prot · GL0983 · 1998-03-19 00:00:00 — att det fiske som bedrivsskall rymmas inom ramarna för vad naturen tål. Dettafiske skall sedan delas mellan olika intressegrupper:yrkesfiskare, med berättigat anspråk på att kunnafortleva och utöva sitt yrke, fritidsfiskare - vi vet attdet är ett enormt stort intresse för fritidsfiske - ochdeltidsfiskare.För att allt detta skall gå ihop krävs det rättmycket av regler och restriktioner. En tydlig inrikt-ning i politiken har varit att förskjutafiskemöjligheter till fritidsfisket därför att det gagnarfritidssysselsättning och turism och för att förskjutafisket längre norrut i landet. Detta kommer tydligt tilluttryck i de beslut som har fattat om hurfördelningen av fisket skall vara.Anf. 68 ():Herr talman! Det vore intressant att höra om jord-bruksministern också något kunde utveckla vilkakonkreta åtgärder det innebär för att faktiskt stimulerasportfisket.Sedan skulle jag gärna också se att jordbruksmi-nistern hade någon kommentar till drivgarnsfisket,därför att det är tydligen rätt omdiskuterat huruvidadet är till förfång för sportfisket. Det är ju rätt storafångster man tar upp, och metoderna är också omdis-kuterade.Anf. 69 Jordbruksminister ():Herr talman! Med tanke på den tidsmässiga re-striktionen här tror jag att det blir rätt svårt att på enminut redogöra för dels drivgarnsfisket, dels detaljer-na i regleringarna av fisket. Låt mig övergripandesäga att vi i den regionalpolitiska propositionen somnyligen har lämnats till berör dessa aspek-ter, t.ex. ökade insatser för fiskevård.Men låt mig när det gäller det detaljerade regel-verket ändå hänvisa till , för det här är enomfattande reglering som rör dagar, redskap ochområden och som jag inte rimligen kan gå in på här.När det gäller drivgarnsfisket vill jag säga att an-ledningen till att man ute på de stora haven har velatfå bort drivgarnsfiske är att det riskerar att föra medsig bifångster. Det drivgarnsfiske som vi har efter laxi är inte av den karaktären. Det finns ingabevisade sådana bifångster. Men vi har sagt - och detär vår övertygelse - att om det skulle visa sig att dettafiske har sådana effekter, så skall det givetvis intefortgå.TV mellan de nordiska ländernaAnf. 70 ():Värderade talman! har alla i regeringspanelenutom kulturministern fått frågor. Jag har en fråga tillkulturministern.Vi får brev av alla möjliga olika slag. I förrgårfick jag ett brev från en aktiv medlem i föreningenNorden. Han skriver att han tycker att det är en skan-dal att inte vi i kan se de nordiska ländernastelevisionsprogram. Och man kan väl hoppas att handå också räknar med att det skulle vara en poäng förde övriga nordiska länderna att se de svenska TV-programmen. Vad skall jag svara?Anf. 71 Kulturminister ():Herr talman! Det är en gammal skandal dessutom.Den här frågan har vi ju diskuterat i det nordiskasamarbetet . Men situationenhar faktiskt förbättrats. Om man håller sig till densatellitdistribuerade televisionen är det faktiskt så via satellit kan se norsk och dansk TV i Sverige.Och svensk TV, alltså , sänder viasatellit över hela . Denna möjlighet är av gans-ka sent datum.Telias digitala kabelnät erbjuder också norsk ochdansk TV. Jag vet dessutom att det finns ett ganskautvecklat samarbete som just nu håller på att konkreti-seras när det gäller framtiden för public service-företagen i . Det gäller att åstadkomma någonform av nordisk kanal.Det finns alltså stora nya möjligheter som digitali-seringen av TV-distributionen erbjuder på det härområdet. Skandalen är alltså redan avvärjd, och detkommer att bli succé som vi får fortsätta ett tag till.Anf. 72 ():Värderade talman! Då skall jag ta och klippa utdet här avsnittet från protokollet för och skickadet till honom. tror jag att han röstar på Folkpar-tiet, men jag hälsar ändå till honom från kulturminis-tern.Ursprungsmärkning av köttAnf. 73 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern, som talade om fiskar som trivdes i vattnet. Mendet här är en svår nöt att knäcka. Det handlar nämli-gen om det svenska nötköttet och dess märkning.Det är ju på det viset att vi konsumenter fäster storvikt vid att nötköttet är märkt. Det gäller i all synner-het det svenska nötköttet. Men riskerar ju Sverigeatt EU förbjuder vår ursprungsmärkning av nötköttet.Hur kommer det att gå?Anf. 74 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag upphör aldrig att förvånas överden förmåga vi har i vårt land att vända våra fram-gångar i det europeiska samarbetet till någon sortsmotgångar. Det är som att vi tar varje chans att be-skylla den europeiska unionen för något negativt.I själva verket är det ju så att vi har haft stor fram-gång genom att den europeiska unionen nu har beslu-tat om att införa ett system för ursprungsmärkning. Vihade tidigare en frivillig branschöverenskommelse. Ioch med att det nu blir bestämt att detta system skallinföras och i viss mån också kontrolleras av myndig-heter, så ställs det litet större krav. Det räcker inte atten aktör bara säger att han har ursprungsmärkt. Detkrävs också att han kan visa hur det går till.Det är det som har ställt till med litet problem förbranschen i . Men jag är övertygad om att de,eftersom de redan har ett frivilligt system, också skallkunna leva upp till det ur konsumentperspektiv settstörre, bättre och säkrare åtagande som de nya regler-na medför.Anf. 75 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Är jag rätt underrättad så har förse-ningen och risken för det här förbudet sitt ursprung iatt regeringen inte har blivit färdig med att skapa ettkontrollorgan. Vi riskerar att redan från den 1 aprilmista möjligheten till ursprungsmärkning.Anf. 76 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror väl att det är en oppositions-politikers uppgift att i stort sett skylla allt som inte ärbra i landet på den sittande regeringen. Låt mig sägaatt jag beklagar att systemet ännu inte är helt färdigt.Men jag måste säga att jag frånsäger mig och restenav regeringen skulden för detta.Beslutet i ministerrådet fattades se-dan. Det har under det år som sedan har gått före-kommit ett otal kontakter mellan departementet,och de indragna aktörerna. Jag trorfortfarande - jag är övertygad om - att vi kommer attha ett system som fungerar . Men jag villsäga att det nog finns flera inblandade aktörer som bären del av skulden för att det har dragit ut på tiden.Vi skall ändå inte ge upp hoppet. Det här är ett brabeslut. Det är ett bra system. Det kommer att fungera,och det är till gagn för konsumenterna i Sverige.Kärnvapen i IndienAnf. 77 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . har haft en mycketintressant hearing med anledning av 50-årsjubileet avde mänskliga rättigheterna. Där tog jag upp en frågasom jag också vill ta upp med regeringen. Jag harnoterat att hinduregeringen i nu i sin rege-ringsplan säger sig vilja satsa på kärnvapen.Det här tycker jag är så allvarligt att även rege-ringen på något sätt bör kunna ge en signal om att detär en utveckling som man från svensk sida är oroadav. Det är viktigt inte bara med tanke på den internaindiska komplikationen utan också med tanke på despridningseffekter och påverkanseffekter som det hari området i övrigt.Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! Jag föredrar att säga till partikamra-ten att hon får ta tillfället att diskuteradenna oerhört viktiga fråga när utrikesministern är påplats. Jag är helt säker på att hon då kommer att få ettlitet mer uttömmande svar än hon skulle få om jagskulle ge mig in på ämnet i dag.Anf. 79 ():Herr talman! Jag dristade mig till att ställa den härfrågan med tanke på det långa engagemang vi frånsvensk sida har haft när det gäller kärnvapennedrust-ning och att begränsa kärnvapenspridningen. Fråganär i grunden inte på något sätt ny. Hade det varit ennyligen uppkommen fråga så hade jag väntat tills jaghade fått möjlighet att ställa den till fackministern.Men något principuttalande eller något allmänt utta-lande kunde kanske ministern göra här?Anf. 80 Statsrådet ():Herr talman! Jag är naturligtvis oerhört glad attCarina i och med detta skulle ge mig möjlighetatt ta långa stycken av socialdemokratiska principdek-larationer på detta område. Jag har också sysslat enhel del med den här frågan i mitt liv. Men jag uppfat-tade frågan så att det var ett konkret exempel - alltsåsituationen i politik kontra den svenska in-ställningen - som var utgångspunkt för frågan.Gäller det bara att säga att den svenska regeringenär emot allt vad kärnvapen och kärnvapenspridningheter, så är det klart att jag kan upprepa det svaret.Det kan jag naturligtvis göra väldigt bestämt ochskärpt.Kärnkraftverk på KolahalvönAnf. 81 ():Herr talman! Jag har en fråga som jag tror skallställas till , men det är också möjligt attdet är eller som skallha frågan. Den berör flera olika saker.Det gäller en rapport som kom i medierna i morseom risken för nedfall från kärnkraftverken på Kola-halvön. En forskare har studerat vindriktningarna ochsett att i det värsta scenariot skulle det inte ta mer innan resultatet av en olycka skulle landaöver de mellersta delarna av . Det aktualiserarfrågan om vad kan göra för att komma tillrätta med det här. Det kan gälla någon form av bi-stånd eller att på något annat sätt se till att minimerariskerna.Problemet är ju att de som arbetar i kärnkraftver-ken på i många fall inte ens får ut sinalöner. Det finns stora brister i säkerhet och annat. Dethär är ju ett uppenbart hot mot Sverige.Anf. 82 Miljöminister ():Herr talman! Jag har inte hört om just den här ak-tuella rapporten. Däremot vet jag att vi har stora be-kymmer med många av kärnkraftverken i Östeuropa.Sverige bidrar därför aktivt med ekonomiskt bistånd.Vi försöker också få andra aktörer att bidra ekono-miskt för att förbättra kärnkraftssäkerheten så mycketsom det någonsin går utan att vi för den skull förläng-er kärnkraftsreaktorernas livslängd i Östeuropa.Vi är också på många sätt inblandade i att försökahjälpa till att hitta ett energisystem i som ärbättre än delar av det som vi kan se . Vi är alltsåmycket engagerade i den här frågan, det kan jag för-säkra.Anf. 83 ():Herr talman! Vad det handlar om är en alldelesnyligen framlagd forskarrapport där ryska och kana-densiska forskare har studerat vindriktningen. Där hardet visat sig att det som man trodde blåste norrut såatt säga gör en sväng och kommer ned över mellerstaNorge och . Det här är alldeles nyauppgifter såvitt jag vet. De gör ju att frågan om kärn-kraftverken på hamnar i en ny situation.Därför tycker jag att regeringen skyndsamt borde taupp en diskussion om hur man väldigt snabbt kangöra något i just det här området.Anf. 84 Miljöminister ():Herr talman! Vi följer utvecklingen vad gällerKolahalvön - liksom många andra kärnkraftverk iÖsteuropa - eftersom olyckor eller utsläpp där ocksåskulle drabba väldigt hårt. Därför försöker vi,som jag sagt, att hjälpa till vad gäller alla de här kärn-kraftverken för att öka kärnkraftssäkerheten utan attförlänga reaktorernas livslängd. En hel del av de härreaktorerna borde ju hellre läggas ned.Övergrepp av väktareAnf. 85 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet med anledning av de senaste dagarnasrapporter om hur unga människor, ofta kvinnor medinvandrarbakgrund, har blivit utsatta för övergrepp avordningsvakter och väktare. Jag undrar om det intefinns anledning att fundera över kompetenskraven ochutbildningskraven samt att kanske i övrigt titta närma-re på den här branschen; detta för att minska riskenför maktmissbruk och övergrepp i och på andra områden.Anf. 86 Statsrådet ():Herr talman! Det är en utomordentligt allvarligfråga som här tas upp. Jag vet att justitieministernägnar frågan uppmärksamhet. Dessutom förutsätterjag att rättsvårdande myndighetspersoner bevakarfrågan och ser till att den här sortens verksamhet intefår fortsatt spridning.Det är klart att detta i första hand är en fråga omrespekten för rättssystemet. Men för många männi-skor är det naturligtvis också en fråga om tilltron tillpolisen och rättsvårdande myndigheter. Jag vet, somsagt, att justitieministern ägnar frågan stor uppmärk-samhet.Anf. 87 ():Herr talman! Utövandet av det statliga våldsmo-nopolet är i bokstavlig mening statsmaktens verkligakärna. Delvis har detta av praktiska skäl lagts ut påprivata entreprenörer. Det är oerhört viktigt att stats-makten noga följer frågan och ställer krav på vilkasom får utöva detta och på deras kompetens. Jag hoppas attstatsrådet framför att det är ett starkt önskemål jobbar vidare med frågan och att det sker skynd-samt.Anf. 88 Statsrådet ():Herr talman! Jag har ingen annan uppfattning änden som här har framfört. Självklartskall jag framföra till justitieministern vad som harframkommit i frågan.Miljöhänsyn vid mineralprospekteringAnf. 89 ():Herr talman! skall vi ta oss ned till Smålandoch . Det har varit en diskussion om mineral-lagen. Jag vänder mig till går ju parallellt med den nya miljö-balken, om jag förstått det hela rätt. Man kan fråga sighur de olika hänsynen, den ekologiska hänsynen kon-tra den kommersiella, skall viktas och hur försiktig-hetsprincipen och hänsynsreglerna för hushållningskall tillvaratas. Nuvarande 2 och 3 kap. naturre-surslagen gäller detta. Men hur kommer det att vara iframtiden?Anf. 90 Miljöminister ():Herr talman! hänsynsregler är ettslags grund även för andra lagar. hän-synsregler ligger alltså till grund även när man i fort-sättningen skall praktisera minerallagen. Jag vill ock-så poängtera att miljöorganisationerna kommer att hatalerätt. Det kommer således snarare att bli stärktahänsynsregler, inte försämrade sådana.Anf. 91 ():Herr talman! Tack för det. Jag vet att folket inämnda bygd vill satsa på kulturturism. När jag tittarnärmare i 7 kap. ser jag att man i framti-den skall ha föreskrifter som handlar om natur- ochkulturreservat. De som bor i och i områdetned mot är ganska förtvivlade i dagsläget.Jag vet inte hur man i nuvarande läge kan hjälpa dem.Frågan är om det finns en chans att detta kommer medi den undersökningsprocess som pågår - före nästasteg osv.Anf. 92 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan inte uttala mig om ett enskiltärende och ett konkret fall, utan jag kan bara säga attallmänt gäller hänsynsregler. Enligtmiljöbalken har miljöorganisationerna också överkla-ganderätt. Även minerallagen måste utgå från hän-synsreglerna.Jag kan alltså inte uttala mig i det här enskilda ochspecifika fallet.Lantbrukarnas produktionskostnaderAnf. 93 ():Herr talman! Jag vill rikta en fråga till jord-bruksministern. Bönderna i undrar om deföre valet kommer att få besked om vilka åtgärdersom regeringen vill vidta med anledning av GunnarBjörks utredning om konkurrensförhållandena gente-mot kollegerna inom EU.Anf. 94 Jordbruksminister ():Herr talman! Utredningens förslag är nu ute påremiss. Efter remissen kommer regeringen, förstås, attbehandla både utredningen och de synpunkter somkommit fram i remissomgången. Därför kan jag intehär säga exakt när förslag kommer att läggasfram. Min bedömning är att några konkreta förslaginte kommer att läggas fram före valet.Anf. 95 ():Herr talman! De samlade produktionsskatterna förbönderna i uppgår till ungefär 1,5 miljarderkronor netto. Det är ungefär dubbelt så mycket som iDanmark och 15 gånger mer än i Finland.Motiverar inte denna stora skillnad att bönderna iSkaraborg, och naturligtvis också i övriga landet,verkligen får ett svar före valet?Anf. 96 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag har noterat att ett antal företräda-re för LRF far land och rike runt med ryggsäckar somde har packat ett antal stenar i. De hävdar att dettasymboliserar den tunga börda som ålagts dem genompolitiska beslut.Syftet med utredning är naturligt-vis att göra en översyn för att se om, och i så fall hur,konkurrensvillkoren för jordbruket behöver förändras.Jordbrukets möjligheter att utvecklas och jordbrukar-nas möjligheter att framgångsrikt konkurrera medkolleger i andra länder beror inte enbart av politiskabeslut utan också av jordbrukarnas skicklighet somföretagare och deras förmåga att marknadsföra sinaprodukter och vara lyhörda gentemot konsumenterna.Jag tror dock att alla aktörer tillsammans kan åstad-komma en bra framtid för jordbruk.UngdomsgarantinAnf. 97 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialministern.Det handlar om ungdomsgarantin, som harbeslutat om. Den innebär bl.a. att en ung människa fårdrygt i försörjningsstöd. Eftersomdet beloppet ligger under socialbidragsnormen kan enkommun inte neka socialbidrag om den unga männi-skan ansöker om detta.Problemet för kommunerna är att det statliga stö-det för försörjningsdelen i ungdomsgarantin bortfallerom socialbidrag beviljas; detta som reglerna nu ärutformade. Kommunen kan alltså inte bara betala utmellanskillnaden utan den får också betala socialbi-drag. Detta leder till den olyckliga situationen att flerungdomar blir socialbidragstagare och till att kommu-nernas arbete med att finna andra lösningar urholkas.Hur ser socialministern på detta och är hon med-veten om reglerna, som alltså ser ut att vara utformadepå nämnda sätt? Vad skall man i så fall göra åt saken?Jag tycker inte att det är en bra situation.Anf. 98 Socialminister ():Herr talman! Avsikten med det här stödet till ung-domarna var att vi skulle ålägga kommunerna ettmycket tydligt ansvar för att, förstås, se till att ung-domar erbjuds i första hand utbildning. Om det intekan ordnas skall man se till att det finns en menings-full sysselsättning eller praktik för unga människor.Om de ersättningsregler som vi har konstruerat le-der till konstiga avvägningar eller får effekter sominte var avsedda måste vi naturligtvis titta närmare påsaken. Jag är beredd att gå tillbaka och se om det härär ett återkomamnde problem i fler kommuner. Jagstöter på detta . Jag har alltså intehört att detta är ett stort bekymmer men jag är bereddatt kontrollera detta. Sedan får vi se om något behövergöras.Anf. 99 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för det be-skedet. Jag har fått information om problemet frånmin kommun, kommun, där man mycketframgångsrikt jobbar med att minska antalet socialbi-dragstagare. Man arbetar väldigt mycket med de härungdomarna. Så som man har läst de texter som finnshar man tolkat situationen på nämnda sätt. Om det ärpå det viset är det väldigt olyckligt men det är bra attsocialministern lovar att titta närmare på detta så attproblemet kan rättas till.Anf. 100 Socialminister ():Herr talman! Avsikten är ju inte att det skall bli såhär. I så fall måste man berömma kommunsom uppenbarligen arbetar på det sätt som vi har tänktoss att man skall ta sig an ungdomarnas behov avutbildning eller meningsfull sysselsättning eller prak-tik.Det är, som sagt, viktigt att vi på vår kant funderaröver om detta behöver förtydligas ytterligare. Motivethar varit att man som ung människa inte skall behövabörja med att bli socialbidragsberoende, utan manskall erbjudas ett bättre alternativ.Turistanläggningar inom naturreservatAnf. 101 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till miljöminis-tern. Det börjar blåsa upp till strid uppe i runtfjället och dess urskogar, som är naturreser-vat. Man vill bygga ut fjällområde med liftar,hotell osv. Man vill använda den mark som finnsinom naturreservatet.Det är staten som är ägare, och när Idreanlägg-ningen byggdes upp var ett av kraven att naturenskulle få vara intakt i någon del av och om-kringliggande område.Förutsättningen för att det här projektet skall kun-na bli verklighet är att man ändrar de bestämmelsersom finns i naturreservatet. Det skulle i så fall görasav staten. Finns det något intresse för att ändra reser-vatsbestämmelserna, och hur ser miljöministern påproblematiken?Anf. 102 Miljöminister ():Herr talman! Rent generellt vill jag säga att jagtycker att det är väldigt viktigt att man håller fast vidatt naturreservaten skall vara orörda. Det måste finnasganska stränga regler för att man verkligen skall beva-ra de djur och den natur som finns där.Det här fallet kan kanske komma upp till prövningi regeringen, och därför kan jag inte uttala mig i för-väg utan får nöja mig med det generella klargörandetatt jag tycker att man skall vara mycket restriktiv medatt mildra eller ta bort naturreservatsbestämmelser ochdärigenom försämra skyddet för natur och djur.Anf. 103 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret, även om detnaturligtvis inte är tillfredsställande. Det här är inteenda gången som det i har kommit in intres-sen som gjort att naturreservatsbestämmelserna harfått vika. I det här fallet framhålls att ett genomföran-de skulle kunna innebära att man kan öka arbetstillfäl-lena men också turismen. har vi förstått attdet som många turister söker i just är orördnatur och vildmark.Man kan säga att kanske i stället skulle kunnasatsa på en kombination av turistanläggningar avtraditionellt slag och vildmarksnatur.Jag undrar om jag skall tolka det här så att rege-ringen kommer att vara mycket restriktiv i framtidennär det gäller att ändra naturreservatsbestämmelser.Det kommer säkerligen att komma upp flera frågorliknande den här.Anf. 104 Miljöminister ():Herr talman! Jag kan svara generellt ja på den frå-gan, men jag vill inte gå in på det enskilda fallet, föratt inte i fortsättningen riskera en jävssituation.AnslagssparandeAnf. 105 ():Herr talman! Jag har en fråga antingen till fi-nansministern eller till - det får niavgöra själva. Det förekommer ett begrepp som heteranslagssparande, och en myndighet eller ett verk kanfå pengar över. Man har då troligtvis haft endera förmycket pengar eller för litet verksamhet. görregeringen så att man drar in anslagssparandet. Mankan tvista om ifall det är rätt eller fel.Regeringskansliet har självt ett ganska påtagligtanslagssparande. Ni har väl ett anslag om ungefär 4 ½miljard, men ni har ett anslagssparande om runt 400miljoner. Varför, borde man inte göra något åt det?Anf. 106 Finansminister ():Herr talman! Det är inte så att vi generellt drar inanslagsbehållningar när sådana uppstår. Tvärtom harvi ett system där myndigheter inklusive Regerings-kansliet skall ha en viss rörelsefrihet. kan förbrukningen vara under anslaget, underen annan period över anslaget, och då skall man hamöjlighet både att öka och att minska anslagsbehåll-ningen.Det är riktigt att det har förekommit fall när vi hardragit in anslagsbehållningar. Det sker i fall där dethar varit uppenbara felbudgeteringar, och det kan varaett sätt att rätta till sådana i efterhand.Vi skall naturligtvis tillämpa samma regler för Re-geringskansliet som för andra myndigheter. Man här rörelsefriheten, men om det har beviljats förmycket pengar, finns det naturligtvis möjlighet att drain en del av dessa.Anf. 107 ():Herr talman! Vårens ekonomiska propositionenbörjar väl bli klar. Avser regeringen att ta upp fråganom regeringens anslagssparande på Regeringskanslieti denna proposition? Är inte ett väl stort an-slagssparande för ?Anf. 108 Finansminister ():Herr talman! Jag vill inte föregripa vilka åtgärdervi kommer att föreslå i vårpropositionen, men det ärviktigt att den här möjligheten finns kvar. Det här ärett system som i huvudsak fungerar bra. I det enskildafallet kan det få felaktiga konsekvenser, och då fårman rätta till dessa.Vi skall naturligtvis långsiktigt se till att anslagentill och till alla andra myndigheterligger i linje med vad vi bedömer att vi behöver. , och dit hör både regering och riksdag,måste naturligtvis få kosta en slant, men självklartskall vi inte bevilja mera pengar än vad som är nöd-vändigt för att våra demokratiska institutioner skallfungera på ett bra sätt.Rivning av bostadshusAnf. 109 ():Herr talman! Jag har en kort fråga till finansminis-tern. När fruktodlare i häver ut apelsinerför att hålla priserna uppe, tycker alla med rätta att detär vansinnigt. I river man bostadshus för att fåflera hyresgäster i stället för att sänka hyrorna. Är intedet ena systemet lika vansinnigt som det andra?Anf. 110 Finansminister ():Herr talman! Det var en ny och spännande liknel-se, som jag inte har mött tidigare.