prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:36Tisdagen den 15 decemberKl. 10.00 - 16.3118.00 - 21.47Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 9 december.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:55Till riksdagenInterpellation 1998/99:55 av ()om stöd till företag som drabbas av strafftullar.Interpellationen kommer att besvaras den19 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 7 december 1998Leif PagrotskyEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1998/99:77Till riksdagenInterpellation 1998/99:77 av omvåld mot taxiförare.Frågan kommer att besvaras tisdagen den26 januari 1999.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 10 december 1998Laila Freivalds3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkanden1998/99:SfU1 och betänkande 1998/99:SoU14 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 11 decemberJuU1 Utgiftsområde 4 RättsväsendetMom. 1 (utgångspunkter för kriminalpolitiken)1. utskottet2. 1 (m)Votering:237 för utskottet79 för res. 133 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 39 v, 33 kd, 14 c, 17 fp, 13 mpFör res. 1: 78 m, 1 kdFrånvarande: 10 s, 4 m, 4 v, 8 kd, 4 c, 3 mpMom. 6 (särskilt glesbygdsstöd)1. utskottet2. 3 (v, c, mp)Votering:249 för utskottet66 för res. 32 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 78 m, 35 kd, 16 fpFör res. 3: 39 v, 14 c, 13 mpAvstod: 1 kd, 1 fpFrånvarande: 11 s, 4 m, 4 v, 6 kd, 4 c, 3 mpMom. 11 (ersättning till nämndemän)1. utskottet2. 6 (s, v)Votering:160 för utskottet160 för res. 629 frånvarandeFörste vice talmannen konstaterade att rösterna varlika delade och ärendet bordlades i enlighet med 6 §5 kap. riksdagsordningen.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 1 s, 78 m, 36 kd, 14 c, 17 fp, 14 mpFör res. 6: 120 s, 40 vFrånvarande: 10 s, 4 m, 3 v, 6 kd, 4 c, 2 mpJuU3 Immunitet och privilegier för sekretariatetför Östersjöstaternas råd i StockholmKammaren biföll utskottets hemställan.JuU4 Immunitet och privilegier för i Kal-marKammaren biföll utskottets hemställan.5 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 14 decemberFiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och fi-nansförvaltningMom. 2 (anslagen inom utgiftsområde 2 budgetåret1999)1. utskottet2. 1 (c)Votering:192 för utskottet15 för res. 1110 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 7 m, 39 v, 10 kd, 2 fp, 13 mpFör res. 1: 14 c, 1 fpAvstod: 70 m, 26 kd, 14 fpFrånvarande: 10 s, 5 m, 4 v, 6 kd, 4 c, 3 mpMom. 4 (Utveckling av BNP-måttet)Proposition ställdes först beträffande utskottets hem-ställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottets hemställan2. hemställan i res. 2 (kd)Votering:196 för utskottet37 för res. 285 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 23 m, 39 v, 14 mpFör res. 4: 1 m, 36 kdAvstod: 54 m, 14 c, 17 fpFrånvarande: 11 s, 4 m, 4 v, 6 kd, 4 c, 2 mpMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 4 (m)173 för utskottet78 för res. 466 avstod32 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 39 v, 14 mpFör res. 4: 78 mAvstod: 35 kd, 14 c, 17 fpFrånvarande: 11 s, 4 m, 4 v, 7 kd, 4 c, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommunerMom. 1 (utvecklingen inom kommunsektorn)Proposition ställdes först beträffande utskottets hem-ställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottets hemställan2. hemställan i res. 1 (kd)Votering:265 för utskottet38 för res. 116 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 75 m, 39 v, 12 c, 4 fp, 14 mpFör res. 2: 2 m, 36 kdAvstod: 1 m, 2 c, 13 fpFrånvarande: 10 s, 4 m, 4 v, 6 kd, 4 c, 2 mpMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 2 (m)188 för utskottet78 för res. 252 avstod31 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 39 v, 14 c, 1 fp, 14 mpFör res. 2: 78 mAvstod: 36 kd, 16 fpFrånvarande: 11 s, 4 m, 4 v, 6 kd, 4 c, 2 mpMom. 2-5Kammaren biföll utskottets hemställan.FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till EuropeiskagemenskapenMoment 1 och 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (komplettering av målen för utgiftsområdet)Proposition ställdes först beträffande utskottets hem-ställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottets hemställan2. hemställan i res. 1 (kd)Votering:282 för utskottet36 för res. 131 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s , 78 m, 39 v, 14 c, 17 fp, 14 mpFör res. 2: 36 kdFrånvarande: 11 s, 4 m, 4 v, 6 kd, 4 c, 2 mpMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 2 (c)Votering:269 för utskottet14 för res. 235 avstod31 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s , 78 m, 39 v, 17 fp, 14 mpFör res. 2: 14 cAvstod: 35 kdFrånvarande: 10 s, 4 m, 4 v, 7 kd, 4 c, 2 mpKU1 Utgiftsområde 1 m.m.Mom. 1 (anslag m.m. under utgiftsområde 1 Riketsstyrelse)1. utskottet2. 2 (v)3. res. 3 (c)4. res. 1 (mp)Förberedande votering 1:14 för res. 314 för res. 1291 avstod30 frånvarandeFörste vice talmannen konstaterade att lika röstetaluppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning.Förste vice talmannen anmodade ()och () att fungera som kontrol-lanter vid lottningen samt () att förrättalottningenDen upptagna lottsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 1.Förberedande votering 2:40 för res. 214 för res. 1265 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:135 för utskottet39 för res. 2145 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 5 m, 1 kd, 8 fpFör res. 2: 39 vAvstod: 74 m, 35 kd, 14 c, 8 fp, 14 mpFrånvarande: 10 s, 3 m, 4 v, 6 kd, 4 c, 1 fp, 2 mpLars () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 11 (rökavvänjning för ledamöteroch anställda m.m.)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:283 för utskottet14 för res. 423 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 77 m, 19 v, 35 kd, 14 c, 17 fpFör res. 4: 2 v, 12 mpAvstod: 2 m, 18 v, 1 kd, 2 mpFrånvarande: 10 s, 3 m, 4 v, 6 kd, 4 c, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU14 Fortsatt giltighet av lagen (1995:1292) omtillfälliga bestämmelser i fråga om tillstånd attsända lokalradio1. (m, fp)Votering:225 för utskottet94 för res.1 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 38 v, 36 kd, 14 c, 2 fp, 14 mpFör res. : 79 m, 15 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 10 s, 3 m, 4 v, 6 kd, 4 c, 2 mpRunar och (båda fp) an-mälde att de avsett att rösta nej men markerats haröstat ja.6 § Utbildning och universitetsforskning samtstudiestödFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1998/99:UbU1Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforsk-ning (prop. 1998/99:1 delvis och skr.1997/98:176)betänkande 1998/99:UbU2Utgiftsområde 15 Studiestöd (prop. 1998/99:1 delvis)Anf. 1 PER ():Herr talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation nr 2 i betänkande UbU2, som behandlarutgiftsområde 15, studiestöd, samt reservation 1 ibetänkande UbU1, som behandlar utgiftsområde 16,utbildning och universitetsforskning.Naturligtvis står vi bakom samtliga våra reserva-tioner, men för att vinna tid och slippa timslångavoteringar yrkar vi som vanligt bifall enbart till vårförsta reservation i respektive betänkande.Sverige är ett rikt land, som på många områden ärmycket framgångsrikt. Vi har de senaste 30 årensakta men säkert dock gått tillbaka i välfärdsligan.Från att ha tillhört världens tre rikaste länder för 30 årsedan är vi nere kring 20:e plats.Orsakerna är många. De höga skatterna, det dåligaföretagsklimatet och en stel arbetsmarknad är någraav förklaringarna. En annan och minst lika viktigförklaring är de brister som tyvärr finns i vårt utbild-ningssystem. Bristerna finns på alla nivåer, frångrundskola till högre utbildning och forskning.För oss moderater är utbildning i världsklass enmycket viktig fråga, som kräver stora satsningar ochförändringar i dagens utbildningssystem. En viktigdel i en långsiktig strategi är ökade satsningar pågrundforskning och forskarutbildning. att flera forskarstudenter skall få möjlighet attskaffa sig en nationell och internationell utbildning avmycket hög kvalitet.Moderata samlingspartiets budget innehåller be-tydligt mer resurser till utbildning och forskning. Påutgiftsområde 16, utbildning och universitetsforsk-ning, gör vi en avsevärd förstärkning i förhållande tillregeringens förslag.Moderaterna satsar bl.a. 1 ½ miljard kronor merän regeringen på forskning och forskarutbildning dekommande tre åren. satsar t.ex. 205miljoner kronor mer på de nya universiteten i Karl-stad, och och på ett IT-universitet iKarlskrona/än vad regeringen gör.Om vi fått bestämma, herr talman, skulle dennautbildningsdebatt ha startat med en inledande de-battrunda som skulle ha handlat· om utbildningens betydelse för individen ochsamhället,· om vikten av kvalitet och relevans i all utbildning,· om utbildningens betydelse för uthållig tillväxtoch välstånd och· om varje individs rätt att själv, efter egna talangeroch intressen, skaffa sig en utbildning som haneller hon finner lämplig.Tyvärr har vi inte någon tid för en sådan debatt.Däremot hade vi - som vanligt, hölljag på att säga - tid att debattera energiskatt på råtal-lolja i . Det är säkert enviktig fråga. Jag är dock övertygad om att en övergri-pande utbildningsdebatt är betydligt viktigare förutvecklingen av vårt land, om vi tror att de debatter viför i den här kammaren faktiskt inspirerar till en all-män debatt.Nu har vi inte någon sådan här inledande debatt. Istället går vi rakt in på utgiftsområde 15, studiemedel,och de delar av utgiftsområde 16 som rör högre ut-bildning och universitetsforskning. Senare i dagkommer vi också att debattera skolfrågor, barnom-sorgsfrågor osv.Låt mig inleda med utgiftsområde 15, studiestö-det. Eftersom regeringen hade utlovat en propositionom studiestödet under innevarande , har vimoderater avstått från att väcka motioner om degrundläggande principer som ett sunt och överblick-bart studiestödssystem måste grunda sig på. Det ärdärför med stor besvikelse vi kan konstatera attden utlovade propositionen om studiestödet ser ut attbli kraftigt försenad.Detta är mycket olyckligt. Det är olyckligt därföratt jag delar utbildningsministerns insikt att dagenssystem inte är hållbart och att det ger fel signaler tillde studerande. Trots denna insikt säger utbildnings-ministern att det kan dröja innan ett nytt stu-diemedelssystem införs och att han hoppas att rege-ringen kan genomföra en reform under mandatperio-den.Herr talman! har Socialdemokraterna inne-haft makten . Trots detta går utbildningsmi-nistern bara runt och hoppas kunna göra något åtstudiemedelssystemet, som inte är hållbart och somger fel signaler till de studerande. Vilken ynkedom!Min första fråga till utbildningsministern är: Av-ser du att lägga fram en proposition om nytt studi-estödssystem så att det kan träda ikraft ?Vi moderater har tidigare påpekat att ett sådantsystem skall vara överblickbart, uppmuntra till lågskuldsättning, snabb avbetalning och effektiva studi-er. Systemet skall vara så tydligt att studenten skallkunna överblicka de ekonomiska konsekvenserna ochdärmed se till att lånet han eller hon tar för sin utbild-ningsinvestering blir en lönsam investering på litesikt. Det måste nämligen löna sig att utbilda sig, ochdet gör det tyvärr inte för många i Sverige.Två konkreta moderata förslag är att ta bort fri-beloppet och att göra räntorna avdragsgilla.Så går jag över till utgiftsområde 16, den högreutbildningen och forskningen.När det gäller området högre utbildning ochforskning vill vi sätta studenten i centrum. Vi vill attstudenterna själva skall bestämma var de skall stude-ra, och vi vill att det skall finnas en mångfald av olikautbildare att välja mellan.I dag har tyvärr ett centraliserat och poli-tiserat fördelningssystem, där politiker delar ut platsergrundat på politiska värderingar och inte efter stu-denternas val av utbildning och den faktiska kvalite-ten. Studenternas val, utbildningens kvalitet och tidi-gare uppnådda resultat skall styra resurserna.I utbildningsutskottets betänkande kan vi läsa attbesparingar görs på anslagen till grund-läggande utbildning och till forskning och forskarut-bildning. Denna osthyvelstyp av besparingar på lång-siktig, strategisk utbildning är inget nytt. Ända sedan1994 har Socialdemokraterna sparat på det här sättet.De blivande universiteten , ochÖrebro samt högskolan i /fåregna anslag till forskning och forskarutbildning. Detär bra.Karlstads, Växjös och upphöjning frånhögskola till universitet skulle vi däremot kunnadebattera länge och väl här. En självklarhet är attforskningen vid de små och medelstora högskolornamåste svara mot samma kvalitetskrav som universi-teten. I detta sken måste regeringens hantering av denya universiteten i , och be-traktas som ett gigantiskt misstag.Regeringen körde först över pro-fessionella bedömning när det gäller vid vilken tid-punkt de olika högskolorna skulle få universitetssta-tus. Valfrossa, i ett som det skulle visa sig historisktdåligt val för Socialdemokraterna, är en förklaring tillde snabba utnämningarna och de stora förväntningarom mer resurser som man skapade. Men det är intenågon ursäkt.Det ännu större sveket kom dock i denna budget-proposition. De nya universiteten får inte de ökaderesurser som de förespeglats - resurser som är enförutsättning för att de skall kunna nå upp till de kva-litetskrav som vi ställer på ett universitet.Vi moderater anser att en utnämning av ett nyttuniversitet måste följas av en samtidig ökning avanslagen till det nya universitetet.Min andra fråga till utbildningsministern lyder:Anser du att principen om att en utnämning av ett nyttuniversitet måste följas av en samtidig ökning avanslaget till det nya ? Är detta en braprincip?Herr talman! Utbildningsminister nu bekänna färg. Senast i vårpropositionenmåste regeringen riva upp sin aviserade treårsplan förhögre utbildning och forskning på de nya universite-ten. Nya resurser måste till - annars hotas den lång-siktiga kvaliteten på de nya universiteten. Att byggaupp forskning och forskarutbildning av hög kvalitettar tid och kräver resursförstärkningar.Det moderata förslaget ger de nya universitetengoda förutsättningar att stegvis förbättra och förstärkasin forskning och forskarutbildning. Vårt mål är att denya universiteten i rimlig takt skall kunna leva upptill sin nyvunna universitetsstatus.Vi moderater föreslår en successiv uppbyggnad avde nya universiteten. Vi utökar stegvis anslagen förforskning och forskarutbildning till de nya universi-teten i och med ochtill i med 75 miljoner kronormer än regeringen budgeterat under de kommande treåren.Låt mig avslutningsvis kommentera en del av dennya utredningen 2000. I utredningen avli-vas inledningsvis myten om att svenska staten satsarmest pengar i världen på forskning och utveckling.Det är en sanning som inte kan sägas tillräckligt ofta.Att står sig bra i statistiken beror framför alltpå att näringslivet i allmänhet och ett fåtal internatio-nella storföretag, som och , i synnerhetgör mycket stora forskningsinsatser.De statliga satsningarna på forskning och utveck-ling uppgår till av de totala svenskasatsningarna. Det är inte tillräckligt för att åstadkom-ma önskvärd kvalitet. Utredningens enhälliga slutsatsär att man skall öka resurserna för grundforskningoch forskarutbildning, och det är någonting som vihär i och regeringen borde ta till oss. Avdetta syns tyvärr ingenting i regeringens budget.Att skriva vackra saker om grundforskning ochforskarutbildning i en utredning är i sig positivt. Ty-värr blir det en tom gest när det följs av en budgetsom inte satsar några nya pengar på grundforskningoch forskarutbildning. I budgeten handlar det fortfa-rande om nedskärningar vad gäller medlemskapen iinternationella forskarorganisationer, dyrbar veten-skaplig utrustning samt forskningsrådens anslag tillett sammanlagt belopp om 150 miljoner kronor.Min tredje fråga till utbildningsministern, var hannu är, gäller vilka konsekvenser han tror att bespa-ringarna på medlemskapen i internationella forsk-ningsorganisationer, dyrbar vetenskaplig utrustningsamt forskningsråden får.Vi moderater, däremot, lever upp till utredningensidé om ökade statliga resurser till grundforskning ochforskarutbildning. I ett första steg bör anslåytterligare en och till forskningoch forskarutbildning. Detta är en viktig åtgärd för attåterskapa ett framgångsrikt - ett land medhög tillväxt och utbildning och forskning i världs-klass.Anf. 2 ():Herr talman! För del är det vikti-gaste målet att arbeta föratt öka sysselsättningsgraden. Både i kampen motarbetslösheten och i arbetet för att utveckla och stärkavår demokrati - vilket för oss också omfattar denekonomiska demokratin och därmed att minska deekonomiska klyftorna i samhället - utgör satsningenpå utbildning en mycket betydelsefull del.Vi ser utbildning som ett av de viktigaste instru-menten för att öka sysselsättningen, men också för attminska inkomstskillnader. Vi menar till skillnad frånvissa borgerliga politiker att en sammanpressad lö-nestruktur inte alls behöver leda till minskad syssel-sättning om den är korrelerad med utbildningensfördelning. Att utbilda dem som har lägst utbildningså att de bli mer efterfrågade på arbetsmarknaden ochkan betalas bättre är enligt vår mening helt avgörandeför att vi skall få en jämnare inkomstfördelning ochen förbättrad sysselsättning. Internationella jämförel-ser visar också detta mycket tydligt.Bättre utbildad arbetskraft skapar ökade möjlig-heter att klara den ständiga omställning som präglardagens arbetsmarknad. Utbildning ökar möjligheternaatt få ett arbete; fler utbildade och ökad mångkunnig-het innebär att flaskhalsarna också blir färre. Sverigebör alltså sträva efter att ha världens bästa kortutbil-dade. Det finns ingen motsättning mellan det och attsamtidigt sträva efter att de med bäst utbildning skallkunna hävda sig bland dem som är bäst utbildade ivärlden. Kunskap är inte en ändlig mängd. Den kanfördelas till hur många som helst.Om man resonerar så här är ochgymnasieskolan avgörande både för vår produktivitet,hur vi fördelar inkomsterna och vår sysselsättnings-grad. Ungdomar med god utbildningsbakgrund har fyra gånger så stor chans att få ett arbete sommedelålders kortutbildade. Ett av de viktigaste verk-tygen för att påverka fördelning av makt, inkomster,sysselsättningsgrad och tillväxt i är därför attminska antalet ungdomar som inte klarar av skolan.I det moderna samhället kommer de som är skol-trötta eller som hoppar av från skolan att få det svårt.I är det eller ca 10 000 elever som läm-nar skolan med ofullständiga kunskaper. Närdet gäller de elever som har svårigheter i skolan är deti själva verket en lönsam investering för samhället attsatsa så mycket som upp till 1 miljon extra per barnför att föra upp dem till en godtagbar utbildningsnivå.Det är just dessa elever som senare kan få problem påarbetsmarknaden och som kan kräva mycket storaresurser i denna storleksordning. Det långsiktigasättet att resonera skulle ge utrymme för en mycketmer dynamisk pedagogik och också en bättre mixmellan teori och praktik.Men vad gjorde vi i stället under förra mandatpe-rioden? som kraven på arbetsmarknadenhar ökat har resurserna till skolan minskat generelltmed och med för de barn som harsärskilda behov. Det menar vi i är ettstort misstag som vi måste reparera, och håller på attreparera, under denna mandatperiod.En förutsättning för att minska strukturarbetslös-heten är också att öka utbildningsnivån för de medel-ålders kortutbildade. Jag skulle i en randanmärkningvilja säga till Per att Moderata samlingspartietsbudget innehåller betydligt mindre pengar till särskil-da utbildningssatsningar för just dessa vuxna.Någon - jag tror att det stod i - harräknat ut att vinsten för samhället är ca 180 miljarderkronor om av alla sommisslyckas med förmås att studera så attde får gymnasiekompetens. Det är alltså lönsamt församhället att satsa stora resurser på dessa grupper.Det är det som görs i det nationella kunskapslyftet.Särskilt gäller det dem som på grund av ålder, etnici-tet eller bristande hälsa har stora problem på arbets-marknaden. Här tycker vi att staten har ett särskiltansvar för att motverka den diskriminering som in-vandrade och handikappade utsätts för.Vi kan alltså slå fast att ålder, kön, klasstillhörig-het och etnicitet har betydelse för tillgången till ut-bildning. Staten har självklart ett ansvar för att ut-bildningssystemet utformas så att det ger en hög ochjämnt fördelad utbildning. Verkligheten ser någotannorlunda ut. Den sociala snedrekryteringen tillhögre utbildning har inte förbättrats nämnvärt underde . Den relativa chansen att påbörjahögskoleutbildning var sju gångerhögre för ungdomar från högre tjänstemannahem änför dem från arbetarhem i årskullen ungdomar födda1976.Med detta sätt att se på saker är det lätt att inse attdet framtida studiestödssystemet måste vara bådegeneröst och rekryterande. Förslaget till nytt studi-estödssystem kan inte skjutas upp längre. Ett nyttöverblickbart studiestödssystem är ett måste för attstudenternas vardag skall bli dräglig. Studenterna ärockså en av de grupper som under de senaste årensnedskärningar fått ett betydligt minskat konsumtions-utrymme. Jag menar också att det är ekonomisktförsvarbart att ge människor möjlighet att studeraäven efter det att de har fyllt , och det menar jagi ljuset av den stora vuxenutbildningssatsningen.För några veckor sedan fick jag ett brev från Ma-ria. Hon har deltagit i , och i vår nårhon en nivå motsvarande gymnasieskolekompetens.Maria - arbetslös - var i börjaninte särskilt motiverad, men intresset och glädjen övernya kunskaper och insikter har under studietidenständigt vuxit sig starkare. Hennes studieresultat ärutmärkta.Med en återerövrad framtidstro och stärkt själv-känsla vill hon nu vidareutbilda sig till lärare. Mentyvärr har hon fyllt innan hon påbörjar sinastudier, och hon beviljas därför inget studiestöd.Rent mänskligt - för del - är det självklartatt beskedet om uteblivet studiestöd innebär en storbesvikelse och frustration. Men frågan är ju om det ärklokt ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Vadkommer det att kosta samhället om nu tvingastillbaka till arbetslöshet, varvad med olika arbets-marknadspolitiska åtgärder, fram till pensionsåldern?Vad kan hennes svikna förhoppningar i form av för-sämrat psykiskt välbefinnande kosta samhället?Ponera att hon i stället beviljas studiestöd och ge-nomgår en lärarutbildning.Hon har med sin stora livserfarenhet säkert möj-lighet att bli en mycket god lärare. Visserligen kom-mer hon inte att hinna betala tillbaka sina studieskul-der före pensionsåldern, men chanserna att få ett jobbökar och hon kommer att betala skatt under ett antalår.Nu undanröjer inte ett nytt studiestödssystem en-samt de studiesociala problemen och den socialasnedrekryteringen; det tror inte jag heller. Det finnsandra mycket allvarliga brister. En är den bristandesamordningen mellan de olika sociala stödsystemenoch vem som skall ha samordningsansvar för densocialpolitik som berör studenterna.