prot · GL0969 · 1998-02-18 00:00:00 — "Jag noterar också att utskottet framhåller att manutgår från att regeringen och berörda myndigheter ikommande utvärderingar och uppföljningar redovisarhur folkmusiken och stödet till den utvecklas och i sammanhanget även prövar om det behövs nyainsatser på området och i så fall vilka former ett så-dant stöd bör få. Det underströk också sitt anförande.Det här kommer vi som tänker fortsätta att arbetaför ett nationellt centrum för folkmusiken naturligtvisatt ta till oss. Med detta i ryggen kommer det att blilättare att gå vidare.Fru talman! Jag har inget särskilt yrkande, utan jagär nöjd med utskottets skrivningar och ser dem somen framgång.Anf. 153 ():Fru talman! Även jag tänker tala om . Jag tycker att påett förtjänstfullt sätt har framställt vikten av institutetoch all den möda och det engagemang som en radmänniskor och organisationer har lagt ned för att dethär institutet skall komma till stånd.Även jag har i den här frågan väckt en motion,som avstyrks av utskottets majoritet. Motionen går utpå att skall begära att regeringen återkom-mer till med förslag om en långsiktig fi-nansiering av det här institutet. Majoriteten harmycket positiva skrivningar om institutet, och detgläder mig. Jag tror att det är viktigt att det finns eninsikt om betydelsen av ett sådant här institutet.Man skriver om vikten av att folkmusik, folksångoch folkdans skall kunna bevaras, utvecklas och förasvidare till kommande generationer. Man framhållerockså att folkmusiken är mycket betydelsefull och attden är en viktig del av musiklivet i hela landet. som inriktar sig på folkmusiken i hela dessbredd kan bli betydelsefull.Men sedan tar tyvärr det positiva slut. När detgäller hur det här institutet skall kunna fortleva ochutvecklas hänvisar man till frivilliga krafter. Manhänvisar tillbaka till initiativtagarna och till regionalaoch lokala organ, som man anser skall finansieraverksamheten. Det betyder att man betraktar finansie-ringen av det här institutet som en lokal fråga.Jag tycker dock att man då har missat hela me-ningen med i vart fall min motion och såvitt jag vetäven syftet med det här institutet. Hela tanken meddet bygger på insikten om behovet av ett , på samma sätt som i Norgeoch i , där man har fem respektive tresådana institut.Jag tycker inte att det är någon lokal fråga om viskall värna, utveckla och föra vidare vår folkmu-siktradition i . Det är en nationell fråga, precissom man har valt att nationellt ta ansvar för andradelar av musiklivet i . Jag beklagar att utskot-tet har valt att ta bara ett steg i den här frågan, ävenom jag är glad för det.Jag har lyssnat och förstått, och det framgåräven av texten, att man är beredd att komma tillbakatill denna fråga. Det gläder mig att man kan tänka sigdet. Jag är dock orolig för att alla de initiativtagareoch alla de krafter som har satts i gång inte orkarfortsätta att satsa i längden, om de inte kan få i varjefall en viss statlig finansieringshjälp för att hålla verk-samheten i gång.Jag kunde naturligtvis liksom andra vara nöjd medde vackra orden, men om man är seriös och menarallvar med de vackra orden, är det viktigt att manockså sätter pengar bakom dessa. Därför, fru talman,yrkar jag bifall till den reservation som Miljöpartietoch har fogat vid betänkandet med an-ledning av min motion.Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 2.Anf. 154 ():Fru talman! Också jag skall sälla mig till dem somhar talat om folkmusiken med anledning av det härbetänkandet. Mycket har ju sagts här, och jag skallinte upprepa det. Jag vill dock framhålla att musikenförenar, och det gör den folkliga musiken och danseni alldeles särskild omfattning. Dessa kulturformer hörtill vårt kulturarv och bidrar till dess utveckling.Vid den stora folkmusikfestivalen här i Stockholmförra året visades mycket tydligt hur musik- och dans-former har vandrat över världen och givit influenser iolika länder. Bl.a. fick vi kunskap om hur musik harvandrat från till och vidare till Spani-en och hur flamencon föddes utifrån dessa influenserfrån många olika länder. Det var väldigt intressant.Också vår svenska folkmusik har influerats utifrånpå motsvarande sätt tills den blivit vad den är.Vår egen folkmusik måste verkligen få möjlighet attutvecklas. Som många här har sagt satsar man betyd-ligt mera resurser på folkmusik och folkdans i våranordiska grannländer. Jag tycker att vi verkligen inteskall behöva vara sämre än våra grannländer när detgäller den här musiken.Det har tagits ett starkt initiativ i , mycketseriöst och brett och med stöd från hela Folkmusiks-verige. Jag har den uppfattningen att initiativ somkommer underifrån och som har hög kvalitet skallstödjas. Jag är övertygad om att projekt som utvecklasunderifrån på grundval av lokala och folkliga initiativhar mycket större möjligheter att lyckas och att levavidare. Jag är därför beredd att stödja i . Där finns entusiasmen, kunskapenoch kompetensen.Det har här sagts att regionen har ansvaret, och detframhålls också i betänkandet. Självfallet har regio-nen ett stort ansvar, och den har också tagit ett mycketstort sådant, men om det här skall kunna utvecklas tillvad det kan bli, behövs det också ett statligt stöd.Folkmusiken är verkligen ett nationellt intresse.Miljöpartiet och har därför i reser-vationen sagt att det är viktigt att regeringen åter-kommer med förslag till hur finansieringen av institu-tet skall kunna lösas. Jag yrkar bifall till reservation nr2.Fru talman! Jag har också ett särskilt yttrande omfolkmusiken som exportvara. Svensk folkmusik ochdans har stora möjligheter att bli ännu mer intressantutomlands. Jag har förutsatt att alla de instanser somhar ansvar för det statliga stödet till internationelltkulturutbyte också uppmärksammar folkmusiken idetta sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § betänkande 1997/98:KrU5SpråkfrågorAnf. 155 ():Fru talman! anser att ett handlings-program för att främja svenska språket behövs. Det ärväldigt bra att kommer attredovisa ett förslag till handlingsprogram för attfrämja det svenska språket. Handlingsprogrammetskall innehålla mål för svensk språkvård samt förslagtill framtida strategier och konkreta åtgärder för attfrämja det svenska språket.Vänsterpartiet vill dock gå längre än så. Vi villinte bara främja det svenska språket i sig. Vi vill gemöjligheter för människor att tillägna sig och utvecklasitt språk. Vi konstaterar att investeringar som syftartill läskunnighet och läsförståelse hos alla medborgareär en viktig försäkring och den bästa garantin för attinformationssamhället inte skall leda fram till etttvåtredjedelssamhälle.Problemet är att de som har de största behoven avkulturella uttrycksmedel också är de som efterfrågardem minst. Vi föreslår därför att en parlamentariskutredning tillsätts för att utarbeta ett handlingspro-gram och metoder för hur människor kan utveckla ochtillägna sig sitt språk.Jag tror att vi alla är överens om att ett folks taladeoch skrivna språk är ett folks viktigaste kulturyttring.Därför är det mycket oroande att kanske av despråk som talas kommer att dö ut under nästaårhundrade.När den biologiska mångfalden minskar oroar sigde flesta. Men samma oro finns inte när språken ut-armas. Att den mänskliga tanken blir fattigare som enföljd av att ett språk dör ut är något som vi måste varauppmärksamma på. Att kunna uttrycka sig så att manblir förstådd är i allra högsta grad en demokratifråga.I politiska sammanhang används språket som ettinstrument för att dominera, splittra men också för attintegrera människor i den rådande politiska struktu-ren. Det politiska språket har en stor del i det politi-kerförakt som växer i samhället. Detta är nå-gonting som vi alla måste tänka på så att vanligt folkförstår vad vi säger. Vi som politiker måste ocksåfundera över varför det växer fram språk som vi inteförstår, språk som utvecklas inom ungdomskulturen.Svaret på detta och många andra problem vadgäller språket tror att vi kan komma tillrätta med om vi tillsätter en parlamentarisk utredningför att utarbeta ett handlingsprogram och metoder förhur människor kan utveckla och tillägna sig sitt språk.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 156 ():Fru talman! Jag skall tala om bevarande av despråk som talas i . En del av Nordiska rådetsuppgift är att skaffa sig ökad kunskap om de nordiskaspråken. Jag menar att det nu är dags att mer aktivt gåin och arbeta för språkens överlevnad. Det mest unikanordiska språket är utan tvekan det färöiska. Jag vetinte hur många som riktigt förstår vilken betydelse dethade för vårt gemensamma språkarv när Färöarnabeslutade att upphöja det gamla nordiska språket tillsitt riksspråk.I pågår en extrem anglifierng och"datorisering" av vårt språk. Visst är det så att språkalltid förändras beroende på rådande maktstrukturer.Så har det varit, och så kommer det att förbli. Myckettycks dock gå allt fortare. har endramatisk förändring skett.Detta kan vi se i - At-las of the world s languages in danger of disappea-ring. Där kan vi läsa att det talas 5 000-6 000språk i världen. De flesta talas naturligtvis också iflera olika dialekter. Rapporten anger språk i direktfara över hela världen.I är rangordningen som följer. Förstkommer ulesamiska, som man anger som extremtmycket allvarligt hotad. Därefter kommer pitesamiskaoch umesamiska, som är extremt hotade. Sedansydsamiska, som är allvarligt hotat.Minoritetsspråkskommittén har föreslagit att fins-ka, samiska och Zigenska språket chib offent-ligt erkänns som minoritetsspråk i . Sverigeskall med det ansluta sig till konventionom minoriteter och deras språk. För att kunna göradetta måste åtgärder vidtas för att stärka de tre språ-kens ställning inom utbildning, kultur och vård. Mensom ni hörde när jag angav samiska är det fråga omfyra olika samedialekter som ryms inom den samiskaspråkgruppen.I ett längre perspektiv anser jag liksom tidigaretalare att även rikssvenskan är utrotningshotad, precissom de övriga nordiska språken. Vi är inte så mångamänniskor som bor här. Så är det med det. Allvarli-gast hotad är naturligtvis det föröiska språket. Det ärextra allvarligt för oss, eftersom det är det färöiskafolket som har tagit det gamla nordiska språketsom sitt riksspråk.Fru talman! Jag menar att nu fårlägga in en växel till och arbeta mer aktivt än tidigareså att de språk som talas i bevaras. Till slutvill jag säga att folkmusikens roll i detta avseende hargrovt underskattats.Anf. 157 ():Fru talman! Jag vill börja mitt anförande med attyrka bifall till hemställan i betänkandet och avslag påde två reservationerna.Fru talman! Jag tycker att de reservationer somavlämnats i allt väsentligt är litet onödiga då vi i ut-skottet har konstaterat att det mesta som tas upp är pågång. Visserligen talas det i reservationen från Väns-terpartiet om en parlamentarisk utredning som skallgöra det jobb som genomför imånga avseenden vad avser handlingsprogrammet.Jag menar att vi skall avvakta och se vad det blir avdet nu pågående arbetet.Även reservationen från tar upp frå-gor som är under arbete, bl.a. att det borde vara enuppgift för att bevara de språk somtalas i , samt att redan nu villinföra en ny lagstiftning för det samiska språket. SomEwa sade finns det fyra någotsånär stora,även om de är små, samiska dialekter. Jag vet attockså diskuterar detta och försöker kom-ma fram till hur man skall hantera dialektfrågorna.Jag vill inte stödja förslaget från , dåspråkfrågorna inom minoritetsspråken harutretts. I betänkandet, som har beteckningenSoU1997:192, lämnas en del förslag som syftar till attstärka bl.a. det samiska språket. Regeringen kommersenare att ta ställning till denna fråga och återkommertill så småningom.När det slutligen gäller vad som ankommer kunde vi vid utskottsbehandlingenkonstatera att nordenutskottet skall ta vissa initiativtill att lyfta fram de små språkens ställning och över-levnad.Det är inte heller så länge sedan KU behandladeförslaget om en samisk språklag, men man avslog deti avvaktan på den tidigare omnämnda arbete. Nästa tillfälle att fundera över dehär frågorna blir när regeringen återkommer medförslag som berör frågor vilka redovisas rätt väl ibetänkandet och som vi alla i utskottet egentligentycker är väldigt viktiga. Jag anser att vi med tillför-sikt kan avvakta tills vi får en proposition utan att härbehöva ge något särskilt tillkännagivande om detta.Sedan hade jag tänkt beröra Svenska Akademiensordlista på nätet. Jag tror att tänkertala litet grand om det, och det är ändå ganska välredovisat i betänkandet vad som är på gång och vadsom redan nu är möjligt att hitta på nätet.Jag skulle ändå vilja understryka vikten av att viinte slarvar bort svenska språket i vår internationali-seringsvärld. gav några bra exempelpå ord när vi behandlade frågan i utskottet. Hannämnde ordet cancellera, som även inom kulturom-rådet ibland slarvigt används som begrepp för attställa in en teaterföreställning.Vi får inte slarva bort svenska språket. Det räckerinte med att finns pånätet, men det kan ju naturligtvis underlätta.Inom vår datoriseringsvärld, som också varinne på, är det ju bekymmer med att itillräcklig omfattning få de instruktioner som behövsför att kunna använda datorerna fullt ut översatta tillsvenska språket. De som bara har svenska som grundkommer på efterkälken. Det räcker inte med att sakeroch ting finns på nätet. Även anvisningarna för hurman kommer åt nätet måste vara på svenska, tyckerjag.Jag ser med tillförsikt fram emot Språknämndenshandlingsprogram. Det skall bli intressant att se omde kommer att ta upp de här sakerna. Jag förväntarmig att även "datasvenskan" lyfts fram i programmet,så att vi kan bevara och hantera svenska språket äveni en modern datavärld.Anf. 158 ():Fru talman! Jag skulle kunna hålla med om det allra mesta. Det är bara på en punkt jagmåste göra honom besviken. Jag tänker nämligen intetala om ordlista.Fru talman! När det är svårt att maila i riksdagenkan man alltid kontakta vår helpdesk för support. Detgäller dock att inte deleta det mail man behöver sup-porten till. Skall man processa ett dokument inför enhearing om franchising eller reglerna för sale-leaseback affärer måste man använda sig av accessibelcompatibilitet, annars riskerar man att få cancellerahearingen.Fru talman! Så kan det nästan låta ibland numera.Vi har fått ett språkbruk som jag önskar möj-liga sudden death. Framför allt inom områdena re-klam, data, ekonomisk journalistik och sport bredereländet ut sig.Vårt språk är vår viktigaste identitets- och kultur-faktor. Det måste vi slå vakt om och värna. Att jagändå tillstyrker betänkandet beror på att vi undervåren kommer att behandla frågor rörande etermedi-ernas ansvar för språkvården. Vi kommer också sena-re att få ett allomfattande regeringsförslaggrundat på det förslag till handlingsprogram somSvenska språknämnden fick i uppdrag att utarbeta isamband med att fattade sitt kulturpolitiskabeslut . Detta bekräftades så sent somi går kväll av kulturministern. Vi kommer då att fåanledning att ingående ventilera hela den svenskaspråksituationen.Under tiden kan vi ju börja med att städa i vårteget språkbruk i och bl.a. ta fasta på deninformation som vi får av i såväl hen-nes spalt i Riksdagsveckan som i de renodlade språk-breven. Det gäller - för att citera - att utnyttja vår egen inside in-formation.Anf. 159 ():Fru talman! Vårt svenska språk är viktigt att beva-ra. Jag vill bara nämna att vi var några stycken sombesökte i går. Jag noterade då att påflera skyltar stod det engelska budskapet över detsvenska. Man kan ju fundera över vilka signalersådant ger till svenska besökare.Men det var inte för att tala om detta som jag be-gärde ordet, utan jag vill tala om ochde nordiska språken. De små språken och språkför-ståelsen oss emellan i hela det nordiska samarbetet ärett prioriterat område. Som en positiv upplysning kanjag nämna att lades på den förstadoktorsavhandlingen någonsin fram på färöiska. Dettaom någonting är väl ägnat att stärka färöingarnassjälvkänsla. Så det finns också positiva signaler, ochdet finns många som arbetar med att värna de småspråken.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutLU13 Sjöfylleri, m.m.Mom. 4 (skeppsdagbok)1. utskottet2. 2 (m, fp)Votering:210 för utskottet84 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 22 c, 18 v, 15 mp, 13 kdFör res. 2: 67 m, 17 fpFrånvarande: 19 s, 13 m, 5 c, 9 fp, 4 v, 3 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU3 Biblioteksfrågor, m.m.Mom. 3 (avgiftsfria lån)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:285 för utskottet15 för res. 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 68 m, 23 c, 17 fp, 19 v, 13 kdFör res. 1: 15 mpFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 c, 9 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 4 (allmänhetens tillgång till informationsteknikpå folkbiblioteken)1. utskottet2. 2 (v)Votering:279 för utskottet20 för res. 250 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 68 m, 24 c, 16 fp, 14 mp, 13 kdFör res. 2: 19 v, 1 mpFrånvarande: 17 s, 12 m, 3 c, 10 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU4 Musikfrågor m.m.Mom. 1 (utvärdering av det statliga stödet till fono-gramproduktion)1. utskottet2. 1 (m)Votering:233 för utskottet67 för res. 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 24 c, 17 fp, 19 v, 15 mp, 13 kdFör res. 1: 67 mFrånvarande: 16 s, 13 m, 3 c, 9 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 3 ()1. utskottet2. 2 (c, mp)Votering:259 för utskottet42 för res. 248 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 68 m, 17 fp, 16 v, 13 kdFör res. 2: 24 c, 3 v, 15 mpFrånvarande: 16 s, 12 m, 3 c, 9 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdMom. 5 (kartläggning av musiklivet)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:266 för utskottet33 för res. 350 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 68 m, 23 c, 17 fp, 13 kdFör res. 3: 18 v, 15 mpFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 c, 9 fp, 4 v, 3 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU5 SpråkfrågorMom. 2 (handlingsprogram för att främja svenskaspråket)1. utskottet2. 1 (v)Votering:282 för utskottet18 för res. 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 68 m, 24 c, 17 fp, 1 v, 15 mp, 13kdFör res. 1: 18 vFrånvarande: 17 s, 12 m, 3 c, 9 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på föredragningslistan fick avgö-ras i ett sammanhang efter avslutad debatt.13 § Vissa arbetsrättsliga frågorFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1997/98:AU6Vissa arbetsrättsliga frågorAnf. 160 ():Fru talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillreservation 1. Vi står givetvis bakom även de övrigamoderata reservationerna.I detta betänkande behandlas vissa arbetsrättsligafrågor. Givetvis avstyrker majoriteten alla förslag tillförändringar av arbetsrätten. Man kan fråga sig var-för. Ser inte majoriteten problem av ,eller vill den inte se problemen? Vi har en arbetslös-het som drabbar flera hundra tusen familjer i . Vi har inte haft så få i arbete , ochändå är majoriteten inte beredd att göra någonting.De flesta experter är överens om att sänktaskatter och förändrade arbetsrättsregler ger fler jobb.Låt mig läsa upp vad i skrivertill i år.Med utgångspunkt i verksamhetens snabba för-ändringstakt, personalens ålderssammansättning ochbristande flexibilitet i arbetsrätten bedömer länsstyrel-sen att det långsiktigt kan finnas svårigheter att upp-rätthålla den kompetens som krävs.Detta är alltså ett yttrande från en länsstyrelse somanser att det finns en bristande flexibilitet i arbetsrät-ten. Detta är alltså anmärkningsvärt.Många småföretagare avstår från att nyan-ställa på grund av att det är krångligt. Är det av rädslaför facket, , som ni inte ens vågar utredaarbetsrätten och än mindre ändra den? Är det införvalrörelsen viktigare att LO och Socialdemokraternaär överens än att de arbetslösa får jobb? Är det verk-ligen så att valrörelsen och LO:s bidrag till Socialde-mokraterna är viktigare än att människor kommer iarbete, eller har Socialdemokraterna tillgång till ex-perter som vi övriga i kammaren inte känner till ochsom påstår att en förändring av arbetsrätten inte be-hövs för att massarbetslösheten skall försvinna? Detvore i så fall intressant att höra detta av mig dock säga att jag betvivlar att det finns någrasådana experter.Den socialdemokratiska synen på arbetsrätten ochpå arbetsrättsliga frågor är förlegad i dagens nya sam-hälle och är en katastrof för de arbetslösa. Varför kanen labourregering i och en socialdemokratiskregering i ha betydligt mer flexibla regleroch vara mer flexibel i sin syn på arbetsrätten än densvenska regeringen? Det kanske beror på att de ser attdet ger fler jobb. Min rekommendation till Socialde-mokraterna är: Åk över till era kolleger i Danmarkoch och lär av dem.Låt mig därefter gå över till fackets rätt till block-ad av enskilda företag. Det finns åtskilliga exempel påfacklig blockad av företag ,blockad av företag där ingen är medlem i facket ochav företag som betalar högre löner än avtalet anger.Dessa företag sätts i blockad. Ägaren riskerar ruin,anställda blir arbetslösa, och företaget får säga nej tillorder. Varför respekterar inte facket och Socialdemo-kraterna den enskilde individens åsikt? Han skall välsjälv, liksom arbetsgivaren, kunna välja om han villha kollektivavtal? Kan ge mig svar pådessa frågor med anledning av fackets rätt till blockadsom Socialdemokraterna försvarar? Är det rätt attförsätta företag med en anställd som inte vill vara medi facket i blockad? Jag upprepar frågan. Är det rätt attförsätta företag med en anställd som inte vill vara medi facket i blockad? Anser att det är rik-tigt att människor skall bli arbetslösa och att företageventuellt skall läggas ned på grund av blockad avföretag?Jag skall därefter gå över till frågan om sympatiåt-gärder. Från moderat sida anser vi att det är orimligtatt fackföreningar som inte är direkt berörda av enkonflikt skall kunna vidta stridsåtgärder mot enskildaföretag. Vi är förvånade över att inte också Socialde-mokraterna är beredda att se över denna fråga medhänsyn till de verkningar som den kan ha på densvenska arbetsmarknaden.Ett annat exempel gäller sjöfarten. Det borde varamöjligt att ta bort ILO-regeln, som helt enkelt innebäratt stuverimonopolet är kvar. Hur ser pådetta med att vi kan ha kvar ett monopol på det härområdet utan att det över huvud taget görs något åtdetta?Det här är bara några exempel på att regeringenoch majoriteten, tycker jag, ställer sig på fackets sidagentemot den enskilde individen. Den enskilde indi-videns rättigheter i dagens arbetsliv är små, medanfackets rättigheter är desto större. För oss moderaterär det en självklarhet att stå på den enskilde indivi-dens sida. Tyvärr väljer Socialdemokraterna i allasammanhang att stå på kollektivets sida utan att brysig om den enskilde individen.Sammanfattningsvis kan det konstateras att densocialdemokratiska arbetsrättspolitiken leder till färrejobb, till att jämfört med andra OECD-länderytterligare halkar efter på välfärdsområdet, till att viblir fattigare och till att vi får fler socialbidragstagare.Däremot har vi kvar ett mäktigt fack. 161 ():Fru talman! Arbetsrätten handlar i grunden om attha ett lagstiftningspaket som ger den enskilda männi-skan skydd, som ger den svagare parten i ett förhål-lande skydd, som det är ett verktyg för attverksamheterna skall kunna fungera smidigt. Vi iFolkpartiet anser inte att dagens arbetsrättsliga regleruppfyller de kraven därför att skyddet snarare blir etthinder och stänger ute enskilda människor.