prot · GL0957 · 1998-01-28 00:00:00 — Därmedkan lagen inte bli klarare än vad den är.Problemet är alltså egentligen inte om. Jag hållermed om att människor självklart skall ha rätt till bi-stånd om deras tillgångar är fiktiva. Däremot är det inuläget för tidigt att säga att det behövs en lagändringbara därför att det har gjorts en sådan tolkning på sinahåll.Jag tror att det finns anledning att återkomma tillden här frågan, men just nu ser jag inte att det är möj-ligt att göra något åt den med en lagändring.Jag yrkar som sagt bifall till reservation 3.Anf. 59 ():Herr talman! Detta betänkande tar upp flera olikaområden inom . har fleramotioner och står också bakom ett antal reservationer.Frågorna är delvis väldigt olika men handlar om olikatyper av problem och orättvisor som drabbar enskildamänniskor.Herr talman! Jag vill börja med frågan om pen-sionssparandet som hinder för socialbidrag. Socialbi-drag är till för att hjälpa människor som har hamnat ien tillfällig besvärlig ekonomisk situation. Det ärnågonting som kan inträffa för i stort sett alla männi-skor i livet. Några behöver hjälp och andra under en mycket längre tid.I dag förekommer det, som vi har hört tidigarefrån talarstolen, att människor nekas den här hjälpendärför att de har tillgångar i form av pensionssparande- ett pensionssparande som den enskilde ansett viktigtoch börjat avsätta pengar till när deekonomiska förhållandena naturligtvis var något an-norlunda än just när man behöver hjälp.Sparande är ju någonting som samhället brukaruppmuntra till och uppmana till för att människorskall ta ett större ansvar för sin egen situation och intealltid bara lita till samhället. Det handlar i det härfallet också om medel som man inte kan få tillgång tilli en akut situation. Det är därför vi anser det orimligtatt människor nekas socialbidrag med motiveringenatt man har tillgångar som man de facto inte kankomma över före t.ex. . Därför delar viövriga reservanters uppfattning att man måste vidtaåtgärder för att komma till rätta med det här missför-hållandet.Herr talman! Jag står bakom samtliga reservatio-ner som har skrivit under, men jag vill nuyrka bifall till reservation nr 8 som handlar om justdet här missförhållandet.Herr talman! Nästa område jag vill ta upp är litetannorlunda. Det handlar om problemet för mångaskärgårdskommuner att tvingas betala kostnader förbl.a. hemtjänst också för personer som inte är skrivnai kommunen utan bara vistas där . Folk-partiet anser att det i stället är hemkommunen somborde stå för dessa kostnader, inte minst med tanke påatt många äldre och handikappade skall få möjlighetatt vara i sina fritidshus om de så önskar. Vi anserdärför att socialtjänstlagens vistelsebegrepp skalländras så att det är hemkommunen som står för dekostnader som kan uppstå när man tillfälligt vistas ien annan kommun.Herr talman! Enligt harnärmare av de anställda utsatts för något slag avkränkande behandling. Det motsvarar omkring200 000 personer. Inom försäkringskassauppskattar man andelen rehabiliteringsärenden medmobbningsbakgrund till . Bara i räknarman med att omkring 1 800 personer är sjukskrivnapå grund av mobbning. Vi vet också att väldigt mångabarn utsätts för mobbning, och den frågan har storaktualitet i samband med den nu mycket aktuelladebatten om tillståndet i våra skolor. Det har talats ommobbning , och man har ordnat konferenser.Det har skrivits broschyrer, artiklar och rapporter,men problemet kvarstår i hög grad.Utskottets majoritet skriver att man delar uppfatt-ningen att det är angeläget att på alla sätt motverkamobbning och annan kränkande behandling menhänvisar till insatser som redan görs eller som förbe-reds. Vi tycker inte att det räcker utan anser att ennationell handlingsplan mot mobbning bör utarbetasoch att personal i förskola, skola, fritidsverksamhetsamt arbetsgivare, fackföreningar och andra berördaparter, t.ex. inom företagshälsovård och försäkrings-kassa, involveras i det här arbetet. Vi anser också attdet behövs mer forskning om de orsaker som liggerbakom mobbning.Herr talman! Ytterligare ett annat område är spel-beroende. Det är ett problem för dem som drabbas avdet och även för människor runt omkring. Alltför oftaleder det till kriminella handlingar i slutändan, somförskingring eller andra desperata åtgärder för attklara av skulder och för att kunna fortsätta sitt spelan-de. har tidigare motionerat omdet här och även fått till stånd att har avsattmedel för insatser om spelberoende. Men vi stöderockså förslaget i motion Kr510 om att det behövs ettlångsiktigt stöd till forskning om spelberoende, och vianser också att man inom det forskningsprojekt somnu pågår bör kartlägga vårdbehovet samt hur dettabehov bäst kan tillgodoses.Herr talman! Det handlar om enskilda människor,och för människors välbefinnande krävs ett harmo-niskt, fritt samhälle i balans. får vi många teckenpå att så inte är fallet. Många människor mår i daginte bra. En rad synliga och osynliga faktorer påver-kar situationen. Vissa forskare talar om en hel kedjasom styr och påverkar individen. Politiker kan själv-fallet inte fatta beslut som beordrar mänskligt ochlångtgående vuxenansvar i form av att i alla lägenuppträda korrekt mot omgivningen eller att inte göranågra misstag. Men det är viktigt att vi formar ensamhällsmiljö som gör det möjligt för människor attleva och bo i god harmoni med sin omgivning ochmed sin egen situation. Därför måste ett antal åtgärdervidtas.Utöver de rent materiella åtgärder som behövervidtas, som t.ex. att ge människor ett meningsfulltarbete och förkorta sjukvårdsköer, måste man ocksåvidta åtgärder så att alla människor kan ta sitt ansvaroch är med och påverkar och formar en god samhäll-smiljö. anser att bör ge rege-ringen i uppdrag att på bred front verka för männi-skors fysiska och psykiska hälsa och välbefinnandesamt att man tillsätter en parlamentarisk aktionsgruppför att stimulera de företeelser som kan bidra till ettmer harmoniskt samhälle.Avslutningsvis vill jag också beröra det särskildayttrande som har bifogats betänkandet från Center-partiet, och , där vipåpekar det missförhållande som råder genom attbarnbidraget avräknas mot socialbidragsnormen förde barnfamiljer som är beroende av socialbidrag. Defår därigenom inte del av ett förhöjt barnbidrag. Detblir i stället kommunerna som kan tillgodoräknasig höjningen i form av sänkta socialbidragskostna-der. Det var väl inte meningen med att man höjdebarnbidragen.Herr talman! Som jag har sagt står jagbakom samtliga reservationer men yrkarbifall enbart till reservation 8.Anf. 60 ():Herr talman! ställde sig bakom be-slutet om att införa en riksnorm. Efter enlång period av ekonomisk kris och sociala nedskär-ningar såg vi det nu som angeläget att lagreglera bi-ståndet och på så sätt garantera ett ekonomisktskyddsnät. Men vi framförde ändå en viss kritik när vifattade beslutet om förändringarna i socialtjänstlagen,och något av det kommer upp här i dag.År 1996 fick 403 000 hushåll eller ca 753 000människor socialbidrag . Det ärinte av befolkningen i yrkesaktivålder eller av hela vår befolkning. Kostna-den för detta uppgick till nästan 12 miljarder kronor.Det är en ökning med innan,alltså . Men det som kanske är det allvar-ligaste med de här siffrorna är att nästan hälften av de12 miljarder kronorna gick till hushåll som hade ettlångvarigt socialbidragsberoende. Med ett långvarigtberoende menas att man är beroende mer än tio må-nader. Bland ensamstående kvinnor med barn i dethär landet mottar mer än vart tredje hushåll socialbi-drag under året.Den här statistiken visar alltså att vi har kommitallt längre bort från socialbidragens ursprungligasyfte, att vara en tillfällig ekonomisk hjälp. De har istället blivit nästan permanent försörjning för vissahushåll.Det kanske inte är så svårt att hitta orsaker. Enhög arbetslöshet i kombination med sänkta nivåer isocialförsäkringarna. Det är inte alldeles ovanligt attmänniskor inte tycker sig ha råd att vara sjuka.Att vara sjuk innebär inte bara ett inkomstbortfall. Dethandlar också om dyra läkarbesök och om pengar tillmediciner. Till viss del har besparingar som har beslu-tats här i kammaren i förlängningen kommit att på-verka kommunernas ekonomi.Socialbidragen är alltså en dryg post för kommu-nerna. Som jag sade handlade det om nästan 12 mil-jarder kronor . Eftersom de här höga kostna-derna tränger ut annan verksamhet blir detlitet av kommunernas moment 22.Men det finns också en ojämlikhet mellan kom-munerna, eftersom kostnaderna varierar. trorjag att staten måste gå in helt eller delvis för att taöver kostnaderna för socialbidragen. Naturligtvisskall detta göras kostnadsneutralt genom att man görmotsvarande minskning av statsbidragen.I finansutskottet hade vi en gemensam re-servation med om att staten och kommu-nerna skulle dela på de här kostnaderna. Det var bl.a.utifrån den här problematiken. Dessutom har kommit med förslag som går ut på attstaten tar över kostnaden för socialbidragen, natur-ligtvis kostnadsneutralt. Effekten blir att kommunersom har höga socialbidragskostnader inte blir såhårt ekonomiskt belastade, eftersom konstruktioneninnebär en utjämning. Kommuner med höga socialbi-dragskostnader skulle alltså tjäna på det här systemet.Jag tror att det är viktigt att vi för den här diskussio-nen, inte minst mot bakgrund av att vi faktiskt harinfört en riksnorm för socialbidragen.Herr talman! höjdes barnbidragen.Barnbidragen är verkligen en symbol för den generel-la välfärden. fick vi många rapporter, bl.a.från LO som sade att barnfamiljerna är en av fleraförlorare i den ekonomiska krisen. Redan när skattere-formen genomfördes var just enhöjning av barnbidragen en bärande tanke. Höjningenskulle kompensera de ökade levnadsomkostnader sommånga fick till följd av att de indirekta skatterna höj-des. Den fördyring som detta innebar drabbade iförsta hand grupper med stort konsumtionsbehov. Dethandlade också om barnfamiljerna. Vänster-partiet har också nu stött förslaget om barnbidrags-höjningen från årsskiftet.Problemet är att de barnfamiljer som har inkoms-ter som ligger under för socialbidrag i vissafall inte får ta del av det höjda bidraget. Har man t.ex.en inkomst strax under kan barnbidragshöj-ningen innebära en inkomsthöjning. Men har man eninkomst som är lägre än fickman inga pengar vid nyår. Vi har alltså skapat ettsystem som helt enkelt diskvalificerar dem med lägstinkomst att ta del av barnbidragshöjningen.Jag har tidigare diskuterat detta med socialförsäk-ringsministern här i kammaren. Jag tycker att det ärtråkigt att det inte finns någon ambition från regering-ens sida att vilja se över detta och det i ett läge därman har angett den tydliga politiska inriktningen att vinu skall förbättra för barnfamiljerna. Att då blunda fördem som har de allra lägsta inkomsterna känns interiktigt bra.Under 1996 var det 130 000 barnfamiljer som ficksocialbidrag. Tyvärr går det inte med statistikenshjälp att få reda på hur många av dessa som just ham-nar i den här fällan. kanske vi kan göra enavstämning. Då kan vi göra en ny avläsning och upp-skatta hur många familjer vi pratar om.Enligt socialtjänstlagen skall nu avlösar- och led-sagarservice endast vara frivilliga verksamheter förkommunerna. När det gäller avlösarservice ser virisken att föräldrar till funktionshindrade barn ochmänniskor som på ett eller annat sätt bistår sina an-höriga kan komma att drabbas hårt. Risken är ocksåuppenbar att man på sina håll antingen lägger ned denhär typen av verksamhet eller också belägger den medavgifter. Även de som är i behov av ledsagarservicemen som inte tillhör LSS personkrets kan komma attdrabbas hårt. Det är därför angeläget att avlösar- ochledsagarservice omfattas av rätten till bistånd. Jag ochövriga i kommer därför att ställa ossbakom reservation 5, som gäller just den här frågan.Det finns ytterligare en reservation som vi iVänsterpartiet tänker stödja. Det gäller reserva-tion 8, som handlar om problematiken kring privatapensionsförsäkringar. Pengar som är bundna och somden enskilde inte kan komma åt förrän kanske vid55 års ålder kan rimligtvis inte betraktas som en reali-serbar tillgång. Många av dem som råkat ut för dettahar hört av sig via brev och telefonsamtal. Trotsfruktlösa försök att få ut sina pensionspengar har manblivit nekad socialbidrag. Jag tycker att skrivningarnai betänkandet är alldeles för vaga när det gäller denhär frågan. Det står i betänkandet att regeringen börfölja frågan och återkomma till med förslagtill förtydliganden eller preciseringar av gällandebestämmelser om det skulle visa sig nödvändigt.Jag tycker att det i allra högsta grad är nödvändigtatt så fort som möjligt se över detta.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 7.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag delar den uppfattning som MarieEngström här ger uttryck för. Om staten skall beslutaom socialbidragen skall staten också betala dem. Detär en ganska rimlig utgångspunkt. Men om statenövertog ansvaret för hela socialbidragssystemet skulledet innebära att en viktig del av togsöver från kommunerna. Därmed skulle kommunernaavlövas vissa av sina möjligheter att använda social-bidragen som en del av den sociala rehabiliteringen,som en del i det behandlingsarbete som det ändå ärfråga om.Sett till helheten när det gäller människan kan detekonomiska stödet vara ett behov parallellt med andratyper av behov. Det förhållandet att vi nu har högarbetslöshet är trots allt extremt och det kan man inteutgå från. I stället måste man utgå från mera normalaförhållanden. Ett statligt övertagande skulle vara attbryta mot principen att kommunerna skall svara försocialtjänsten.Tycker inte och att detkunde vara bättre att i stället, som vi i före-slår, bygga ut de statliga stödsystemen så att de sompå grund av arbetslöshet och försörjningsproblem ärhänvisade till kunde slippa det? I ställetkunde de få stöd genom en, som vi har valt att kalladetta för, arbetslivförsäkring. Den del som handlar omstöd och behandling skulle då vara kvar hos kommu-nerna, för ett vanligt ekonomiskt försörjningsstödborde kunna ligga inom ramen för de generella systemsom vi har.Anf. 62 () replik:Fru talman! Att jag tog upp problematiken med dehöga socialbidragskostnaderna i kommunerna har sittursprung i att kostnaderna varierar väldigt mycketmellan kommunerna. Risken är stor att redan hårtbelastade kommuner och kommuner som har fått görastora nedskärningar också är kommuner med högasocialbidragskostnader. haruttryckt idéer kring detta med att det är viktigt att fåtill stånd en typ av utjämning i kommunerna. Jagtycker att det är viktigt att vi diskuterar de här frågor-na, inte minst mot bakgrund av att en statlig riksnormfastställts.Anf. 63 () replik:Fru talman! De mellan kommunerna varierandekostnaderna hänger i hög grad samman med att ar-betslösheten varierar mellan olika delar av landet.Kommuner med hög arbetslöshet har högre kostnader.Inom ramen för det alternativ som vi förordar, dvs. ettutbyggt generellt trygghetssystem, skulle den delen avkostnaderna automatiskt avlastas kommunerna. Kvarblir i sådana fall socialbidrag som inte täcks in av denhär typen av generellt stöd, alltså i samband medbehandlingsarbete när det gäller människor som ocksåhar andra sociala problem. Också i det avseendet kandet finnas skillnader men de kan lätt hanteras inomramen för ett skatteutjämningssystem.Det är alltså inget motiv, , att talaom ett statligt övertagande därför att kostnaderna ute ikommunerna varierar. Det finns system för att i dagklara en sådan utjämning. Här är det mera en princi-piell fråga. Om kommunerna skall svara för social-tjänsten, skall de då inte svara för allt? Skall försörj-ningsstöd av olika slag kunna ligga i de generellasystemen eller skall de vara selektiva?Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag delar inte den uppfattning somCenterns företrädare här för fram om risken för att detskulle vara ett hinder i behandlingsarbetet att statenpå något sätt går in och stöttar kommuner. Jag tänkerdå på de svaga kommunerna.Naturligtvis är det viktigt att vi alla tillsammansser till, vilket vi förhoppningsvis gör, att det går att fåbukt med arbetslösheten. Detta måste självfallet så attsäga gå hand i hand med att vi stöttar ekonomisktsvaga kommuner. Där kan väl även ni i varaöverens med mig. är ju ett parti somverkligen värnar regioner i landet där arbetslöshetenär hög.Anf. 65 ():Fru talman! Vi i står självfallet bak-om samtliga reservationer - reservationerna 5, 8, 9,11 och 12 - som vi har medverkat till. Därutöveryrkar vi bifall till reservation 7 eftersom vi särskilt villlyfta fram frågan om barnbidragets konstruktion.Alla grupper i samhället har fått bidra till sane-ringen av statsfinanserna. Men framför allt barnfamil-jerna har fått kännas vid en sänktlevnadsstandard. Minskade bostadsbidrag liksomarbetslöshet, kraftigt ökade barnomsorgsavgifter m.m.har lett till att alltfler barn växer upp i familjermed en ekonomi som är på gränsen till nyfattigdom.Även familjer med en ordnad ekonomi tvingas tillorimliga val mellan t.ex. tandvård för föräldrarna ochnya skor till barnen. Detta förhållande är ovärdigtsvensk socialpolitik.Nu när ekonomin ljusnar något tycker vi att det ärviktigt att prioritera barnfamiljerna. Vi i Miljöpartietanser att de beslut som är bra för barn och ungdomaräven är bra för familjen och därmed för hela samhäl-let. Därför måste samhällets insatser i högre grad ännu syfta till att stödja föräldrarna; detta för att barnensmiljö i en vidare mening skall bli bättre.En bra familjepolitik, fru talman, handlar till stordel om att tillförsäkra barnfamiljerna en rimlig eko-nomi. I just det livsskedet är de allra flesta beroendeav en omfördelningspolitik som medger ett generöststöd. För att stärka barnfamiljernas ekonomi väljerregeringen att höja barnbidraget, eller snarare attåterställa det till den tidigare nivån, nämligen 750 kr.Det välkomnar naturligtvis vi i som etttillskott inom detta område.Vi ifrågasätter dock värdet av generaliteten i bi-dragets konstruktion. Vi anser att en satsning på attförbättra barnfamiljernas ekonomi bör ges en skarparefördelningspolitisk profil. Därför föreslår vi i Miljö-partiet en höjning av barnbidraget till och attbarnbidraget beskattas. Kostnaden för samhället ökarinte genom en sådan konstruktion men familjer medlåga inkomster och låga skattesatser får behålla merav barnbidraget jämfört med höginkomsttagare, somju redan har en ekonomisk trygghetsmarginal. Vianser även att höjningen av barnbidraget skall kommade sämst ställda till del.Därför bör inte barnbidraget, som planeras i flerakommuner, kunna räknas bort från socialbidraget. Istället för att stärka ekonomin för de sämst ställda blirhöjningen av barnbidraget en omvandling till ett net-totillskott till kommunernas ekonomi.Miljöpartiet vill i stället stärka kommunernas eko-nomi genom att anslå 3 miljarder mer än regeringenför . Alltså yrkar jag, fru talman, bifall till reser-vation 7.Anf. 66 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 3 och 8 som är fogade till betänkan-det. Jag tänker i mitt inlägg koncentrera mig till enenda fråga. Det handlar om den situation som en delfamiljer har hamnat i när de i en tillfällig ekonomisksvacka nekas bistånd från i hemkom-munen med hänvisning till att de har en privat pen-sionsförsäkring.Jag tror att vi alla är överens om att det är viktigtatt vi har ett hyggligt hushållssparande i . Detär bra viktigt för det enskilda hushållet att man har ettsparande för det förbättrar hushållens möjligheter attklara sig i tillfälliga svackor och vid oväntade utgifter.Det är bra för de offentliga finanserna med ett högtsparande, och det är naturligtvis bra för näringsliveteftersom det ökar tillgången på riskvilligt kapital.Hushållssparandet har ett mycket stort värde.Nu förekommer det alltså att enskilda människornekas socialbidrag med hänvisning till att de har pen-sionsförsäkringar. Det är ett sparande som har denutformningen att man inte kommer åt de medlen förr-än man fyller , utom i vissa särskilda fall efter ensärskild framställan. Men reglerna där är mycketstrikta. Så är kommunalskattelagen utformad att detinte skall vara enkelt att få ut dessa pengar.Jag riktade en fråga till socialministern dåjag, efter att fått uppgifter om några sådana här fall,tyckte att det var häpnadsväckande och fel att familjersom bett om socialbidrag därför att de hade det kni-vigt ekonomiskt ställt fått nej därför att de har medelsom de själva inte kan komma åt. Det är uppåt väg-garna, tyckte jag. Jag ställde en fråga till socialminis-tern som sade: Kanske det, men det finns avvägningaratt göra - vilket jag håller med om. Hon ville tittavidare på det och sade att man, om det finns skäl attgöra någonting kommer att göra det. Inga närmarebesked än så.Då tänkte jag att om man skriver en motion i riks-dagen kommer socialutskottet naturligtvis att inse detvanvettiga i dessa regler. Enskilda människor kommeri kläm. Jag är jätteglad över den uppslutning som denhär lilla motionen har fått. Det är många partier, nusenast , som ställer sig bakom idén omatt någonting skall göras i den här frågan.I sitt betänkande säger utskottet på s. 17 omprövningen av socialbidraget att om man har pengartillgängliga skall man inte få pengar förrän man ut-tömt sina egna resurser. Det skall alltså vara fråga ompengar som är tillgängliga för den enskilde. "Utskottetär inte berett att nu ta något initiativ när det gällerfrågan om individuellt pensionssparande skall ansessom realiserbar tillgång vid bedömningen av rätt tillbistånd till försörjningen. Regeringen bör dock följafrågan och återkomma till med förslag tillförtydliganden eller preciseringar av gällande be-stämmelser" - och kommer de ord som mångapekat på - "om det skulle visa sig nödvändigt. "säger i sitt inlägg att riksdageninte kan rätta till problemet. Lagen kan inte bli klara-re. Det är klart, , att lagen kan bliväldigt mycket klarare. Om utskottet hade skrivit attregeringen skall följa frågan och att regeringen skallåterkomma till riskdagen med förslag till förändring-ar, hade vi fått klarare regler. Det hade varit ett be-sked som många hade önskat.De formuleringar som utskottet använder här ärlätt cyniska. Man konstaterar att många människor farilla på grund av detta, men man vill inte ge någrabesked här och som skulle förändra det. har vihört att bytt fot under debatten. Det ärRoland det nu hänger på. Om sitt partis del skulle ge beskedet att han ställer upppå reservationen och ger regeringen beskedet att manskall göra någonting åt detta, kommer saken att varabiff. Jag tror att många skulle uppskatta ett sådantbesked.Om man som utskottets majoritet för närvarandeinte vill ändra den rådande ordningen infinner signaturligen en del andra frågor. Varför är det barapensionsrätter som jag själv genom enskilt sparandehar sparat mig till som gör att jag inte skall kunna fåsocialbidrag? Varför inte de avtalsbundna pensioner-na? Varför skulle inte de vara ett hinder för mig att fåut socialbidrag? Vilket är majoritetsföreträdarnas rådtill de familjer som fått avslag på sina ansökningar omsocialbidrag? Vad skall de göra? Skall de vänta på attdomstolarna skall hantera ett oklart besked från poli-tikerhåll? Jag tror att många väntar på besked pådessa frågor. Frågan är inte om det är nödvändigt, fördet är nödvändigt. Jag hoppas att majoritetsföreträ-darna kommer att lämna nya besked under debattensgång.Anf. 67 () replik:Fru talman! Som förväntasCentern lösa problemen. Det brukar vi göra, men i dethär fallet är det först och främst fråga om detta är ettreellt problem eller om det är ett teoretisktproblem. Vad som har hänt är att en socialnämnd ochi något fall en kammarrätt har sagt att en pensionsför-säkring skall räknas som en tillgänglig resurs. Dettahar inte klarlagts därför att det råder olika meningarmellan domstol och de enskilda om det är så. Är deticke en tillgänglig resurs och om man inte kan få utden förrän man fyllt är det självklart att man harrätt till socialbidrag. Det är självklart om man inte kantillgodose behovet på annat sätt.