prot · GL09115 · 1998-05-29 00:00:00 — roll är viktig när det gäller att drivapå handelsliberaliseringar, och EU behöver stöd i detta arbete.Vid nästa ministermöte kommer beslut att fattasom att inleda nya förhandlingar inom WTO. Proces-sen med att förbereda dessa beslut har inletts ge-nom resultatet av årets konferens. Inom EU är vieniga om att en ny omfattande förhandling om han-delsliberalisering bör inledas . Alla frågorkommer att ligga på bordet inför dessa beslut. Detgäller särskilt nya förhandlingar på jordbruks- ochtjänstehandelsområdet, men jag menar att även tullarpå industrivaror skall ingå liksom andra frågor, sominvesteringar och miljö.Ett viktigt mål för mig är att dessa förhandlingarinte som under Uruguayrundan pågår i sju åtta år.Frågor som är mogna för beslut måste kunna antas såtidigt som möjligt för att liberaliseringen av världs-handeln till förmån för alla - konsumenter och produ-center, och i-länder - skall kunna fortsätta.Inför dessa beslut avser jag att återkomma tillriksdagen.Anf. 33 ():Herr talman! President sade också, frittöversatt, i sitt tal att grundarna av de internationellahandelsavtalen väl aldrig hade kunnatföreställa sig att så mycket fattigdom, hemlöshet ocharbetslöshet skulle kunna finnas i världen som det görnu. Inte heller hade de kunnat föreställa sig att exploa-teringen av naturresurserna och den enorma tillväxteni handeln skulle resultera i ett sådant vidgande gapmellan rika och fattiga och att skuldbördan för fattiganationer skulle vara så stor.President tycker att det är bra med ge-mensamma regler, och det tycker naturligtvis de fatti-ga länderna också. Men inför millennieskiftetborde vi kunna göra de här gemensamma reglernalitet mer rättvisa.Enligt president gynnar de här reglernaalltför få människor och orättvisorna består. De är inteanpassade efter verklighet. Om man för-svarar rådande strukturer kommer man att misslyckas.De konkurrensfördelar som har fått har deinte så mycket glädje av på grund av alla undantag.Därför är det naturligtvis bra om de här undantagenkan försvinna och tullfriheten kan införas för varorfrån u-länderna.Jag har en viss förståelse för de afrikanska han-delsministrarnas protester mot att vi i de rika ländernahela tiden vill införa nya saker som t.ex. arbetsvillkor,även om de är mycket berättigade, när vi inte ordent-ligt tar itu med de grundläggande fattigdomsproble-men. 570 miljoner människor i de 48 minst utveckla-de länderna, de s.k. MUL-länderna, har en andel avvärldshandeln som bara är . Det uppfattas t.o.m.ibland som ett hot av och andra länder mot väl-ståndet i de rika länderna att dessa 570 miljonermänniskor skulle få bättre handelsvillkor.Jag vill ställa en fråga till handelsministern. Vilkaverkliga förslag finns det för att göra handelspolitikenmer rättvis så att de människor som lever på mindreän också kan få nyttaav att världshandeln blir alltmer globaliserad och avatt vi sysslar alltmer med handel? Det måste ju ocksågynna alla, annars har vi ju ingen framtid som mänsk-lighet.Anf. 34 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att det är första gången jagkan säga att jag håller med om vartenda ord LenaKlevenås säger. Klyftorna har vuxit i världen. Fattig-domen har vuxit på ett sätt som ingen kunde förutsenär började för 50 år sedan.Uppgiften för oss som sysslar med handelspolitik måste ju vara att se till att denna utveckling bryts.Det viktigaste vi i de rika länderna, i EU och i Sverigekan göra är att bli generösare i handelsförhandlingar-na på de varuområden där de fattiga länderna kanexportera. Det handlar om mat och kläder i förstahand. Där har vi skyddat oss själva och våra egnaproducenter alldeles för länge och i alldeles för höggrad. Där tycker jag att vi skall skärpa oss.Det andra som vi skall göra, och som dri-ver mycket aktivt, är att kräva total tullfrihet ochtillträde till våra marknader för allt som de allra fatti-gaste länderna klarar av att producera och sälja. Jagtycker att det är orimligt att de, med denna ytterstmarginella produktionsförmåga, skulle utgöra ett hotmot sysselsättningen i eller . Vihar alldeles för stränga krav på dem. Vi måste harättvisare regler mellan rika och fattiga länder. Dettaär viktiga element för att öka den rättvisan.Anf. 35 ():Herr talman! Det är naturligtvis bra med rättvisaregler, men jag tycker inte att det är nog i det härfallet. Om det skall bli en rättvis konkurrens och enrättvis handel i världen måste de länder som vi harmissgynnat så länge genom de internationella reglernakunna få privilegier. Jag brukar jämföra med golfibland. När man tävlar där har man handikapp omman är nybörjare. Det finns ju många exempel på attde länder i som har klättrat upp litet påvälfärdsstegen i början skyddade sina industrier ochsin inhemska produktion så att de kom över en visströskel.Jag är orolig för att de här reglerna, om de nu blirpå lika villkor, inte räcker för de här fattiga länderna.De måste ha fördelar. Diskuteras det några förslagsom kan göra att klyftorna kan minska?Anf. 36 Statsrådet ():Herr talman! Ingen föreslår att skallavkrävas total tullfrihet och att de skallöppna sina marknader. Lika villkor innebär inte atttullfrihet hos oss också skall innebära tullfrihet hosdem. Jag tycker att vi skall acceptera tullfrihet förprodukter från de allra fattigaste länderna utan att viskall kräva motsvarande tullfrihet hos dem. Jag re-spekterar deras vilja att ha långa övergångstider så attderas industrier och andra branscher kan förbereda sigför konkurrensen. Det är orimligt och naivt att tänkasig att detta skall gå över . Där tycker jag ocksåatt vi skall ha en generös inställning till de fattigasteländerna.Jag vill dock varna för en övertro på att tullar lö-ser problemen. Alltför många har alltförlänge trott att tullarna gör att de kan låta bli att ut-veckla sina ekonomier. Så har det t.ex. varit i . När konkurrensen börjar ta fart, som it.ex. Mercosurområdet, inleds en snabb teknisk ut-veckling. Isoleringar är inte svaret på detta, utan detär utveckling. Jag ser gärna att de får fortsätta attskydda sina utvecklande industrier dettapågår.Anf. 37 ():Herr talman! Jag har lyssnat på den här mycketintressanta informationen från statsrådet. Då slås manav att man får alldeles för litet information och att detfinns alldeles för litet debatt i samhället om dessahandelsfrågor. har vi det här tillfället och då gällerdet att begränsa sig. Det finns ju väldigt mycket somman skulle kunna ställa frågor om och vilja fördjupasig i.Jag vill ta upp den elektroniska handeln. Det är enframtidssektor, och det är mycket viktigt att reglernablir så fördelaktiga som möjligt för alla parter. Jagförstod att man inte har några planer på att införatullar. Det ligger ju både i näringens och konsumen-ternas intresse på många olika sätt. Men ärju tullinkomsterna viktiga och väsentliga på andra sättför som land. Är det inte så att det genom dethär ställningstagandet kan uppstå ojämlika konkur-renssituationer beroende på var företaget ligger, dvs.om det finns inom ett lands gränser eller utomlands?Det är viktigt att man tänker på konkurrensneutralite-ten mellan olika företag så att det inte uppstår olikaförutsättningar beroende på var man geografiskt finnsplacerad.Jag skulle vilja ha ytterligare förtydliganden omvad det här innebär för inhemska företag i förhållandetill sådana som verkar utifrån in mot den svenskamarknaden.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Detta var en av de frågor som väcktemest uppmärksamhet under vårt möte i förra veckanberoende på att mycket som kringgärdar den här bran-schen väcker allmänt intresse till skillnad fråndet mesta andra som sker inom handelspolitiken.Faktum är att finns inget land som har särskildatullar på handel över Internet. Det vi försöker åstad-komma är att hindra uppkomsten av nya speciellaskatter, tullar och regler som bromsar just den härhandeln men inte annan handel. Det skall vara likaregler.Om jag väljer att köpa en grammofonskiva övernätet eller över disk i butiken tycker jag skall behand-las lika, inte bättre och inte sämre. Det är detta dethandlar om. Vi har enats om att inte införa någraspeciella extratullar på Internethandel. Det låter revo-lutionärt och långtgående, men faktum är att ingetland planerar att införa sådana. Jag frågade mångakolleger, det var kanske 100 handelsministrar där, omde kände till någon som övervägde detta. Ingen kundeberätta för mig att det fanns ett land där man överväg-de detta.Nu ger vi tydliga besked till branschen och kon-sumenterna om att det långsiktigt kommer att vara pådet här sättet. Man kan räkna med att det förblir så.Men det gäller också att göra klart att detta inte inne-bär särskilda skatteprivilegier eller särskilda förmånersom gör att man genom att handla på det här sättetslipper de tullar och skatter som finns inom annanhandel. Det är mycket viktigt. Det är också svaret påfrågan för de länder, som faktiskt är rätt många, därtullarna har stor statsfinansiell betydelse. Lyckas viuppnå neutralitet innebär det ju också att tullinkoms-terna blir oförändrade.Anf. 39 ():Herr talman! För den enskilde konsumenten somsitter hemma och väljer att handla över Internet harinte riksgränserna, och inte ens EU-gränserna, någonbetydelse. De syns ju inte. Man köper en vara där manfår den till bästa pris och bästa kvalitet och på ettsmidigt sätt. Detta är en handel som kommer att växa.Men det finns ju en fara med att man gör detta såregelfritt inkomstmässigt. Det kan ju ha bärighet påmomsintäkter för som land. Jag skulle vilja fådet förtydligat. Statsrådet närmade sig den frågeställ-ningen, men inte så att jag riktigt förstod hur detskulle förhålla sig till momsen i Sverige.Anf. 40 Statsrådet ():Herr talman! Det är sant, jag begränsade mitt svartill just tullar och sådant som handelsministrar är merintresserade av. Men den princip som jag redovisade,att det skall vara samma regler, innebär att det skallvara samma moms om jag köper en skiva på det enasättet som på det andra sättet. Det kräver ett samarbe-te mellan skattemyndigheterna över gränserna. Detkräver också, om t.ex. royaltyinkomster skall betalastill artisten och till skivbolaget, att det samarbetasmellan länderna så att det inte blir fusk. Det samarbe-tet måste de initiera. Det pågår och det förbereds, ochjag är rätt säker på att det kommer att gå ganska bra.Det kommer alltid att finnas länder som försökerskapa skattefria öar på det här området som på bank-marknaden. Det är vår uppgift som civiliserade länderatt tillsammans försöka hitta en god ordning som göratt vi inte stjäl varandras skatteunderlag.Anf. 41 ():Herr talman! Statsrådet pratar om vikten av en li-beraliserad världshandel, om att vi skall få bättre ochbilligare varor och om att vi skall vara trovärdigagentemot den breda allmänheten.Jag tycker att det finns många fördelar med fri-handel. Jag och mitt parti är motståndare till kvoteroch till tullar som princip.Däremot är vi emot miljödumpning. Jag skullevilja höra hur statsrådet i internationella sammanhangdriver miljöfrågorna. Han sade att miljöarbetet skärps.Men vilken linje för han egentligen när det gällerländers rätt att ställa hårdare krav?Låt oss ta ett exempel. Om vi i förbjuderstråförkortningsmedel i jordbruket av miljö- och häl-soskäl, tycker statsrådet då att det är rimligt somprincip att vi skall importera spannmål från länder därman har använt stråförkortningsmedel - i ,eller - och på så sätt få billigarespannmål? Det innebär ju att vi i realiteten drivernågot slags miljödumpning. Jag skulle vilja veta hurstatsrådet ser på det här.Anser statsrådet - och driver det - att ettland skall kunna ställa miljökrav även på produktio-nen? Om vi själva förbjuder någonting därför att vi ärövertygade om att detta är farligt, skall vi då importe-ra produkter där man har använt sådana insatsmedelsom vi själva anser är farliga?Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! linje är baserad på synen attvi gemensamt skall diskutera oss fram till regler somär lika för alla, som vi kan följa och där vi kan ha eneffektiv efterlevnad. Men skall det vara gemensamtinnebär det att det måste kompromissas. Vi bedriverett opinionsbildningsarbete i den här branschen för attfå bredare stöd för att öka möjligheterna att beaktamiljöfaktorer i handelspolitiken.Hittills har det varit nästan omöjligt på grund av motstånd. De ser det här som den rika värl-dens försök att hitta på nya trix för att skydda sinamarknader och breda ut sig för att tillgodose sinaprotektionistiska intressen. Det finns en mycket starkmisstänksamhet från tredje världen mot ochEU:s krav på det här området.Jag noterar att på var det fler talareän som uttryckte sitt stöd för också inom ramen för handelspolitiken måstediskutera miljöfrågor, liksom frågor om arbetsrätt ochannat. Det är ett stort framsteg. Men ensamma klararvi det inte om vi har respekt för principenatt vi skall ha gemensamma regler som vi är överensom och som vi följer. Här har vi kompromissat.Det andra vi gör är att vi är hårt drivande i för-handlingarna om ett multilateralt investeringsskydds-avtal. Det skall vara en förbudsklausul mot mil-jödumpning mellan regeringar. Regeringarna skallskriva ihop sig i en kartell för att stå emot företagenskrav på underbud mellan de olika regeringarna. Vispelas ut mot varandra med krav på att vi skall geundantag från miljöklausulerna.Vi har hyggliga odds för framgång på den punktenom MAI-förhandlingen i stort kan gå i mål, vilket förefaller mycket osäkert.Anf. 43 ():Herr talman! Problemet är ju att även inom EUvill man inte genomföra att ett land går före och sä-ger: Förbjuder vi det här skall vi inte heller importerat.ex. spannmål där man har använt stråförkortnings-medel. Inte ens inom EU gillar man den modellen.Gemensamma regler vore bra. Det vore bra omalla länder kunde komma överens om vissa saker.Men är det ju inte på det sättet. Och det är då jagställer frågan: Driver att enskilda länder skallha rätt att ställa samma krav på hur importerade pro-dukter är producerade som på hur varan tillverkasinom det egna landet? Gör vi inte det säger vi: Viskall ha billiga och kanske t.o.m. bra varor, och de fårgärna tillverkas på ett sätt som skadar miljön ochmänniskor i andra länder.Det här är egentligen en djup solidaritetsfråga, ochdet är själva grunden för miljödumpning.Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! När jag säger att vi tycker att vi skalldiskutera mer miljöfrågor också inom ramen för han-delspolitiken är det just sådant här det handlar om.Hittills har det varit tvärstopp. Diskussionen harknappt kunnat börja förrän många har sagt: Stopp, dethär är det ingen mening med.Eftersom besluten måste fattas i enighet har detinte varit fruktbart att föra diskussionen så långt attden har kunnat bli konkret. Det har varit uppenbartfrån start att det har varit en meningslös väg.Jag tror att detta nu är på väg att ändras. Det varmånga goda tecken på detta, inte minst mycket framsynta inlägg. Trots att han represen-terar ett u-land som traditionellt har stått på den andrasidan pratar han som en självklarhet om att vi måstediskutera kopplingen mellan handel och miljö. Dethandlar ju precis om detta: Hur tas varorna fram somsedan förs fram på marknaden?Hittills har det visat sig, i de domslut som harblivit i de paneler som löser tvister, att det sätt somvaror produceras på inte har kunnat åberopas när dethar gällt diskussioner om import till , t.ex. ton-fisk. Men jag ser framför mig att vi kommer att kunnagöra framsteg på det här området. Men som i allastora internationella sammanhang tar det tid.Anf. 45 ():Herr talman! Tullar och annan protektionism är enav de absolut viktigaste orsakerna till massfattigdom ivärlden. Det förhindrar mycket utveckling, det för-hindrar mycket välståndsskapande. Fram till nu har ihuvudsak östländer och avskärmat sig självafrån världsmarknaden och har inte velat ha särskiltmycket ekonomiskt utbyte över gränserna. ändrasden bilden, och vi ser en öppning och en möjlighet attskapa en genuin världsmarknad ivärldshistorien.Då finns det anledning till oro på den andra sidan.I i-länder ser man nu en framväxande protektionistiskopinion där man med olika förevändningar vill införahinder för världshandeln. Min fråga till statsrådet blirdå: Vad gör nu den för att i denopinionsbildning som är så viktig se till att man inteunder olika förevändningar försöker begränsa handelnfrån till i-länder? Det är ju normalt vackramotiveringar man har för att införa sådana förbudeller hinder.Anf. 46 Statsrådet ():Herr talman! Jag har fördelen att vara handelsmi-nister i ett land där uppslutningen bakom grundidénom frihandel är ganska stark. Det har den effekten attdet blir ganska begränsat med debatt och ett ganskabegränsat allmänt intresse för politiken i fråga.Mitt problem gäller i hög grad opinionsbildningeni andra länder. Min opinionsbildning där är begränsadtill att jag kan försöka påverka kolleger. Men jag harinte för vana att lägga mig i fransk, spansk eller por-tugisisk inrikespolitik. Det är ofta där frontlinjernagår när det gäller skydd mot import av t.ex.textilprodukter från u-länderna.Men på den svenska arenan gör jag så gott jagkan, hur långt det nu räcker, för att sprida förståelseför att frihandel inte bara innebär att vi får fler jobbdärför att vi öppnar nya marknader. Det innebär ocksåatt vi skall släppa in produkter från andra länder ochkanske acceptera att en och annan bransch inte lämparsig lika väl i som den gör i t.ex. ett u-land.Den information jag lämnar är ju ett uttryckför en vilja från regeringen att sätta handelsfrågornamer i fokus i den allmänna debatten. Jag noterar, avdet stora intresset från ledamöter, att det ären syn som har en bredare spridning än bara till oss iregeringen. Och det är jag väldigt glad för.Anf. 47 ():Herr talman! Det stämmer att vi har en lång fri-handelstradition i , och den har vi all anled-ning att slå vakt om. Med anledning av det som stats-rådet sade vill jag dock anföra två saker.Den ena är vikten av att observera att många av dedebatter som rör mänskliga rättigheter, miljöfrågor,arbetsmiljöfrågor, arbetsrätt etc. ofta har till syfte atthindra handeln. Man vill under allehanda vackramotiveringar få åtgärder för att bringa ned handeln.Det är viktigt att observera detta i debatten.Den andra saken är att det som fransmännen tyck-er om världshandeln faktiskt inte är fransk inrikespo-litik, utan det gäller Europeiska unionens gemensam-ma politik. Statsrådet kan alltså med fullt förtroendeoch med fullt stöd kasta sig in i denna debatt och haen ståndpunkt som omfattar såväl och Frank-rike som ett antal andra länder som har en gemensamposition i dessa frågor.Det är därvidlag väldigt viktigt att den svenskarösten hörs, så att inte den protektionism som vi mär-ker inom vissa EU-länder får göra sig bred. Manmåste ta upp den fighten, och det måste ske tidigt.Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall kanske förtydliga mig enliten smula. Jag känner inga principiella hinder för attdelta i den franska handelspolitiska debatten, men jagmåste i all ödmjukhet konstatera att intresset i Frank-rike för vad jag tycker är ganska litet. Däremot kanjag debattera med min franske kollega i och ibästa fall påverka honom. Det gäller dock inte barahonom. Jag tycker inte att vi skall peka ut just Frank-rike.Men också , som har åsikter ide här frågorna, har frihet att ta upp en debatt medpartivänner, med medborgare och med den allmännaopinionen också i andra länder. Det är precis så somGöran Lennmarker säger, att vi gemensamt är med-borgare i en europeisk union, vars gemensamma poli-tik vi tillsammans har ansvar för. När vi fattar beslut iBryssel om sådant här krävs dock enighet. Opinioneni ett land kan hindra oss från att göra framsteg som vitycker är viktiga.Anf. 49 ():Herr talman! Jag välkomnar den här informationeni . Jag måste för egen del tillstå att det, kan-ske på grund av tidigare ouppmärksamhet, blev överraskning för mig när jag kom till kammarenatt vi skulle få den här informationen. Det är just dentyp av information som vi från ledamöterofta efterlyser.Som statsrådet väl vet har vi varit mycket kritiskai andra handelsfrågor. Jag tänker specifikt på detmultilaterala investeringsavtalet, . Jag undrarutifrån den korta anspelning på den diskussion omMAI som förts i det här sammanhanget på WTO:smöte: Hur fördes den diskussionen? Man har framförtsynpunkten att fortsättningen av diskussionen omMAI skulle äga rum inom ramen för WTO i stället föri OECD.Vi vet att detta ligger på is och att det kommer attta tid. har i andra sammanhang pekatpå de ståndpunkter som driver. Också vi frånriksdagen har mycket tydligt och klart angett vilkaintressen som bör styra detta.Jag vill alltså veta hur behandlades påWTO:s möte. Var uppe på dagordningen? Fannsdet synpunkter och krav på , och i vilken månstödde kravet på uppförande av detta påWTO:s dagordning i stället?Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! Innan MAI-förhandlingarna inleddesi hade de varit uppe på dagordningen hosWTO:s föregångare men inte kommit någonvart utan avvisats. Det var ett av skälen till att OECDoch dess medlemsländer tog initiativet till att för egendel inleda förhandlingar.Den svenska positionen är väl känd. Vi vill se ettså brett avtal som möjligt. Vi vill se en så bred upp-slutning som möjligt kring alla handelsförhandlingar,och det gäller inte bara för investeringar utan ocksåför tjänster och varuhandel. Vi vill att så många län-der som möjligt deltar i förhandlingsarbetet, så attavtalet kan spegla många länders intressen och behov.Men just nu pågår inte någon diskussion om attbörja investeringsskyddsförhandlingar i WTO, utanvad som just nu pågår är en allmän diskussion omhuruvida vi om skall börja med en stor ochbred runda, som omfattar allting, eller om vi inte skalldet. Vi har bestämt att vi skall börja förbereda ossför det. skall det arbetet tasig uttryck i att vi på nästa möte skall be-stämma en dagordning för det. Jag föreställer mig attfrågan om skall ingå eller inte då kommer upptill behandling.Enligt det material som jag ännu har hunnit ta delav var det inget av de 132 länder som angav sinanationella positioner i som krävde att WTOskulle ta upp den här frågan . Men även om det blirframgångsrikt i , vilket vi inte kan vara säkrapå vid det här laget, är det i alla fall min förhoppningmen också min prognos att det kommer en fortsätt-ning i WTO.Anf. 51 ():Herr talman! Min fråga gällde huruvida Sverigevia förde fram åsikten att dessa frågorså snart som möjligt bör återfinnas på WTO:s dag-ordning och i första hand borde avhandlas där.Anf. 52 Statsrådet ():Herr talman! Jag hade till förfogandeför att i mitt inlägg avhandla alla världshandelns frå-gor. Jag valde att prioritera dem som jag just nämnt:handel och arbetsvillkor, handel och miljö, öppenhe-ten i förhandlingarna, korruptionsfrågan, elektroniskhandel, vikten av ett regelbaserat system som är likaför alla och ett par frågor till. Som var och en förstårklarade jag inte att göra någon heltäckande redovis-ning. Detta var min prioritering. Jag kunde ha gjortdet på ett annat sätt, men detta är vad jag valde.Anf. 53 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Jag har två frågor. Den ena är densom berörde, och jag kanskenågot kan få fortsätta den diskussionen.Statsrådet hade till förfogande föratt lyfta fram frågorna, och det är inte mycket. Hurtänker statsrådet då i fortsättningen driva den svenskaståndpunkten för att vidga kretsen kring ochdiskussionen med utvecklingsländer som kan kommain i processen? Det finns ju framöver tid för att verkaför detta.Den andra frågan är korruptionen, som statsrådettog upp. Korruptionen i världshandeln är ju stor, hurstor vet vi väl inte - vi ser kanske egentligen baratoppen av ett . Min fråga är: Vilka konkretaförslag och vilka effektiva instrument diskuteras föratt komma till rätta med korruptionen inom världs-handeln? Vilka synpunkter hade statsrådet på detta isitt inlägg?Anf. 54 Statsrådet ():Herr talman! Vad först gäller frågan om : Detsom vi gör i frågan om att vidga kretsen äratt vi arbetar för att de förhandlingar som bedrivs iOECD och de diskussioner och analyser som görsskall vidgas.