiga frågan om interna konflikter. Detskiljer sig inte i synen på hur FN borde agera. Vitycker alla att FN borde kunna agera i interna konflik-ter, men vi inser naturligtvis också att det är en omöj-lighet så länge inte den politiska viljan finns. EvaZetterberg har framfört det som är majoritetens syn ifrågan, nämligen att enbart genom att ändra orden påett papper åstadkommer vi inte någonting. Om detbara var processen som ledde fram till en annan for-mulering som ändrade något skulle världen inte se utsom den gör, för är full av vackra formu-leringar som tyvärr inte efterlevs. Men det är ändå ettviktigt verktyg för oss.Jag tror att man bör hantera den här frågan precissom man har gjort med andra viktiga FN-frågor. Manmåste påverka, försöka ändra attityder och få enpraxis att utvecklas, och sedan får man ändra efter hand. Så gjorde man när det gälldefredsbevarande operationer under , och jag tror att det är den enda framgångsrikavägen. Annars skulle all energi i FN absorberas av endiskussion om formfrågor och hur orden på papperetskulle se ut. Jag är också rädd att en försvagad FN-stadga skulle kunna bli ett resultat.Till och . Här tror jag attdet föreligger ett missförstånd. I statuterna tillSHIRBRIG sägs det tydligt att de bara skall kunnaanvändas under kap. 6. Enligt vår lag-stiftning behöver inte regeringen komma till riksdagenoch fråga om man får sätta in fredsbevarande truppunder kap. 6. Jag vill höra med om hon anser att detta skall vara en ändring. Skallden då gälla generellt, att varje gång som vi skallskicka fredsbevarande trupp efter FN:s förfrågan skalldet avgöras av ? Om inte tror jag att viegentligen är överens, därför att statuterna säger,under kap. 7 i , att detta inte skall ske medtvångsmedel.Vattenfrågorna är oerhört viktiga. De ingår i detbredare säkerhetsbegrepp som säkerhetsrådet har attarbeta med. Men att, som motionärerna och reservan-terna vill, göra detta till en av de stående frågorna påsäkerhetsrådets dagordning tror vi inte på. När vatten-frågorna är del av en konflikt skall de självfallet an-gripas, precis på den grunden, att det är knappa vat-tenresurser som är orsaken. Ofta är konflikterna merkomplexa än så. Vi har emellertid inte velat göra dettatill en huvudfråga för FN.Frågan om ungdomsdelegat i FN-delegationen hartagits upp. I den svenska FN-delegationen deltar lön-tagarorganisationerna, arbetsgivarorganisationernaoch en folkrörelserepresentant. Folkrörelserepresen-tanten utses i ett nomineringsförfarande bland allaföreningar och organisationer som går under folkrö-relsebenämningen. harungdomsorganisationen respektive Peace Questblivit antagen som representant. I övrigt har det varithandikapporganisationer, organisa-tioner, fredshögskolan och IKFF, Kvinnor för fred.Var och en av dessa skulle med rätta kunna kräva enegen delegat. Jag tror att det är viktigt att man tar varapå ungdomars intresse, men att särbehandla dem ochöronmärka en plats i delegationen skulle göra organi-sationen stor och otymplig och skulle innebära kravav samma slag från andra.Fru talman! Det här var några, möjligen litet spre-tiga, uppfattningar om FN:s viktiga arbete. De baserarsig på de åsiktsskillnader som har kommit fram iutskottet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att instämma, jagtycker att det är viktigt att man har en FN-skrivelsevarje år. Däremot har det blivit litet för mycket av detgoda. Vi har haft väldigt många skrivelser att ta ställ-ning till. Det blir många betänkanden, som ofta äröverlappande och behandlar samma frågor. Man vetinte riktigt vilken motion man skall skriva när man harskrivit en exakt likadan till ett tidigare betänkande.Jag tror att en kommande regering, vem det nu är somsitter i regeringsställning, får titta närmare på dettaoch se till att man inte ger oss riksdagsledamöter enomöjlig uppgift när det gäller att behandla de ärendensom vi får på vårt bord. Det är snudd på det ,tycker jag.Vår första reservation handlar om en snabb fattig-domsbekämpning. Det är vad vi säger när det gällerbiståndspolitiken som ett övergripande mål. Denförutsätter faktiskt en snabb tillväxt. Det kan inte varanågot mål att ha en långsam tillväxt eller ingen till-växt alls. Man får nästan den uppfattningen när manlyssnar till . Utan tillväxt finns det juingenting att fördela. Vi skriver i vår reservation:"Endast genom att frigöra de välståndsskapandekrafterna i kan dessa tack vare växanderesurser utrota fattigdomen." Välståndsskapandekrafter är inte någonting som kan utnyttjas enbart aven ensam diktator i en diktatur. De måste ju kommahela folket till del.Den globala frihandeln tror vi är oerhört viktig. Vikommer förmodligen att diskutera ettMAI-avtal där man just släpper in i frihan-delssamarbetet med de rikare länderna.Vi vill inte diktera nya kärnområden. Vi talar omviktiga huvuduppgifter. Man kan diskutera vad som ärmål och medel. Men tittar man närmare på FN:s re-formarbete finner man att de tar upp samma proble-matik, vad som är mål och medel. Jag tycker att viligger väldigt nära synpunkter när detgäller reformer av FN.Anf. 81 () replik:Fru talman! Låt mig först säga - många talare harockså noterat detta - att utrikesutskottet har varitoerhört arbetstyngt under den här våren. Jag har ingenanledning att på något sätt försvara den ärendemängdsom kom på utskottets bord . Det harvarit besvärligt för oss alla.Icke desto mindre tycker jag att vi har åstad-kommit bra produkter. Den fråga som nudiskuterar har blivit väl genomarbetad, nämligenskillnaden mellan majoriteten och närdet gäller synen på fattigdomsbekämpningen.Jag sade från talarstolen, , att tillväxtär oerhört väsentligt. Men enbart tillväxt kan inte geen välståndsökning för de breda massorna. Den måstekombineras med en fördelningspolitik som gynnarfolkflertalet och en demokratisk utveckling i landet.Vi är överens om att fattigdom inte bara är en frågaom resurser. Fattigdom är också avsaknad av utbild-ning, avsaknad av kunskap, kränkningar av mänskligarättigheter och begränsningar i det dagliga livet.Moderaternas motion handlar om en mer allmäntrestriktiv hållning till FN. Det har jag tyckt mig höranär har angripit FN. I motionen stårdet att FN skall ägna sig åt vissa saker och inte någotannat. skall ta över vissa uppgifter.Man trycker hårt på effektivisering och att onödigbyråkrati skall upphöra. Självfallet skall onödig byrå-krati upphöra. Men jag menar att FN är enslimmad organisation. Enligt bör FN reformeras utan alltför kraftiganedskärningar.Anf. 82 () replik:Fru talman! har redan tagit över endel uppgifter som FN hade tidigare. Jag tänker t.ex.på lån till fattiga länder. Det fungerar hyggligt.Viola Furubjelke berörde den reservation somgäller att vi inte vill utreda frågan om nya skatter ochavgifter, dvs. Vi nämner justTobinskatten, och vi nämner avgifter på internationel-la flygbiljetter. Det är två förhållanden som direktskulle slå mot de fattiga länderna. De är i stort behovav privat kapital.Låt oss titta på vad som kommer att betalas ut i år.Man har internationellt räknat med att det till fattigaländer och medelinkomstländer - samtliga u-länderoch östländerna - blir 220 miljarder USD. Om detläggs skatt på detta, skulle dessa länder betala helabiståndet till FN. Vi har i vår motion nämnt att Viet-nam skulle få betala hela vårt bistånd till det landet iskatt.Däremot drabbas inte vi av en sådan skatt. En så-dan skatt får inte tas ut på EU-länder. Det kan intevara rimligt att ha en sådan fördelningspolitik påavgifter till FN. Skatt på flygbiljetterna skulle göradet svårt att ha en internationell flygtrafik från deländer som inte har pengar till flygbiljetter. Vi skulleklara det, men knappast de.Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag skall inte gå in på de räkneexem-pel som anför.FN har större behov än det som de reguljära avgif-terna ger möjlighet till - även om de skullebetalas fullt och . Uppgifterna för FN är mycketstörre. Förväntningarna på FN är större.I talar man ommöjligheterna att bygga upp fonder för att FN snabbtskall kunna agera i katastrofer och kriser. FN skallinte behöva vara beroende av vissa länders välviljaoch andras ovilja för att kunna genomföra sakersnabbt och utan dröjsmål.Sedan är det frågan vad avgiften skall tas ut på.Det har talats om radiovågor, en tioöring på varjeflygbiljett och valutatransaktioner. Jag läste för en tidsedan en bok om globaliseringen. Jag slogs då avnågra siffror som jag kan få roa med.År 1971 var de globala valutatransaktionerna övergränserna 18 miljarder USD per dag. av dessagick till handel och investeringar och till speku-lation. var de globala transaktionerna övergränserna 1 500 miljarder USD per dag. avdessa angavs vara för spekulation. täcker allvärldens handel och investeringar.Siffrorna visar att det har varit en enorm explo-sionsartad ökning, men visar de att endast14 % av världens folk nås av globaliseringseffekterna.Triadländerna handlar till med varandra. En stordel av världens fattiga länder står utanför. De kundefå del av handeln om de kunde få del av - -skatten på transaktionerna.Anf. 84 ()replik:Fru talman! Reservation 2 rör valfrågor. säger att demokrati och val inte är sammasak. Försök att tänka bort det ena utan det andra! Detlåter litet filosofiskt att de inte skulle vara samma sak.Det fungerar knappast med demokrati utan fria ochrättvisa val.Vidare säger att förarbetet förval är viktigt. Förarbetet och hela den kultursom demokratin skapar för fria och rättvisa val ärgrundbulten. Det är därför vi tycker att valfrågor är såviktiga.Men enligt är valfrågorna ett försnävt område för att vara ett mål. Det är där vi harhelt olika uppfattning. Vi tycker inte att valfrågorna,fria och rättvisa val, är ett för snävt område.Sedan var det de interna konflikterna. säger att det inte åstadkommes någontingenbart genom att ändra några ord på ett papper. Det ärden debatten jag hade med för enstund sedan. Jag håller med om att vi inte åstadkom-mer någonting på det sättet. Däremot lyfter vi fram ettviktigt problem, och vi försöker hitta redskapen -precis det som lyfts fram i . Där pekas på nödvändigheten av att ändra istadgan så att det blir möjligt.Anf. 85 () replik:Fru talman! Om demokrati kan finnas utan val ochval äga rum utan demokrati är naturligtvis en filoso-fisk fråga.Jag menar att demokrati är ett större begrepp. Valär ett inte oviktigt element i en demokrati - ett heltovärderligt instrument för att manifestera demokratin.Men vi ser länder där det har varit val och där demo-kratin ändå inte har fått fullt spelrum. Så nog finns detmånga exempel i världen att enbart val inte ger demo-krati.Det var min utgångspunkt. Demokratifrågorna ärsjälvklart något som måste genomsyra FN:s arbete.Jag menar att så sker under de huvudområden KofiAnnan har angett. Fred och säkerhet är ett sådant.Ekonomisk och social utveckling är också ett områdedär demokratiaspekterna kommer in.Sedan var det frågan om stadgeändring för attkunna agera i interna konflikter. Jag menar inte enbartatt ord på ett papper inte ändrar på något i realiteten.Det finns också en risk att situationen förvärras vid enstadgeändring. Den politiska viljan finns inte ,tyvärr, som gör det möjligt för FN att agera i allainterna konflikter. har det gått när denpolitiska vilja har funnits. Det kommer att gå ävenframgent - när den politiska viljan finns. Stadgeänd-ring i sig skulle absorbera energi, och formfrågornaskulle bli viktigare.Anf. 86 ()replik:Fru talman! Inte enbart val ger demokrati. Det be-ror naturligtvis på hur valet genomförs. Jag talar omdemokratiska, fria och rättvisa val. Det kan finnasmanipulerade val, och det kan finnas enpartisystemmed val. Det är inte fråga om ett fritt, demokratisktval. Jag menar att FN skall ha det som ett viktigt mål.Vi kommer inte att se likadant på denna fråga.Sedan var det frågan om att ändra i stadgan och deinterna konflikterna. Jag vill lyfta fram följande urCarlsson-Ramphal-rapporten. Den är på engelska, såjag har gjort en översättning som jag hoppas är kor-rekt.FN-stadgan borde revideras för att tillåta säker-hetsrådet att genomföra aktioner i inomstatliga kon-flikter men endast om människors säkerhet är allvar-ligt hotad så att en internationell reaktion på humani-tetens grund erfordras.Det är detta det gäller: att kunna gå in i ,eller vad det nu kan vara för land och ha i ryggen. Jag hade tillfälle att samtala över enlunch med ambassadör , som för restenvar sekreterare vid denna rapport. Jag tog upp fråganmed honom hur han ser på detta. Är det någonting attdriva? Han står fortfarande fast vid att detta är enviktig del. Han menar på att FN skall arbeta meddetta. Han tycker att det var ett bra förslag. Han hadesjälv varit sekreterare i kommissionen.Anf. 87 () replik:Fru talman! var huvudsekreterare iCarlsson-Ramphal-kommissionen. Därför är denofficiella svenska översättningen sådan som han hargodkänt och som jag också haft anledning att diskute-ra med honom. Här framgår tydligt att man kan tänkasig en revidering av för att FN skall gesmöjlighet att intervenera i interna konflikter, menförst efter ett reformerat säkerhetsråds bedömning attmänniskors säkerhet kränks så grovt och så extremtatt det krävs en internationell reaktion på humanitäragrunder. Här säger man "efter ett reformerat säker-hetsråds bedömning". Man anser alltså inte att säker-hetsrådet är så representativt att den politiskaviljan där kan tänkas finnas.Med de förändringar som föreslås i säkerhetsrådetoch när de har trätt i kraft hoppas jag verkligen har kommit så långt i attitydförändringen att mankan kodifiera praxis och förändra . Det ärmin uppfattning att det måste göras i rätt tid. Just nufinns inte den politiska viljan, varken för att interve-nera i vissa konflikter eller för att förändra stadgan.Vi skulle bara få en skendebatt som skulle ta energifrån andra viktiga frågor i FN. Men i sakfrågan, , är vi helt överens. FN måste på etteller annat sätt ges en styrka, och den politiska viljanmåste manifesteras på ett sådant sätt. FN:s normsys-tem måste slå igenom i FN:s agerande så att FN kanintervenera när mänskliga rättigheter kränks grovt ochextremt, precis som beskriver. Men förutsättningarna fördet måste föreligga först.Anf. 88 ()replik:Fru talman! Vad gäller SHIRBRIG för vi framsamma krav som vi hade för IFOR-styrkan ochSFOR-styrkan, att varje gång som styrkan skall sam-las, vid varje ny begäran om en ny insats, måste dethela föregås av ett riksdagsbeslut.Det andra är det jag frågade omoch som står i vår motion. I själva skrivelsen talarman om, när det talas om kommande reformer i FN,att man kommer att fatta beslut om en nypersonalpolitik och om hur miljöfrågorna och enhållbar utveckling skall hanteras i FN:s verksamhet.Det står också att FN är en internationell arbetsplatssom måste vara ett gott exempel. Då undrade vi - detfinns ett yrkande om detta - med anledning av denstora mängd engångsmaterial som används i FN ochdet sopberg som finns om man inte kan göra någon-ting. Vi har faktiskt haft aktioner i svenska parlamen-tet om detta. Finns det inte någon instans som via våregen representation i FN skulle kunna föra framönskningar om just sådana här saker? Det skulle varastörre tyngd i det än om man ber en attkomma in med en sådan begäran.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag förstår attBodil vill ha en ändring i den svens-ka lagstiftningen så att även frågan om en vanligfredsbevarande trupp skall beslutas av . Vimåste ändå tillbakavisa det därför att vi har en smidigorganisation som innebär att fredsbevarandetrupp under kapitel 6, dvs. icke tvångsåtgärder, kansättas in efter regeringens beslut. Det gör det mycketsnabbare, och kan svara fortare. Den härstyrkan skiljer sig inte från den mer än att den är bätt-re förberedd och att den finns tillgänglig. Annars skallden arbeta som en traditionell fredsbevarande styrka.Frågan om sopberget i FN är inte någonting att fö-ra fram som en FN-fråga. Det är möjligt att folkrörel-serna kan göra detta, men här i vill jag integå in på de frågorna.