prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Jag kan bara konstatera att lagstift-ningsprocessen tack och lov inte är någon mäster-skapstävling. Jag är glad att vi kan använda oss avden tid som krävs för att få ett genomarbetat förslag.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag har bara en liten fundering. Bar-bro sade i talarstolen att man hargjort en väldigt noggrann genomgång av farhågornakring offentlighetsprincipen, yttrandefrihetsgrundla-gen och tryckfrihetsgrundlagen och kommit fram tillatt det inte finns några konflikter och problem här. Jagtycker att det är litet förvånande att man kan vara såväldigt säker. Är det inte i själva verket så att detredan i direktiven till den utredning som självsatt i, och som låg till grund för regeringens proposi-tion, sades att EG-direktivet var förenligt med grund-lagen? Ni hade alltså från början egentligen ingenmöjlighet att göra en ordentlig utredning av de härfrågorna, utan detta tog regeringen för givet redan idirektiven till utredningen. Var det inte så?Anf. 18 () replik:Fru talman! Jo, , det är riktigt. Vadjag menade - jag kanske blev missförstådd på denpunkten - var att regeringen redan innan direktiventill skrevs hade gjort en ordentliggenomgång och analys. uppgiftblev att analysera på vilket sätt man implementerar enny datalag och det här direktivet i svensk lagstiftning.Analysen var alltså gjord av regeringen. utförde inte någon djupare sådan analys.Anf. 19 () replik:Fru talman! Men verkligheten är ändå att detsvenska utredningsväsendet aldrig har fått göra någonriktig koll av det här. I stället har regeringen gjort enegen liten utredning och påstår att det är förenligt medden svenska offentlighetsprincipen och de svenskagrundlagarna. Lagrådet misstror det här och säger atttolkningarna är ytterst pressade. Men utredningen ifråga fick inte ens titta på det hela. Hur kan BarbroHietala känna sig så trygg när hon i utred-ningen inte ens fick göra en koll av huruvida det härstämmer?Anf. 20 () replik:Fru talman! I det här sammanhanget är det knap-past någon annan fråga som är så diskuterad, ventile-rad och analyserad. Också flera av våra experter titta-de noggrant på det här och kom fram till olika upp-fattningar. Ingen, inte ens Lagrådet, med all respekt,kunde när man uttryckte sin tveksamhet preciseranärmare på vilket sätt det här skulle vara oförenligtmed de svenska grundlagarna. Det var en rad anta-ganden - precis som från oppositionen: troligtvis inte,riskerar att, osäkert osv. Det är en rad antaganden ochspekulationer.Att jag kan känna mig säker beror på att jag lik-som regeringen och den socialdemokratiska majorite-ten i utredningen satte ned foten och bestämde oss: Vihåller flaggan i topp. Vi kör det här. Tiden ligger föross. Vi har någonting som är värt att värna och före-språka, och vi kommer att göra det.Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ta upp frågan omhanteringslag kontra missbrukslag. övertygad om att det inte fanns utrymme för enbättre penetrering och utredning av varför man inte istället skulle kunna utforma lagen som en missbruk-slag, dvs. ta upp det som är förbjudet. Jag tycker inteatt det hon säger håller när det gäller att man inteskulle hinna. har ju den här utredningen ändåbeställts på initiativ av , där InesUusmann är ordförande. Den tid som utredaren, somför övrigt är Per Hammarstedt från uni-versitet, har fått på sig är från december 1997 till maj1998. Så nog hade det inom ramfunnits tidsutrymme för att göra det här.Jag vill säga detta, eftersom min och reservanter-nas uppfattning är att det är så himla olämpligt meden hanteringslag just här, på ett område där den tek-niska utvecklingen går så snabbt. Redan nu är det juför gammalt - det har vi varit överens om här underdiskussionens lopp. Det säger härhåller alltså inte.Sedan har jag en direkt fråga: Varför kunde intemajoriteten och socialdemokraterna i utskottet gå medpå en kortare övergångsperiod? Det finns ju ingasakliga skäl för att den skall vara lång. När vibesökte Datainspektionen markerade man dessutomjust att den här treårsperioden, då både den gamladatalagen och den nya skall gälla, är för lång. Närman säger att den nya går i gång är deten sanning. Men den totala sanningen är att vi har två lagar. Jag tycker att det var litet småak-tigt och faktiskt också olämpligt att inte de sakligaskälen kunde få överväga till förmån för en kortareövergångstid.Anf. 22 () replik:Fru talman! Det var ju inte enbart av tidsskäl somDatalagskommittén inte valde att lägga fram förslagom en missbruksmodell. Utgångspunkten var ocksåatt direktivet utgick från en hanteringsmodell och attdet så långt inte fanns utrymme för genomslag för enmissbruksmodell. konstaterade många i dethär sammanhanget att det inte är så okomplicerat ochenkelt att applicera en missbruksmodell. Den innehål-ler en hel del bekymmer som man ytterligare måstepenetrera.Att den nuvarande utredningen har påsig beror på att ändå lyfte fråganpå det sätt den gjorde. Också remissvändan lyfte frå-gan och förde den framåt så att den tog fart på riktigt.Det finns problem med en missbruksmodell, pre-cis som det finns problem med en hanteringsmodell.De som förordar en hanteringsmodell gör det därföratt den är mera detaljerad och kanske ännu mera rätts-säker och trygg. Det är alltså viktigt att genomlysa dethär, och det tycker jag att man skall ha respekt för.Varför inte ha en kortare övergångsperiod? Varförutnyttja det som direktivet ger utrymme för, nämligenen längre, treårig övergångsperiod? Ja, det finns inteminst många praktiska skäl till det. Det kommer attfölja ett stort och omfattande arbete med att skrivaregelverk och göra anpassningar av olika slag. Rege-ringen behöver på sig. Att en treårig periodskulle vara till förfång framför en tvåårig period,vilket har framförts som en olägenhet, tycker jag inteär ett tillräckligt starkt argument. Har man klarat attjobba parallellt kan man väl klara det ,och då ger man dessutom utrymme för att hinna medanpassningen.Anf. 23 () replik:Fru talman! När det gäller den senare frågan omövergångsperioden vill jag bara än en gång hänvisatill vad den som är sakkunnig myndighet och till-synsmyndighet har för uppfattning. Jag tycker att denuppfattningen kanske kan vara ett tillräckligt skäl.När det sedan gäller varför man väljer hante-ringsmodellen och inte missbruksmodellen trodde jagfaktiskt att en utredning var till för att penetrera dju-pare och skall ta sig den tid som gör att man får ettbättre resultat - inte sedan lämna över det till någonannan när man, som själv säger, varmedveten om att detta inte var den bästa lösningen.Sedan får jag väl rätta båda mina meddebattörernär det gäller . Den satt från 1989till 1993, och att den inte kom fram till en ny lagberodde på att EU:s direktiv inte blev färdigt förrän ioktober 1995. Då tillsattes den nya utredningen, somvar färdig 1997.Anf. 24 () replik:Fru talman! Vi skall kanske inte behöva hålla påoch rätta varandra när det gäller årtal. Det fanns fak-tiskt direktiv som sedan reviderades 1995. Dendatalagsutredning som då satt konstaterade att det intevar förenligt med svensk grundlag, och sedan upphör-de diskussionen.Anf. 25 ():Fru talman! Jag tror att vi allihop är överens omatt den datalag vi har är föråldrad och behöverförändras. Vi är också överens om att det förmodligenhade varit bättre om vi redan nu hade kunnat stifta enmissbrukslag som gett stöd för att beivra missbruk avpersonuppgifter i stället för en lag där all hanteringskall regleras.Detta har diskuterats mycket här. Jag vill bara än-nu en gång poängtera att med det EG-direktiv somföreligger är det inte möjligt att få över vår egen lag-stiftning till en missbrukslag. är det alltså rege-ringens uppgift, och det står också i propositionen, attarbeta inom EU för en modernisering som säkertkommer att leda fram till en missbrukslag. Man skallnaturligtvis också arbeta för det i svensk lagstiftning.Men att i direkt strid mot EG-direktivet nu införadetta var något som knappast gavsig i kast med. Det är bra att fortsättermed det jobbet.Det kan också hända att det fortfarande finns enviss skepsis och oro hos många människor inför attpersonuppgifter registreras, att man upprättar nyaregister och att den här hanteringsmodellen inte ärhelt urmodig. Men jag tror att vi är överens om att detså småningom kommer en missbruksmodell.Den lag som tar ställning till tycker jagundviker många av de risker som EG-direktivet kundeha medfört. Dels har regeringen lyckats komma långti sitt arbete i EU med att försvara den svenska offent-lighetsprincipen. De ursprungliga texterna var mycketmer restriktiva med öppenheten hos myndigheterna.Dels har det alexanderhugg som Datalagskommitténkom på varit till hjälp. Vi avser helt enkelt att tillämpavår offentlighetsprincip och inför inga bestämmelser iSverige som strider mot dessa grundlagar. är detsjälvfallet viktigt att vi själva tror på det här och hål-ler fast vid det. Personligen gör jag den bedömningenatt eftersom det knappast är några kommersiella in-tressen förbundna med detta är det heller ingen somkommer att driva detta i EG-domstolen.Det är viktigt att lagen nu kommer att bli tekniko-beroende. Om en myndighet samlar dokument på dataär man lika skyldig att lämna ut dessa som man är närdet gäller pappersdokument. Detta är en mycket klokoch naturlig förändring i vårt datoriserade samhälle.Regeringen vill ändå närmare se över bestämmel-serna om personuppgifter i det här sammanhanget.Jag har slutligen övertygats om att risken inte är för-sumbar för att personnamn också i oskyldiga sam-manhang kan spåras internationellt på ett icke önsk-värt sätt. Det är alltså viktigt att regeringen snabbt seröver detta så att inga nya Gällivarefall behöver befa-ras.En del myndighetsbeslut kommer att fattas au-tomatiskt. Man matar in data om en person, sedanfinns det ett program som automatiskt bearbetar vadden personen skall få för beslut när det gäller en visssak. Här är det mycket viktigt, vilket bekräftas i lagen,att den enskilde har möjlighet att få en be-handling och få reda på precis hur den automatiskadatabehandlingen har gått till, så att man inte baratvingas att acceptera ett beslut av en maskin så attsäga.Fru talman! Jag vill bekräfta att jag helhjärtat stårbakom både majoritet, där jagdeltog, och i det här sammanhanget utskottets majori-tet. Jag yrkar på samtliga punkter bifall till utskottetsförslag.Anf. 26 () replik:Fru talman! började med att taupp frågan om vilken modell lagen skulle ha och sadeatt det med de direktiv som fanns inte var möjligt attskapa en modern lag i enlighet med en missbrukslag.Detta är inte sant. Det var det materiella innehållet ilagen som styrde oss. Däremot sades det ingenting omlagens konstruktion. Vi hade mycket väl, om tid hadefunnits och vi hade prioriterat detta, kunnat skapa enmissbrukslag i stället för en hanteringslag.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! Det är bra att rättar mig.Hon kan de här sakerna mycket bättre än jag kan.Desto lättare blir det för oss att mo-dernisera lagen utan att bekymra EU och införa miss-bruksmodellen när detta väl har utretts ordentligt.Anf. 28 ():Fru talman! Jag vill bara göra en liten kommentar.Jag tyckte att det som på slutet i den diskussion vi hade var intressant.Hon undrade om detta i själva verket är förenligt medgrundlagen och offentlighetsprincipen och vilka ana-lyser som fanns bakom. Det kom fram mycket tydligti det sade. Vi satte ned fo-ten, sade hon. Vi bestämde oss. Vi gjorde en politiskbedömning och sade att den svenska offentlighets-principen är bra och att vi skall göra vad som går föratt försöka genomföra detta på ett sådant sätt att denfinns kvar.Det finns alltså egentligen inte någon ordentliganalys eller genomgripande juridisk bedömning bak-om, utan det är en rent politisk bedömning. Det är denkänslan som man har haft. Det är också denkänslan man får när man läser direktivet till utred-ningen, som säger att EG-direktivet är förenligt snara-re än att utredningen skall göra en självständig be-dömning. Jag tycker att det var ganska bra att BarbroHietala var så tydlig på den punkten, så attvi inte behöver ha olika åsikter och göra misstolk-ningar.Anf. 29 ():Fru talman! Tack för att jag får en replik på detsista anförandet.Vi säger att det finns en politisk dimension i atthävda den svenska offentlighetsprincipen, PeterEriksson, självklart. Men det finns också en tidigareanalys av sakskälen. Men det som driver lagstiftaren, idet här fallet kammaren och även regeringen, är na-turligtvis de deklarationer som har gjorts av den dåva-rande regeringen i samband med medlemskapsför-handlingarna om den svenska grundlagen, offentlig-hetsprincipen, meddelarfriheten, tryckfrihetsordning-en, och även de deklarationer som konstitutionsut-skottet har gjort med anledning av EU-inträdet. Därhar vi verkligen mycket tydligt markerat den grundsom utgör vårt politiska och kulturella arv. Jag tyckeratt det är ganska mycket att stå med sina fötter på ifortsättningen.Anf. 30 ():Fru talman! Jag tycker att det är helt riktigt. Ni hargjort vad man kan utifrån vad konstitutionsutskottetoch har sagt tidigare. Problemet är att re-geringen har skrivit under ett direktiv som egentligensäger en annan sak. Det är det ni inte riktigt orkar medatt ta ställning till. Ni sätter ned foten och gör det påett snällt och bra sätt. Det är väl bra gjort.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 6 §. )4 § betänkande 1997/98:JuU15Schengensamarbetet (prop. 1997/98:42)Anf. 31 ():Fru talman! Vi moderater ser det som ett stort ochviktigt steg i riktning mot ett öppet och gränsfrittEuropa att nu tycks vara beredd att god-känna anslutning till . Vihar i likhet med regeringen som målsättning att Sveri-ge fullt ut skall kunna delta i Schengensamar-betet.På vissa punkter har vi haft synpunkter med an-ledning av regeringens bedömningar av konventions-kraven. Dessa är primärt betingade av berörda myn-digheters behov av resursförstärkningar. Hit hör ocksåbehovet av bättre myndighetssamverkan för att kunnauppfylla krav på åtgärdermot bl.a. internationell brottslighet. Vi har också förtfram synpunkter på transportföretagens ansvar vidtransport av utlänningar utan erforderliga resedoku-ment. På dessa punkter kvarstår våra synpunkter ochjag återkommer till dessa, men först vill jag uttryckamin tillfredsställelse över att vi moderater på andrapunkter fått fullt stöd för våra förslag.Vi moderater har i en motion fört fram krav på ettintensifierat arbete i kampen mot narkotika, och tillvår glädje har justitieutskottet i sitt betänkande hel-hjärtat ställt upp på våra förslag till tillkännagivanden.I vår motion har vi också pekat på betydelsen av attett nära samarbete mellan ochpolisen kommer till stånd. Vi har anfört att det ärangeläget att ansvar för inresekon-trollen tydliggörs och utvecklas, bl.a. i riktning motett nära samarbete med polismyndigheterna. Med stortillfredsställelse har vi noterat att tidigareunder våren beslutat göra ett tillkännagivande i enlig-het med vår motion.För att återgå till de punkter där vi inte fått stöd iutskottet: Jag vill anföra att vi anser vad gäller sank-tioner mot transportföretag, som luft- eller sjövägenbefordrar utlänningar utan nödvändiga resedokument,att nuvarande svensk lagstiftning inte uppfyllerSchengensamarbetets krav enligt konventionens arti-kel 26. Den svenska lagstiftningen innebär bl.a. attt.ex. ett flygbolag kan tvingas att betala en utlänningsåterresa. Däremot medger svensk lagstiftning idagsläget inte någon form av sanktionsmöjlighet mottransportföretag som brister i kontrollen av utlänning-ars resedokument som förutsätts enligt Schengenkon-ventionen. En sådan sanktionsmöjlighet skulle utgöraett verkningsfullt instrument för att sätta press påtransportföretag att före avresan från tredje land tillett land inom Schengenområdet vidta erforderligakontrollåtgärder. Därför menar vi att regeringen böråterkomma till med en kompletterandebestämmelse om sanktionsmöjlighet mot transportfö-retag.En förutsättning för att skallvara ett verksamt medel för att uppnå fri rörlighet förpersoner är att medlemsländerna vidtar gemensammaåtgärder som motverkar exempelvis illegal invand-ring, narkotikasmuggling och annan form av organise-rad brottslig verksamhet. Schengenkonventionenförutsätter därför en utbyggd inresekontroll för attbl.a. förhindra att oönskade kriminella eller flyktingarokontrollerat kan ta sig över gränsen till Sverige.Under de senaste åren, inte minst under december1997, har tydliggjorts att den svenska polisens resur-ser inte räcker till för att upprätthålla en effektiv inre-sekontroll. Följden har blivit att polisen varken harkunnat prioritera denna kontrollverksamhet eller harkunnat vidta de åtgärder som krävs för att t.ex. ge-nomföra avvisningar av asylsökande som inte har fåttuppehållstillstånd. ochSchengensamarbetet ålägger oss att tillgodose kravetpå en effektiv gränskontroll. För att kunna uppfyllakonventionskraven har berörda myndigheter anmältett ökat resursbehov. Regeringens och utskottets ma-joritets bedömning är emellertid att ökade utgifter förmyndigheterna med anledning av Schengensamarbetetskall finansieras inom ramen för berörda utgiftsområ-de. Vi moderater ifrågasätter starkt om polismyndig-heterna med regeringens förslag kommer att kunnagöra så mycket mer än det minimala för att uppfyllasina förpliktelser. Vi gör en annan bedömning avpolisens framtida resursbehov och menar att regering-en bort beakta detta i budgetarbetet.Vi moderater har också vid ett flertal tillfällen fö-respråkat en integrering av tullkriminalens och poli-sens personal. I regeringens förslag ges intrycket attregeringen är beredd att ansluta sig till vår uppfatt-ning. Efter utskottsbehandlingen av regeringens pro-position finner vi emellertid att en majoritet fortfaran-de inte tycks vara beredd att ta de initiativ som be-hövs för att närmare pröva förslag som syftar till attuppnå långtgående operativ samverkan mellan tulloch polis, varför vi finner att vi måste vidhålla vårttidigare krav på en ny myndighetsstruktur för tull ochpolis.Fru talman! Vi moderater noterar, som jag tidigarehar sagt, med tillfredsställelse att några av våra yr-kanden fått starkt stöd. Vad gäller ökade resurser tillpolisen, samverkan mellan polis och tull samt trans-portörsansvaret har vi emellertid vid utskottsbehand-lingen inte fått majoritetens stöd för att få igenomvåra förslag. Vi står naturligtvis bakom samtliga dessaförslag, men för tids vinnande yrkar jag bifall endasttill reservation 10 rörande transportörsansvaret.Anf. 32 ():Fru talman! ställer sig bakom rege-ringens förslag och godkänner att ansluter sigtill . ansökte viom anslutning, då med två förbehåll. En förutsättningvar att den nordiska passfriheten kunde bevaras.Dessutom anfördes att förhandlingarna om den svens-ka anslutningen måste bekräfta att de kompensatoris-ka åtgärderna i samtliga Schengenstater tillgodosersvenska krav på säkerhet och skyddsåtgärder, inteminst viktigt vad gäller bekämpning av narkotika. Imaj 1996 beviljades vi observatörsskap i Schengen-samarbetet, och undertecknadesavtalet om anslutning. slöts ettsamarbetsavtal med och utgör ett led i strävandena inomEU att förverkliga målet om den fria rörligheten förpersoner, där personkontrollerna vid gränserna av-vecklas successivt. Vi har ju haft passfrihet i Nordenunder och uppskattat det. kan vi få detinom också. Självklart är detta positivt.Kampen skall stärkas mot internationell kriminali-tet och mot den illegala invandringen. Det krävernaturligtvis att kontrollen vid den gemensamma yttregränsen skärps. Det krävs också andra åtgärder, bl.a.ombyggnad av flygplatser och uppbyggnad avSchengens datainformationssystem SIS. Målsättning-en är att samtliga förberedelseåtgärder skall varaslutförda i sådan tid att skall kunna inträdafullt ut 2000 och att alla nordiskaländerna skall kunna inträda som operativamedlemmar.Schengens datainformationssystem, SIS, är ettvärdefullt medel för att genomföra många av de kom-pensatoriska åtgärder som Schengenkonventionenförutsätter. SIS kommer i praktiken att underlättarättshjälpssamarbetet staterna emellan.I registreras uppgifter om personer,fordon och föremål. När det gäller uppgifter om per-soner får registreringen emellertid bara avse vissaidentitetsuppgifter, uppgift om huruvida personen ärbeväpnad eller kan befaras tillgripa våld. Det är sam-tidigt värt att notera att inteålägger medlemsstaterna att registrera uppgifter, denanger bara vad som får registreras. Vi skall arbetaenligt svensk lag.En enskild persons rätt att få del av uppgifter omsig själv regleras i lagen i det land där uppgiften be-gärs utlämnad. Regeringens uppfattning är emellertidatt denna rätt inte kräver lagstiftning.I reservation nr 7 framhåller vi reservanter att dekompensatoriska åtgärderna - då tänker vi på - kan innebära risker när det gäller den per-sonliga integriteten. Det är därför av största vikt,framhåller vi, att konventionens regler till skydd förden personliga integriteten följs strikt. Reglerna fårinte utformas så att de medger någon otillbörlig per-sonkontroll.Vi anser i reservationen att rätten för den enskildeatt hos den nationella tillsynsmyndigheten begäragranskning om vad som registrerats bör regleras i lag.Vi begär att regeringen återkommer till medett sådant förslag. Med detta yrkar jag bifall till reser-vation nr 7.Anf. 33 ():Fru talman! är positivt till internatio-nellt samarbete. Det var därför vi stödde medlemskapi Europeiska unionen. Detta medlemskap är förenatmed många fördelar. Ett särskilt viktigt mål är denfria rörligheten för alla EU-medborgare.Denna fria rörlighet för medborgarna kräver enförändrad gränskontroll i två avseenden. Den inregränskontrollen skall förändras genom en successivavveckling. Den yttre gränskontrollen måste självfal-let förstärkas och det polisiära och rättsliga samarbe-tet förbättras. Så sker också genom Schengenavtalet.Detta är en naturlig åtgärd. Det är nödvändigt attbekämpa den internationella brottsligheten. Den friarörligheten skall inte kunna missbrukas av kriminellaelement. Det har alla hederliga medborgare rätt attkräva, och det gör de också.Fru talman! En rättslig reglering som Schengenav-talet berör inte bara rättslig effektivitet utan ävenpersonlig integritet. En total rättslig effektivitet - medpolis, åklagare och domstolar - kvaddar skyddet förpersonlig integritet. Å andra sidan saboterar ett abso-lut integritetsskydd den rättsliga effektiviteten. Vi harinte möjlighet att bekämpa brottsligheten på ett rim-ligt sätt. Mellan dessa två faktorer, rättslig effektivitetoch personlig integritet, krävs en finstämd balans. Omman tittar på ser man att det känne-tecknas av en tvivelaktig balans. Det finns en risk föratt effektiviteten inkräktar på integriteten.Folkpartiets tveksamhet på denna punkt framgårav vår motion och av reservation nr 7. Vi kräver där-för att genomförandelagstiftningen garanterar dels ettskydd mot otillbörliga kontroller, dels en lagfästgranskningsrätt.Fru talman! En särskild fråga gäller asylpolitikeninom EU, som kan anses kopplad till frågan omSchengenavtalet. Det är en uppenbart liberal angelä-genhet att idogt och med kraft kämpa för en humanasylpolitik. För att nå det målet krävs det en gemen-sam asylpolitik inom EU, byggd på principen om ettgemensamt ansvarstagande och fördelade insatser.Om man lyckas med detta uppnår man en värdig asyl-politik. Detta kräver ett aktivt, åtgärdsinriktat ageran-de av regeringen. Det poängterar vi starkt i reserva-tion nr 9.Schengenavtalet förhindrar inte en human asyl-politik, under förutsättning att viseringsinstrumentetoch transportörsansvaret utformas och tillämpas pårätt sätt. vill markera denna sin uppfatt-ning genom att stödja reservationerna nr 8 och 11.Fru talman! yrkar alltså bifall till re-servationerna nr 7 och 9 och stöder reservationerna nr8 och 11.Anf. 34 ():Fru talman! Detta är den svåraste och kanske denviktigaste debatt som jag har deltagit i här i riksdagensedan jag kom in i valet 1994.Debatten och beslutet om Schengen är ettviktigt vägval för vilken typ av samhälle som vi villha .