prot · GM0924 · 1998-11-27 00:00:00 — Bl.a.visade en behandling av ett tidigare förslag om sam-manläggning av ett begränsat antal tingsrätter i börjanav 90-talet att det i fanns ett klart motståndmot detta. Detta och andra exempel visar att rege-ringen tidigare överlämnat frågan om antal tingsrät-ter, om än inte formellt, till bestämmande.Min första fråga är: Anser justitieministern att detär lämpligt att regeringen fattar beslut om nedlägg-ning av tingsrätter när det helt klart finns en stor poli-tisk majoritet som är av annan uppfattning?I budgetpropositionen kan man rörande frågan omnedläggning av tingsrätter läsa: "Det kan konstaterasatt svårigheterna bl.a. beror på att kunskap saknas omvad som händer om domstolar läggs samman". Det ärviktigt att få klarlagt vilka justitieministern avser närhon talar om bristande kunskap.Min andra fråga är således: Är det ledamöterna idomstolskommittén, som inte var beredda att läggafram förslag om sammanläggning av tingsrätter, somhar bristande kunskap, är det ledamöter,som motsatt sig sammanläggning av tingsrätter, somhar bristande kunskap, är det allmänheten, som intevill förlora närheten till sin domstol, som har bristan-de kunskap eller är det de domare och annan dom-stolspersonal, som har protesterat mot planeradenedläggningar, som har bristande kunskap?Slutligen: Eftersom jag av justitieministerns svarpå interpellation förstår att justitiemi-nistern söker efter vägar att lägga ned tingsrätterundrar jag vad justitieministern menade när hon ivåras vid en debatt anordnad av rättspolitis-ka råd uttalade att hon inte tänkte göra någon ytterli-gare ansträngning för att få till stånd nedläggning avtingsrätter.Min tredje och sista fråga är: Var detta uttalandeendast avsett att skapa arbetsro för arbetet i det för-dolda?Anf. 11 Justitieminister ():Fru talman! Först till inlägg ochnågra frågor som jag kanske skall besvara. Jag trorinte att man i våra domstolar på ett direkt inkorrektsätt bemöter allmänheten. Jag är övertygad om att i deallra flesta fall bemöts allmänheten på ett mycketkorrekt sätt. Men vi vet , inte minst genomdebattartiklar som ibland finns i rikstidningar ochäven i lokalpress, att människor kan uppleva det somatt de inte blir bemötta på ett tillräckligt insiktsfulltsätt.Det är en fråga som diskuteras mycket inom dom-stolarna . Det pågår ett mycket konkret arbete föratt säkerställa att domstolarna har möjlighet att be-möta allmänheten utifrån invånarnas behov. Det gäl-ler bl.a. genom att man ser till att det finns utrymmeni domstolen som gör det möjligt för människor attt.ex. slippa möta en motpart, en åtalad i rättegången,och att man får en möjlighet att ha stöd och hjälp omman är målsägande i ett brottmål. En rad andra åtgär-der vidtas för att säkerställa att människor känner attde blir behandlade och bemötta på ett sätt som mot-svarar deras förväntningar och deras rättigheter.Sedan frågar hur fortsättningen avreformarbetet inom domstolarna ser ut efter . Svaret på det är att vi naturligtvismåste fortsätta att reformera vårt domstolsväsende.Jag tror inte att någon egentligen har någon annanuppfattning.Gun hade en mer konkret fråga om vaddet betyder när jag säger att jag inte avser att lägganed tingsrätterna. Den utredning som var tillsatt ochhade en rad olika uppgifter, bl.a. att se över dom-stolsorganisationen, kunde inte komma med någotgenerellt övergripande förslag i den frågan.Menar att det betyder att regeringenskall sluta att ägna sig åt frågan hur reformeringen avSveriges domstolsväsende skall se ut även vad gällerorganisatoriska frågor? Är det Moderata samlings-partiets och uppfattning att detta ickelängre är en uppgift för regeringen?Anf. 12 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern förkompletteringen när det gäller mitt spörsmål om ettkorrekt bemötande. Hon säger att det i de allra flestafall är fallet, men att problemet är att en del uppleveratt de inte har bemötts på ett insiktsfullt sätt och att deär i behov av stöd och hjälp, eller vad det nu kan vara.Det är också riktigt sagt av statsrådet. Men det haringen koppling till det som är något av min huvudfrå-ga. Är det ett problem särskilt för mindre tingsrätter,och är det bara frågor som man kan lösa vid domsto-lar i ett storstadsområde?Jag tror att det är viktigt att inte den signalen fårgå ut. Det kan också verifieras att korrekta bemötan-den inte har att göra med lokalisering. Om så vorefallet är det naturligtvis mycket allvarligt och kräversin särskilda erinran.Gun var inne på frågan om det politisk-demokratiska inflytandet. Det är väl ingen tvekan omatt det har funnits ett mycket tydligt besked att viskall slå vakt och värna om de mindre domstolarna ivåra landsortsområden.Om nu svaret på interpellationen var snabbt, somjag berömde statsrådet för, har hanteringen av huvud-frågorna verkligen inte gått med någon högre hastig-het. Jag skulle vilja påstå att utredningen och rege-ringens beredning inte har löst de frågor somär resta . Vi har närmast en utredning och enöversyn med förhinder.Domstolsväsendets egen roll, som här tas upp ochdiskuteras, är viktig. Det är klart att man har full rättatt bereda och aktualisera frågor inför sina uppdrags-givare regeringen och , men man skall integå vid sidan av de politiska vägarna. I en del fall ärdet fait accompli när man har verkställt saker som gördet omöjligt att göra en politisk och juridisk bedöm-ning om lämpligheten att ha en viss domstol.Det skulle vara bra om justitieministern ytterligareslog fast att detta är otvetydigt. Det skall vara riksdagoch regering som beslutar, och man skall inte i admi-nistrativ ordning bakvägen kunna göra något annat.När det gäller medborgarperspektivet är det ingentvekan om att samhällsservice och tillgänglighet finnsmed som en väldigt viktig bit. Det gäller väldigtmånga, och inte bara dem som tjänstgör. Det gäller detilltalade och vittnen. Det gäller allmänhetens möjlig-het att följa domstolarnas arbete, och det gäller ocksånämndemännens roll.Det är inte betydelselöst. Jag har t.o.m. läst in litei statsrådets svar att det har betydelse att nämnde-männen har anknytning till den bygd där det aktuellabrottet har skett och att de finns i den miljö som män-niskorna bor och verkar i. Det är utgångspunkten föratt nämndemän skall vara med och medverka. Destora sammanslagningarna ger ett betydligt mer ano-nymt förhållningssätt genom att de inte lever i dennärheten. Det är också en viktig fråga att beakta.Anf. 13 ():Fru talman! Justitieministern fick tre frågor ochsvarade på en genom att vända på hela frågeställning-en. Det kan jag i och för sig acceptera.När det gäller uttalandet är det nota-belt att justitieministern då klart och tydligt sade: Nufår det vara nog med att lägga kraft på nedläggning avtingsrätter. Det var i början av ett valår. Direkt eftervalet får vi sedan besked om att förberedelsearbetetför nedläggning av tingsrätter är i full gång. Självklarthar regeringen ett ansvar för att se över allverksamhet. Men det skall göras på ett öppet ochhederligt sätt.Den första frågan jag ställde om rimligheten attfatta beslut på regeringsnivå när det finns en klarmajoritet mot regerings inställning har också ElverJonsson tagit upp i sitt inlägg. Men jag hade en ytter-ligare fråga som utgick från formuleringen i den delav budgetpropositionen som justitieministern ansva-rar för, nämligen budgeten för rättsväsendet. Där talarjustitieministern om att det är brist på kunskap som ärorsaken till motståndet mot sammanläggning av dom-stolar.Jag fick inte svar på min fråga. Vilka är det somhar bristande kunskap? Det kan rimligen inte varaallmänheten, eftersom det i alla sammanhang numerafrån regeringens sida talas om att man skall ha ettmedborgarperspektiv. Det är det nya modeordet förregeringens del. Det nämns också i justitieministernsinterpellationssvar. Är det inte allmänheten måste detvar någon av de andra som har protesterat: ledamöter, ledamötereller domare och annan domstolspersonal.Nu har jag inte fler möjligheter att komma in i de-batten, men jag hoppas att jag ändå kan få svar.Anf. 14 Justitieminister ():Fru talman! När jag redogjorde mycket allmäntoch ytligt om det stora reformarbete som finns inomrättsväsendet och inte minst inom domstolarna valdejag just att visa på vad reformarbetet innebär och attdet i mycket begränsad utsträckning handlar om dom-stolsorganisationen som sådan och i än mindre ut-sträckning om stora eller små domstolar.Jag tycker därför inte, , att det ärmeningsfullt att föra en diskussion om huruvida manär mer korrekt i mindre domstolar än i större dom-stolar. Det är just den debatten som har gjort det såsvårt att komma fram med en konstruktiv och insikts-full diskussion kring reformarbetet.Jag vill också gärna nämna det sä-ger om nämndemännens roll i vår domstolsorganisa-tion. Den har en lång historia och är väl förankrad iden allmänna uppfattningen att vi vill ha domstolardär lekmän och medborgare medverkar som nämn-demän.I rekryteringen av nämndemän är det därför vik-tigt att säkerställa att de rekryteras så att de represen-terar olika kategorier av medborgare och olika geo-grafiska delar av vårt samhälle. Det är viktigt attbevaka att detta blir uppfyllt vilka förändringar avadministrativt och organisatoriskt slag som än sker iövrigt.Gun undrar vad det innebär när jag sägeratt det är nog diskuterat om nedläggning av tingsrät-ter. Jag vill verkligen upprepa det. Jag tycker att dendebatt som vi fick var så olycklig. Det verkade somom hela reformarbetet handlade om nedläggning avtingsrätter. Det gjorde att man tappade fokuseringenpå det som är det väsentliga, nämligen att säkerställaatt vi har domstolar som även klarar dehögt ställda krav som vi har på domstolarna i vårtsamhälle. Det är en diskussion och ett arbete som gårlångt utöver de organisatoriska frågeställningarna.Det var det jag menade, och menar, med detolyckliga med fokuseringen på nedläggning av tings-rätter.När man beslutar om en reform är det viktigt attbeslutet grundar sig på kunskap. Det gäller vilkenreform det än handlar om. Det kan vara administrati-va frågor, organisatoriska frågor eller det formellaregelverket som styr rättsskipningen i domstolarna.Det fanns inte tillräcklig kunskap för att fatta gene-rella, övergripande beslut med långtgående konsek-venser.Däremot skall det inte hindra oss från att skaffaoss kunskaper så att vi har ett gott underlag när vifattar varje enskilt beslut, det må handla om lagänd-ringar av olika slag, ändringar i regelverket på någotvis eller administrativa och organisatoriska föränd-ringar. I varje sådant enskilt beslut måste vi ha en godkunskap.Jag kan försäkra om att det intekommer att fattas några beslut som på något vis stri-der mot den beslutsordning som gäller. Beslut somskall fattas av skall givetvis fattas av riks-dagen. Beslut som skall fattas av regeringen kommeratt fattas av regeringen. Beslut som kan fattas påadministrativ väg av eller av de en-skilda domstolarna kommer att fattas av behörigbeslutsfattare.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tackar för den försäkran somstatsrådet ger här att rätt instans skall fatta de beslutman har att hantera. Men jag skickade ju med denvarningen att det gäller att vi ser till att det blir enhanteringsordning så att man inte på administrativväg föregriper beslut. Det skulle göra att handlings-friheten där i praktiken har upphört. Därför finns detockså en real dimension i detta och inte bara en for-mell.Sedan säger justitieministern att det är olyckligtatt det fokuseras så mycket på nedläggningen. Detkan man möjligen instämma i. Men om man tittar ibackspegeln kan man se att regeringen inte har varitutan skuld till att den debatten har blossat upp.Rent allmänt har reformen stött på svårigheter.Det visar hela utredningen genom att den, om intehavererade så ändå inte har kunnat komma loss på ettsätt som gör att vi har kunnat fatta reformerandebeslut.Sedan säger statsrådet att det inte handlar såmycket om stora eller små tingsrätter men att detändå kan vara så att det brister och saknas kunskap.Då tycker jag, fru talman, att vi kanske skall läggamer energi på att utveckla den kunskapen och densaknade behörigheten i stället för att fatta raska ochibland oöverlagda beslut om sammanläggningar.Till sist vill jag ändå tolka detta positivt. Jag villockså väga in att statsrådet här gör ansträngningar föratt tillmötesgå de medborgarönskemål och de politis-ka ställningstaganden som är gjorda här i idebatter och på andra sätt. Det får inte bli så att viäven här får en situation med ett helt landskap utandomstol. Det skulle vara olyckligt för rättssäkerhetenoch framför allt för den medborgarservice man harrätt att kräva.Anf. 16 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan försäkra att detreformarbete som pågår syftar just till att även iframtiden säkerställa att vi kan upprätthålla och ut-veckla kompetensen och förmågan i vårt domstolsvä-sende för att uppfylla våra medborgares mycket högtställda krav på domstolarna. Det är också ett djuptkänt behov hos dem som arbetar i domstolarna. Det ärde som har att uppfylla medborgarnas krav. Av osssom beslutsfattare kräver de att vi skapar förutsätt-ningar för dem som arbetar i våra domstolar att upp-fylla de här förväntningarna.Inga raska oöverlagda beslut kommer att fattas.Det är just det jag understryker. Vid varje steg vi tarbehöver vi ha ett ordentligt underlag. Jag vill ocksålägga till - och det är min ambition - att det är viktigtatt vi har säkerställt att de som är närmast berörda avdetta har medverkat i den process som leder fram tillatt besluten fattas.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:13 omsvensk varvsnäringAnf. 17 Statsrådet ():Fru talman! har frågat närings-ministern om vilka åtgärder regeringen kommer attvidta för att stödja svensk varvsnäring. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svarapå interpellationen.Det är riktigt som säger att Sve-rige har avvecklat de direkta subventionerna tillvarvsnäringen, medan stöd till byggandet av fartygfortfarande existerar i många konkurrentländer. Sve-rige har arbetat aktivt för att denna typav branschinriktade stöd skall avvecklas, särskiltinom ramen för den s.k. OECD-överenskommelsenom varvsstöd och i arbetet med en ny EG-förordningpå området.Inom ramen för har det träffats ett avtalmellan EU, , , , , Sydkoreaoch om stöd till byggande och reparation avfartyg. Avtalet innebär i princip att allt direkt ochindirekt statligt stöd till varvsindustrin skall upphöra.Avtalets ikraftträdande har emellertid blivit försenatpå grund av att som enda part ännu inte harratificerat det. har det dock kommitmer positiva signaler från den amerikanska kongres-sen som tyder på att avtalet skall kunna ratificeras avUSA under första delen av . Ett alternativ somockså har diskuterats mellan parterna är att låta över-enskommelsen träda i kraft utan som part, mendet anser jag vara ett sämre alternativ.I år trädde en EG-förordning om nya regler förstöd till varvsindustrin i kraft. har varitmycket aktivt i dess tillblivelse. Den nya förordning-en innebär en mycket stark uppstramning av möjlig-heterna för medlemsländerna att ge ett särskilt stödtill varvsindustrin. Exempelvis kommer det niopro-centiga driftsstödet att avvecklas inom en mycketnära framtid. När det gäller andra former av stöd,t.ex. till forskning, utveckling, regional utvecklingoch miljöskydd, måste stödgivaren följa de allmännaregler som gäller inom gemenskapen för dessa stöd.Det kan alltså konstateras att eventuella stöd tillvarvsnäringen framöver måste följa samma reglersom gäller för övrig industri inom EU.Mot bakgrund av de framgångar som har nåtts isträvan att avskaffa de särskilda stöden till byggandeoch reparation av fartyg är det inte aktuellt att frånsvensk sida, som en temporär åtgärd, försöka återin-föra ett varvsstöd. Att återinföra ett svenskt varvsstödav gammal modell är inte möjligt. Om så vore falletskulle det vara en långsiktigt dålig användning avstatens medel. bör i stället sträva efter attkonkurrera med en fartygsverksamhet med ett högtförädlingsvärde och inte konkurrera med låga priserskapade på konstlad väg genom statligt stöd.Vad jag sagt gäller alltså frågan om ett sär-skilt varvsstöd. nämner också i sininterpellation att den dåvarande arbetsmarknadsmi-nistern besökte och atthon då lovade stödja varvsverksamheten inom ar-betsmarknadspolitikens ram. Jag kan bekräfta att närMargareta besökte Öresundsvarvetlovade hon att se välvilligt på förslag till åtgärder frånvarvet och kommunen. Det löftet gäller också för mindel.Anf. 18 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret. I min interpellation om varvsindustrin belyserjag de problem som uppstår när inte alla länder följerdet avtal som gjorts upp länderna emellan. Detta fårnaturligtvis konsekvenser för svensk varvsnäring somhar mycket svårt att konkurrera då verksamheternainte drivs på samma villkor inom Europeiska gemen-skapen.I är de stora ny-byggnadsvarven avvecklade. Det finns dock ett antalmindre reparationsvarv med till en viss del nybygg-nad av framför allt fartygsskrov till andra länder.I har vi starka traditioner inom varvsnä-ringen med en mycket hög kompetens som det ärviktigt att utveckla och slå vakt om. Svensk sjöfart,liksom andra fartyg som vistas i våra vatten, behöverreparation och service på nära avstånd eftersom stille-ståndskostnaderna är mycket höga.Det borde också vara viktigt för landet att ha enviss beredskap för att kunna bygga civila fartyg iframtiden. Därför finner jag det anmärkningsvärt attSverige som enda land i världen har avvecklat varvs-stödet. Detta är något som självklart inte accepterasav branschen.Efter det svenska varvsstödets avskaffande 1993har frågan om stöd åter aktualiserats ochbehandlats av näringsutskott. Bland argu-menten mot stöd i samband med utskottsbehandling-en märktes bl.a. att det var fördelaktigt för statskassanatt svenska redare utnyttjade utländska subventioner.Mot detta resonemang kan anföras att avhän-der sig tillväxtmöjligheter om huvuddelen av enbyggnation förläggs till utlandet.Ett exempel: Om ett fartyg skall byggas i Sverigemed material levererat från utgör byggandetca av den totala kontraktsumman för färdigtfartyg. Resterande delar av kontraktet effektueras avett norskt varv, med bl.a. uteblivna arbetstillfällen iSverige som följd. Till detta skall läggas att envarsarbetare i genomsnitt genererar 3-4 arbetstillfäl-len i underleverantörs- och komponentleden.Fru talman! Statsrådet pekar i sitt svar påatt den nya EG-förordningen om regler om stöd tillvarvsindustrin trätt i kraft . Den nya förord-ningen innebär en uppstramning av möjligheterna förmedlemsländerna att ge stöd till varvsindustrin. Dettaär bra men min fråga är: Hur kommer det att kontrol-leras att detta verkligen följs och efterlevs av ländernai EU?Anf. 19 ():Fru talman! Jag får tacka för atthan har ställt den här interpellationen och för att vidärmed får föra denna diskussion.Jag vill kommentera statsrådet svar. Honsäger:"Mot bakgrund av de framgångar som har nåtts isträvan att avskaffa de särskilda stöden till byggande- - - av fartyg är det inte aktuellt att - - - återinföraett varvsstöd." "Mot bakgrund av de framgångar",säger . Vilka framgångar?I svaret sägs också: "Exempelvis kommer det nio-procentiga driftsstödet att avvecklas inom en - - -nära framtid." "", säger statsrå-det. Jag erinrar mig, fru talman, den gamla historienom Tödde och Mödde som skulle få en kostym. Närblir den färdig? Men det bidde ingen kos-tym; det bidde ingenting.Våren 1994 sade ni socialdemokrater - MonaSahlin var då frånvarande men jag tror att hon skulleha följt partilinjen om hon hade varit närvarande -och vi vänsterpartister att vi skall ha ett varvsstöd.Borgarna gick emot, för det skulle ju snart avskaffas.Sedan fick borgarna makten och vi fick ModeraternasPer som näringsminister. Han sade: Nej,det försvinner snart. Det försvinner nämligen den 1januari 1996. 1996 gick - nej, det försvinner den 31december 1997 - nej, det gjorde det inte. Men den 31december 1998 skall det försvinna - nej, det gjordedet inte.Det nya beslutet är att det förlängs till den 31 de-cember 2000. Ministern, när blir det här färdigt? Vad bidde det? Det bidde ingenting.I kommer man snart att ta bort det. Ja, USAställer nu om från marin produktion, alltså från för-svaret. En mängd människor blir arbetslösa. Vadhänder då i ? Jo, man kommernaturligtvis att kräva en civil fartygsproduktion. Allavet ju att det är så det går till i USA.Det går inte att driva den här politiken, dvs. attsticka huvudet i sanden och säga att varvsstödet i deandra länderna snart försvinner. Men om det gör det skall vi ta bort det svenskastödet. Det är helt okej. Men vi kan inte i längdentvinga på svenska metallarbetare att norrmän ochdanskar får nio meters försprång i ett hundrameters-lopp. Det är orimligt att ha den politiken gentemotsvenska metallare - män och kvinnor. Det gällernämligen inte längre bara män, utan det handlar ocksåom många kvinnor. Jag kommer från en metallstad.Många av kvinnorna är metallare och jobbar på varv . Det är, som sagt, orimligt att driva den här poli-tiken.Fru talman! Här måste regeringen besinna sig. har vi problem i svensk industri. Vi kan därförinte stå och titta på, som man låter bli attinvestera och vi tappar industrijobb. Det är en orimligpolitik. För 100 miljoner kan vi rädda kanske 1 000industrijobb i det här landet.Vad ger det att få bort en från arbetslöshet till ettprivat industrijobb? Jo, det blir en samhällsekono-misk vinst på . Teoretiskt skulle det ge enutväxling från 100 miljoner i satsning till en vinst på200 miljoner. Det är förvisso ett högst teoretiskt ex-empel men vi har inte råd att tappa fler industrijobb.I föreslår nu kollega en lag om varvsstöd som skall gälla till år2004. Det är i . frågade en direktörfrån en norsk industri som jag satt och talade med:Varför låter ni bli att bygga båtar? Ni är ju inte myck-et sämre än vi. Detta sade han och smålog. Nej, vi ärinte mycket sämre. Vi är t.o.m. lika bra men vi fåralltid starta efter norrmännen i hundrame-tersloppet. Då får vi problem. Vi måste ändra pådetta.Statsrådet , när det gäller fartygsstödet kun-de vi ju. Det var helt omöjligt för några veckor sedanmen så startade en kampanj, en diskussion, i riksda-gen. kollega kunde påen presskonferens meddela: Ja, vi skall nu ges likvär-diga konkurrensvillkor för sjöfarten, som är utsatt förinternationell konkurrens. Men varför skall varveninte få rättvisa villkor?Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att kommenteraAnders inlägg. Jag tror att det är oerhörtviktigt, som också framgick av hans inlägg, att vi äröverens om att varvsnäringen måste kunna konkurre-ra med hjälp av sin egen styrka, ej med konstlademedel. Jag återkommer senare med en kommentar tillLars inlägg.En viktig sak som jag inte nämnde i svaret mensom jag nu vill nämna är att mot bakgrund av dediskussioner om utvidgningen av EU som pågåroch det enorma arbete som de nya medlemsstaternastår inför när det handlar om att strukturera om storadelar av sin industri, som under en så har levtpå dessa subventioner, behöver de stöd i det arbetet.Det spelade en stor roll i diskussionerna förra veckannär jag var på . Det här är också en delav bakgrunden till den diskussion som vi har.Det är kommissionen, vilket jag tror att AndersKarlsson är medveten om, som skall övervaka att dehär reglerna följs.Med det som jag antydde i slutet av mitt svar harjag mycket klart sagt att vi måste se på andra former.Det handlar då om arbetsmarknadspolitiken, om hurman kan gå in och hjälpa till i en region.Sedan gäller det inlägg. Jag skallkanske inte kommentera vilka som ser ut som Töddeoch Mödde eller som i det här sammanhanget uppträ-der som de, eller vem det är som egentligen - som jagtycker - sticker huvudet i sanden i den här diskussio-nen. Om det är jag eller får väl desom lyssnar ha sin uppfattning om.Bakgrunden är det jag nämnt, t.ex. det som de nyaansökarländerna står inför.