prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Det går att på ett enkelt sätt jämföra miljö-sanktionsavgiften med parkeringsböter. Ställer manbilen fel får man en p-lapp. Flyttar man inte på bilenfår man en ny p-lapp. Ställer man bilen på ett olagligtställe kan man åtalas och fällas för vårdslöshet i trafikeller motsvarande. På det sättet ger miljösank-tionsavgiften ett ytterligare instrument för myndighe-terna att komma till rätta med den typ av påverkan påmiljön som inte alltid kan bevisas är uppsåtlig - vilketligger i straffskalan.Det är bra att det blir skärpta straff på flera områ-den.Med har vi fått ett bra lagverk att utgåfrån. Självklart blir detta inte ett en gång för allaslutgiltigt beslut.Ett så stort lagstiftningsarbete - det största somriksdagen skall fatta beslut om - kommer att behövaen kontinuerlig uppföljning och utvärdering. Det ärockså viktigt att genomförandet blir bra. Därför väl-komnar vi den parlamentariska kommittén som skallfölja tillämpningen av miljöbalken.Det är också viktigt att kommuner och landstingges tillräckliga möjligheter till utbildning i tillämp-ning av lagen. Där finns ett ambitiöst program.Jag vill kommentera den tidigare debatten i dag.Det har varit intressant att lyssna på de borgerligapartierna. De säger att förslaget kommer . Åandra sidan går det inte att fatta beslut om att lagenskall träda i kraft. De både vill och vill inte. Det ärlitet märkligt.Sedan är det och . Det äranmärkningsvärt att en så stor del av ägnades åt kommande beslut. Han pratadeom de budgetramar som vi skall fatta beslut om nästavecka och inte om balken som sådan. i sin replik med att det berorpå att man i princip redan har fattat beslut om balken.Det finns en uppgörelse.Det skulle inte ha blivit mycket till debatt i kam-maren om vi hade resonerat så under de gångna åren.Mycket av den ekonomiska politiken har varit upp-gjord i förväg. Det är ett konstigt synsätt.De två frågor som de borgerliga partierna harenats om gäller allemansrätten och i viss mån ägande-rätten.Ingemar hade en ganska klargörandediskussion om allemansrätten. har väckt enmotion om att stifta en lag som skall häva HD:s dom- det är vad förslaget går ut på.Låt mig ge ett konkret exempel. se-dan hade jag möjlighet att ägna mig åt forsränninglängs . Det var trevligt. Vi stannade till påett par ställen och drack kaffe, och vi gjorde strand-hugg. Det var på privat mark. Är det ,och övriga borgerliga representantersmening att markägaren hade kunnat hindra oss fråndetta? Forsränningen var ett kommersiellt arrange-mang. Vi betalade för det. Det här ställer frågan påsin spets.Jag måste ställa en ytterligare fråga till LennartDaléus. Den gäller anslaget till miljöbudgeten. Vi varense i jordbruksutskottet. Såvitt jag förstår är det intemånga av partierna i finansutskottet som stöder detförslaget. Kommer Cen-tern att stödja sin egen motion när det gäller anslagentill miljöbudgeten?Göte från tar upp de bärandeprinciperna, och han för ett ganska hypotetiskt reso-nemang om att man skall se positivt på människansgoda påverkan på miljön. Det är en fras som ingenkan säga någonting negativt om. Det svåra är bara attdefiniera vad som är människans goda påverkan påmiljön. Jag skall ta två exempel.På 60-talet använde man mycket hormoslyr i sko-gen, och det fördes en väldig debatt om det. Det vardefinitivt någonting som var negativt, men det fannsde som trodde hårt på hormoslyret. Man talade i ra-dio, i TV och på möten om att det inte var farligt, ochman drack hormoslyr för att bevisa att det var ofarligt.De människorna lever inte i dag.Vi har också haft mycket diskussion om betat ut-säde inom jordbruket. Det är inte den fria konkurren-sen som har lett till att det kvicksilverbetade utsädethar försvunnit, utan det är en lagstiftning och framförallt aktiva, miljömedvetna människor, som har driviten opinion i de frågorna.När det gäller frågan om äganderätten är det in-tressant att se att det i det betänkande från konstitu-tionsutskottet som skall debatteras efter detta bara ärmoderaterna som har krävt en stärkt äganderätt. Därfinns återigen en splittring mellan de borgerliga parti-erna.Dan tog upp straffskalan och frågade omdet kommer att bli fler fällande domar. Från Vänster-partiets sida ser vi det inte som en målsättning att fåfler fällande domar när vi skärper straffen. Det ärsnarare tvärtom, att skärpta straff eller ändrade straff-skalor är till för att man skall få färre fällande domar,därför att man vill få en förändring av beteendet.Problemet är inte i första hand straffskalan, utanatt det är så få av miljöbrotten som leder till åtal, attde inte ens kommer upp den vägen. Jag är övertygadom att det förslag som vi nu har lagt, bl.a. om regiona-la miljödomstolar, kommer att innebära att ett ökatantal miljöbrott leder till åtal. Men återigen är detviktigaste att färre människor begår miljöbrott och attvi får ett bättre tillstånd i miljön.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att jagtycker att det har varit värdefullt att ha haft möjlighetatt delta i arbetet med att skapa en miljöbalk och enhelt ny, sammanhållen miljölagstiftning. Jag beklagaratt inte fler partier som var inbjudna - det gällde iprincip alla partier - tog chansen. När många männi-skor tänker olika tankar leder det till ett bra resultat.Jag tycker att vi har nått ett bra resultat, men när vifattar beslut om den viktigaste miljölagstiftningen ochhar det största lagstiftningsarbetet på miljöns område,är det synd att några partier skall tjura, minst sagt, ochställa sig vid sidan om och prata om ovidkommandesaker.Anf. 24 () replik:Fru talman! Fru talmannen vet bättre än jag vadsom tilldrar sig i i , med Månsoch och . Litet så är det i miljöpolitiken, medSocialdemokraterna som och ochMiljöpartiet som och . De säger ungefärsamma saker. De säger det som har bestämt,med litet olika ordval.Nu har genom det här samarbetet,eller under trycket av Socialdemokraterna, gett uppnågra viktiga principer, inte bara i miljöarbetet utanmera allmänt sett. Jag skall ta upp några centrala frågor som jagtrodde var viktiga för Vänsterpartiet.När det gäller det kommunala vetot: Hur kan detha blivit så att systematiskt medverkartill att urholka det kommunala vetot genom den härlagstiftningen? När man har möjlighet, t.ex. i frågaom sådant som relaterar till hanteringen av högaktivtavfall från kärnkraften, att skärpa kommunernas möj-lighet att påverka, ta ställning till och bestämma omdet egna området, medverkar till atturholka detta.När det gäller överklagande: Hur kommer det sigatt medverkar till att i realiteten enorganisation får överklaganderätt? Det folkliga arbetesom bedrivs på miljöområdet kommer inte till tals pådet här sättet. Var är stödet till en miljöombudsman,som såvitt jag förstår tidigare tycktevar en bra inrättning? Det har försvunnit nu.Fru talman! Avslutningsvis vill jag svara på dendunkla frågan: Ja, kommer att stötta sinamotioner och sina reservationer i den här debatten ochi andra debatter som kan komma i kammaren.Anf. 25 () replik:Fru talman! jämför Vänsterpartietoch med och . Då kan jag sägaatt genom sig själv känner man andra.Jag går inte med på att har gett uppviktiga principer. När det gäller det kommunala vetotanser vi att det är viktigt att få en tidig miljöprövningav stora projekt, så att man på ett tidigt stadium kanse om det finns en bättre placering av det hela, inte minst utifrån hänsynsregler inteskall få en bra placering eller en bra organisation.Som vet är det kommunala vetot re-dan borttaget när det gäller kärnkraftsavfallet, så detberörs inte i den här . Det är nästan dumtatt ta upp den frågan här.När det gäller miljöorganisationernas överklagan-de tycker vi att vi har landat på en rimlig nivå. När dethandlar om överklagande av miljöbeslut måste manställa krav på en hög kompetens. När det gäller detfolkliga engagemanget tror jag inte att det är rätt sättatt i första hand kunna överklaga till miljödomstolar,att varje liten enskild opinionsgrupp skall ha det sommål. Det skall man se till att lösa på ett annat sätt. Detfolkliga engagemanget kommer till uttryck på mångaolika sätt, inte minst i ett engagemang i olika miljöor-ganisationer.Det är intressant att säger attCentern kommer att stödja sina egna reservationeroch motioner. Det gör de flesta partier. Men det somvar möjligt i jordbruksutskottet var att vi i alla partieri oppositionen fick med oss Socialdemokraterna på ettgemensamt betänkande. Det är det som hade krävts ifinansutskottet. Såvitt jag vet har i finansut-skottet backat från de krav och de förslag som vi hadei jordbruksutskottet. Det är anmärkningsvärt.Anf. 26 () replik:Fru talman! Vad jag än pratar om säger att jag inte skall prata om det och att detinte hör hemma i den här debatten. Jag får väl chansaden här gången.Budgetprocessen är sådan att de olika förslagenfrån de olika partierna tas i ett paket. Den enda möj-ligheten att få med de 100 miljoner som vi var över-ens om är att socialdemokraterna ändrar sitt budget-paket.När det gäller det kommunala vetot blev detmycket ord från , men jag kanskekan få ett kortare svar: Är det en förstärkning av detkommunala vetot som sker, eller är det en urholk-ning? Visst är det väl möjligt, när vi behandlar miljö-lagstiftning, för oss som är miljöengagerade i den härkammaren att lägga förslag och ta upp förslag somgäller ett återförande av det kommunala vetot när detgäller hanteringen av utbränt kärnbränsle, som hörhemma i den här lagstiftningen.I överklagandefrågan kan man ju ha den represen-tativa synen, som redovisar. Detinnebär att de som utför det folkliga arbetet, somlokala Agenda 21-kommitteér, opinionsgrupper somväxt fram t.ex. i samband med och an-nat, inte skulle vara kompetenta nog. De skall intehantera det här, inte ens om de får stöd av en kompe-tent miljöombudsman. De som skall hantera det här ärrepresentativa grupper. Där finns det uppenbarligenbara en - en hedervärd sådan, skall jag säga - somklarar det arbetet, och det är Naturskyddsföreningen.Det är den enda som klarar kriterierna. Så kan maninte se det, om man vill att miljöengagemanget skallha ett folkligt stöd. Det går inte.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag tror faktiskt att vi är ganska över-ens om hur viktigt det är med ett folkligt engagemangnär det gäller miljöfrågor, oavsett om det gäller kärn-kraftens avveckling eller något annat.Jag har litet svårt att förstå mig på att argumentera i just miljöfrågorna. Man harvarit överens med regeringen om de stora ekonomiskasatsningarna under i princip hela - ävennär det gäller nedskärningarna på miljöområdet. Omman läser motion inför ser manatt det tråkigt nog inte finns mycket av offensiva kliv,som själv efterlyste i sitt anförande.Den förståelse för dagens miljöarbete som han saknarkan man inte heller hitta i motion, och det ärbara att beklaga.Det är också litet märkligt om det är så att ettsamlat budgetanslag skall stå och fallamed socialdemokraterna. Det betyder att en opposi-tion i majoritet inte har något inflytande på budget-processen, och det är i sig väldigt anmärkningsvärt.Det är intressant om det är så, och det i sig skullebehöva leda till en väldigt stor debatt.Jag vill använda de sista sekunderna till att tackaLennart för den mandatperiod som han harvarit ordförande i utskottet. Även om vi är oense ommycket tycker jag att han har skött sitt jobb på ett brasätt. Jag vill i protokollet få infört att jag önskar ho-nom lycka till som ordförande i i fram-tiden.Anf. 28 () replik:Fru talman! När inledde sitt an-förande - det var kanske i mitten - sade hon att deborgerliga partierna varken vill ha eller vill vara utanen miljöbalk. Jag vet inte om hon räknar mig till deborgerliga partierna, men jag var i alla fall väldigttydlig i mitt anförande. Jag sade att jag tycker att detär bra att vi får en miljöbalk - en samlad miljölag-stiftning. Jag har heller inte sagt någonting om ikraft-trädandet, även om det naturligtvis finns skäl att fun-dera över hur den korta tid som står till förfogandeskall kunna användas så effektivt som möjligt, så attdenna viktiga lagstiftning får en bra genomförandefas.Jag förmodar att har diskuteratfrågan i samtal med sina kamrater inför detta förslag.Det vore intressant att höra vad för synpunkter på det.Det finns en annan sak som togupp i sitt anförande som jag fäste mig vid. Hon sadeatt frågan om de diffusa utsläppen kommer att varastor i det framtida arbetet och att vi måste hitta enlösning på hur vi skall kunna gå till väga. Det är pre-cis det jag understryker i min reservation, där jagpekar på det instrument balken ger. Åtgärdsprogram-men - det gäller miljösamverkansformer och annat -är det som möjliggör kontroll av diffusa utsläpp. Menjag menar att det inte kan bli effektivt om det inte blirbindande.Jag vill fråga varför hon inteyrkar bifall till den reservation som harlagt fram. Går inte det hoppas jag ändå att MaggiMikaelsson kan lova att detta skall bli en fråga somskall få hög prioritet i den fortsatta arbetsprocessen.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag talade om de borgerliga partierna imitt anförande. Jag skulle kanske ha sagt "flera av deborgerliga partierna". Det ökar ju snarare problemet.Jag har förstått att har en mer positivinställning till än vad åtminstone modera-terna har. Det är ju bra att det är på det sättet. Dethade kanske kunnat leda till ytterligare konstruktivadiskussioner innan propositionen lades fram, men nublev det inte så.Svårigheten är att det finns en idé eller tanke omatt de borgerliga partierna skall regera tillsammansefter valet om de får majoritet för det. Det är svårt omman har så olika uppfattningar i sakfrågorna på ett såviktig område som miljöområdet. Det tycker jag är ettproblem.Frågan om de diffusa utsläppen och åtgärdspro-grammen är väldigt viktig. Miljökvalitetsnormer är ettnytt instrument. Vi tycker att vi har hittat en lämplignivå att lägga oss på i detta skede, men det är verkli-gen en av de saker som måste utvärderas och följasupp. Man måste se hur det går att tillämpa i praktiken.Det är inte alltid så lätt att när det t.ex. gäller förore-ningar i ett vattenområde klart säga hur stor andel varoch en har bidragit med. Därför måste det vara nå-gonting som man får jobba vidare med.Från sida är vi nöjda med det för-slag som vi har lagt fram så här långt, men jag kanlova att vi kommer att jobba vidare meddessa frågor.Anf. 30 () replik:Fru talman! Tack för det, . Detskall jag se fram emot. Jag skall följa den debattennoga.Maggi pekar på ett problem när hontalar om de borgerliga partierna. Om vi skall få enkraftfull miljöpolitik är lösningen att fårett starkt stöd efter valet. Det tror jag inte att MaggiMikaelsson kan hjälpa mig med. Jag tror inte att honkan säga att hon skall göra det i denna kammare, mendet är ändå på det sättet man måste se problemet.Jag tror att dramatiserar litetgrand också när det gäller otydligheten, t.ex. Denförra regeringen lade ändå fram ett miljöbalksförslag.Jag sade i min inledning att det fanns brister i detförslaget, men det finns också brister i detta miljö-balksförslag. Det finns skillnader i sak och när detgäller hanteringen av och lagstiftningen,men på samma sätt som den borgerliga regeringensförslag var en process är det här en process.Anf. 31 () replik:Fru talman! Inför avslutningen på en mandatperi-od vill alla partier få starkt stöd för just sina frågor.Där kan vi vara överens, . Jag kan där-emot inte hjälpa med det.Miljöbalken är, som jag och flera andra har sagttidigare, ett stort steg på vägen mot ett hållbararesamhälle. Sedan gäller det att tillämpa den på ettoffensivt och progressivt sätt. Det gäller framför alltatt bygga ut kunskap på alla nivåer i samhället. Dethandlar som jag sade i mitt anförande om att ändratänkesätt. Vi måste var och en lära oss att tänka på etthelt nytt sätt, så att vi inte belastar de biologiska sys-temen mer än vad naturen tål.Vi behöver inte fundera så mycket på vad somhänder. Det som händer är att det går åt pipsvängen,om man får uttrycka sig så i denna kammare. Klararvi inte att forma ett hållbart samhälle är vår tid somart på jorden ute. Det tycker jag skulle vara synd. Vihar fortfarande möjlighet att göra den förändringen.Om det tror jag att många här är väldigt överens.Sedan har vi olika sätt att nå dit. är förVänsterpartiets del ett bra steg på vägen mot ett håll-bart samhälle.Anf. 32 ():Fru talman! Vi står inför ett mycket viktigt beslut . För är det ett mycket glädjandebeslut.Från sida aktualiserade vi redan1982 behovet av en miljöbalk. När vi gjorde det varvi faktiskt ensamma på arenan. Det fanns ingen somtyckte att det var nödvändigt - inte heller . När vi hade argumenterat ett taginsåg alltfler att miljölagarna behövde samordnas ochskärpas.År 1989 fick vi till en utredning som tog fram ettförslag som vi tyckte var acceptabelt. Vi hade natur-ligtvis synpunkter på hur vi ville förbättra det, mendet utgick i det stora hela från de idéer vi hade.Den borgerliga regering som då satt vid maktentog det till sig och knådade och diskuterade det väl-digt mycket, som vi har förstått . Så småningomlade man fram sitt miljöbalksförslag - ett miljöbalks-förslag som närmast fick den då sittande utredningenatt hicka. Det avvek rejält från det förslag som utred-ningen hade lagt fram och också från det som Miljö-partiet ville.Jag citerar . Det var inte för att detskulle vara kul som vi ansåg att förslaget inte varacceptabelt. Det var därför att det helt enkelt var fördåligt.Det som skedde när det borgerliga balkförslagetkom var att , , , och LO lämnadeutredningen därför att man ansåg att det inte gick attjobba vidare med följdlagstiftningen utifrån det bor-gerliga balkförslaget. De var som en -fullt med hål och undantag. Det var inte en samladskärpt miljölagstiftning. Det var en kompromisspro-dukt som vi förstår att hade haftmycket att säga till om, för det enda partiet som i daggår tillbaks till förslaget och försvarar det i sina reser-vationer är faktiskt Moderaterna.Från sida var det alltså absolut nöd-vändigt att se till att vi började om så att vi skulle fåen annan produkt, den som finns på bordet ochsom kommer att beslutas. Vi anser att det som nufinns håller måtten för en miljöbalk. Det stärker miljö-lagstiftningen, och jag skulle vilja säga att det är detviktigaste miljöbeslutet som vi kommer att fatta under90-talet, för det kommer att få effekter på verklighe-ten. Det kommer att göra att tillsynsmyndigheternakommer att kunna skärpa möjligheten till tillsyn. Detär ett mycket viktigt förslag.Jag tänker gå in på en del av de förändringar somhar gjorts sedan det borgerliga förslaget. Jag har väl-digt svårt att förstå hur man, om man har läst försla-get, kan hävda att förändringarna är små. Antingentyder det på att man inte kan läsa lagstiftning, att maninte vet hur miljöarbetet bedrivs i praktiken i samhäl-let , eller - vilket jag hoppas inte är fallet, frutalman - att man för ut en falsk politisk retorik ochhoppas att man kan lura någon. Det har nämligenskett stora förändringar om man jämför det borgerligaförslaget och den miljöbalk som finns nu.Det intressanta är, fru talman, att det här är förstagången, som jag vet, som samtliga partier i har bildat majoritet för ett förslag. Varsågodatt jämföra!Den borgerliga regeringen hade naturligtvis tänktdriva igenom det miljöbalksförslag man lade framutan några större förändringar. Vi skulle haft 14 da-gars motionstid t.ex. Att påstå att man skulle ha kun-nat göra alla de förändringar som vi nu har gjort un-der utskottsarbetet, fru talman, är fullkomligt omöj-ligt. Så arbetar inte , och så kan inte riksda-gen jobba. Man hade varit tvungen att återremitteraförslaget.När det gäller de förändringar som har skett ochdet som har kommit, vilket saknades tidigare, ärdet 15 miljölagar som samordnas. Här finns vattenla-gen med, som är en lag som i högsta grad påverkarmiljön. Det är en av de äldsta lagarna och som behöv-de vara med. Här finns lagen om skötsel av jord-bruksmark med, en mycket viktig lag som påverkarmiljön. Här finns också gentekniklagen med, som ären av de lagar som är viktiga och sommåste finnas med i . Vi inför nu talerätt.Vi inför hänsynsregler som gäller för all miljöpåver-kan, både i de lagar som finns i balken och även i delagar som finns utanför. Vi ser till att vi får miljö-domstolar. Vi ser till att vi äntligen får miljökvali-tetsnormer, som kommer att kunna innebära att vi fårett miljöarbete som bedrivs på ett annat sätt, nämligenutifrån vad som är möjligt att göra i naturen, vadnaturen tål, för att uttrycka det litet förenklat. Vi fårmiljösanktionsavgifter som gör att det blir lättare förtillsynsmyndigheten att komma åt dem som inte villfölja det som gäller. Vi får skärpta miljökonsekvens-beskrivningar. Vi får äntligen möjlighet till saneringav gamla miljösynder begångna efter 1969. Vi fårgenerella föreskrifter, vilket är mycket viktigt. Jagkommer att återkomma till det. Vi ser också till att detblir bättre möjligheter för tillsynsmyndigheten, fram-för allt kommunen, att bedriva sin tillsyn. Vi knyterde lagar som ligger utanför balken till balken genomatt se till att de allmänna hänsynsreglerna, miljökvali-tetsnormerna och miljökonsekvensbeskrivningarnakopplas till alla dessa lagar. Detta är mycket viktigt.Det innebär att vi höjer ribban totalt för miljöarbetet iSverige genom alla de lagar som påverkar miljön.Om man skall se det litet mer i detalj kan man sä-ga att de 15 lagarna som införs får gemensammahänsynsregler. Kapitel 2 i balken är helt omskriven iförhållande till den borgerliga balken. Där gälldehänsynsreglerna, som var mycket få till antalet, vissalagar. Här gäller hänsynsreglerna all verksamhet.I hänsynsreglerna tas upp dels ett krav på kunskap,och försiktighetsprincipen finns med. Det är förstagången som försiktighetsprincipen finns med i lag-stiftningen, och den skall alltså gälla all miljöpåver-kan. Här finns lokaliseringsregeln och ett krav på skall ha hushållning för ögonen. Här finns ettproduktval som innebär att den som använder ellersäljer kemiska produkter skall se till att använda detsom är minst skadligt för miljön. Här finns också enavvägningsregel med som är mycket viktig. Den sägeratt man kan ställa krav på den som blir utsatt för kra-vet om inte vederbörande kan visa att kravet är orim-ligt. I den borgerliga balken var det precis tvärtom.Där skulle det vara myndigheten som skulle visa attde krav man ställde på en verksamhet var rimliga.Vi får en ansvarsregel som säger att om man harorsakats problem, skall de rättas till av dem som orsa-kat dem. Vi får en stoppregel som säger att om maninte kan bedriva en verksamhet som tar hänsyn tillförsiktighetsprincip, lokalisering, ansvar, kunskaposv. kan verksamheten stoppas. Det är oerhört viktigt.Det här kapitlet skulle jag vilja hävda är det viktigastei . Det är alltså totalt omarbetat sedan denborgerliga balken. Det är detta kapitel som gör atttillsynsmyndigheterna kan göra oerhört mycket ochger de möjligheter som har saknats i tillsyns- ochtillståndsarbetet. Detta kommer att påverka de beslutsom fattas i miljö- och hälsoskyddsnämnder, i länssty-relsen och i miljödomstolar. Det kommer att göra attdet ställs högre krav på all verksamhet. Det är en storförändring, fru talman, och det är ingen förändringsom hade kunnat fixas till i utskottet om man hade fåttbehandla den borgerliga balken. Det är en stor för-ändring, och jag kan inte förstå hur man kan säga attden är liten. Då har man inte begripit vidden av hän-synsreglerna.Det slås också fast att det räcker med att det finnsen risk för olägenhet för miljön för att hänsynsregler-na skall användas. Så var det inte i det borgerligaförslaget. Där måste det bevisas att det var skadligt.Vi vet att det är svårt att rätta till misstag i efter-hand. Det gäller att se till att ha en lagstiftning somgör domar och den typen av åtgärder onödiga. Alla degånger vi har försökt att rätta till något i efterhand harvi misslyckats.Hänsynsreglerna skall alltså tillämpas av till-synsmyndigheterna. De skall ligga till direkt grund förförelägganden och förbud. De är också rättsligt bin-dande.