prot · GL0965 · 1998-02-11 00:00:00 — Mer än 70 000 har dödats.Frågan är hur många som ställs till svars för dåden.De fall vi hör talas om i gäller civilbefolk-ningen. Men terrorism är sällan en nationell angelä-genhet. Internationell terrorism har ett nätverk somstår till olika terrorgruppers förfogande när det gälleratt skaffa fram gömställen för jagade terrorister, attutbilda i olika aktiviteter och att låna ut terroristerfrån ett land till ett annat om förstärkning behövs.Nu när är med i säkerhetsrådet, är det intedags att verka för att en internationell FN-kommissionsänds till för att utreda vem som ligger bak-om massakrerna och få stopp på dem? Frågetecknenoch de uttalade anklagelserna om vem som liggerbakom har med tiden blivit många. Det handlar ocksåom brott mot en . Det kan inte hellervara en nationell angelägenhet.Andra länders vägran att släppa in FN:s under-sökningskommissioner har resulterat i embargon,sanktioner och frysning av ett lands tillgångar utom-lands. Detta har satt press mot regimer som tillåterbrott mot mänskliga rättigheter. Jag instämmer i denfråga som redan ställts här: Hur tänker utrikesminis-tern agera i säkerhetsrådet när Algerietfrågan skalldiskuteras?År 1990 hölls val i som gav oppositionen,, en klar majoritet. Menmilitärjuntan fängslade snabbt de ledande opposi-tionspolitikerna som fortfarande var i frihet. Juntansitter kvar vid makten. Det kallas för stolen elections.Ett val har gått rätt till men den sittande regeringenstjäl valresultatet och sitter kvar i sin maktställning.I år går till val. Vi har hört att rege-ringen stöder valet på olika sätt. Bl.a. skall valobser-vatörer vara på plats före valet. Här vill jagvädja till utrikesministern att valövervakarna får stan-na kvar till efter valet så att risken för stolen electionsinte förekommer.Utrikesministern nämner också Barentssamarbetet.Vid , på och i Murmanskfinns oerhörda mängder farligt radioaktivt material.Det är en viktig fråga för . Det hotar vår egenöverlevnad och vår egen miljö.Vi är tveksamma till regeringens agerande. Statli-ga SKB deltar i ett projekt där man föreslår uppar-betning av kärnbränsle i stället för att ta hand om detpå ett säkert sätt. Materialet blir farligare, med riskför smuggling och konflikter, och det bryter motsvensk princip om icke-upparbetning. Är en flyttningav avfallet till en upparbetningsanläggning i mellerstaRyssland - en anläggning som har kritise-rat hårt - vad ministern vill med ?Miljöpartiet är ett EU-kritiskt parti. Men för oss ärdet självklart att länder som vill gå med i EU får göradet efter en folkomröstning. Dessa länder måste visarespekt för mänskliga rättigheter och vara fullt utdemokratier. Men lika viktigt som det är att ta in flerländer i EU, är det att det finns möjlighet att lämnaEU om länder så vill. finns ingen utträdespara-graf. EU är en förening man inte kan lämna. KommerSverige att verka för att få den möjlighe-ten? Kommer vi att verka för en utträdesparagraf?Från regeringens sida försäkrade man att Scheng-ensamarbetet skulle garantera den nordiska passfrihe-ten. Detta löfte har ifrågasatts, och jagundrar om regeringen kan garantera den nordis-ka passfriheten? Jag tänker på den kommande folk-omröstningen i om . OmDanmark säger nej till riskerarSchengens yttergräns att gå genom . KommerSverige att avstå från om Dan-mark säger nej?Samtidigt som finansminister i EU:sministerråd prisar har andra social-demokratiska politiker inte talat i klartext. Det har vihört här i salen. Att man i regeringsdek-larationen framhåller att den gemensamma valutan fårstor betydelse även för länder som inte deltar frånstart är därför intressant. Jag ställer samma fråga somandra har gjort: Vad menar ministern med att Sverigekommer att bidra till att EMU blir framgångsrikt, ochvilka konsekvenser får det för oss?Det framstår alltmer tydligt att EMU inte i förstahand är ett ekonomiskt projekt, snarare ett politiskt,eftersom EU inte är något optimalt valutaområde.Opinionsmätningarna här hemma och utomlands visaratt folket inte är intresserat av en gemensam valutaeller en penningpolitik styrd av EU. Med EMU flyttasmånga ekonomiskt-politiska beslut till en centralbankdär beslutsfattarna inte är demokratiskt valda och inteheller kan ställas till svars för sina handlingar. Ensådan dramatisk förändring i ett land skall inte tillåtasske, menar , utan att beslutet underställsen folkomröstning. Kan utrikesministern ge oss be-sked om vi kommer att få en folkomröstning omEMU?Miljöpartiet har ofta ifrågasatt den svenska ned-rustningsprofilen i samband med vapenexport och isamband med vårt vapensamarbete med andra länder.Är det verkligen i nedrustningens anda att regeringensäljer eller ger bort svensk militär utrustning till debaltiska länderna? Ökar det inte konfliktrisken ochspänningen i området? Bidrar det inte till ökad upp-rustning i stället för tvärtom?I inledningen till regeringsdeklarationen talar mi-nistern om att demokratin går framåt i stora delar avvärlden. Det finns åsikter om raka motsatsen. Detfinns rapporter som talar om helt andra trendföränd-ringar i de internationella demokratiseringssträvande-na. Framstegen på demokratins område tenderar attbli färre och mindre. Orsaken är att flera av de gamlaetablerade demokratierna är så intressera-de av att stödja demokratiska tendenser i de länderdär bristen på respekt för mänskliga rättigheter tagitöverhand. Ekonomiska intressen prioriteras, och införrisken att gå miste om ett önskvärt handelsavtal blun-dar man.I detta anförande instämde , Per ,, , ochMarianne (alla mp).Anf. 7 ():Herr talman! Visst finns det anledning till bådeoro och optimism om man ser ut över världen. När vihade utrikespolitisk debatt , troddeknappast någon att vi skulle stå inför hot omkrig i , även om då i flera årgång på gång försökt obstruera FN:s undersökningarom massförstörelsevapen i med ispetsen. Det känns svårt att under rådande osäkerhetom utvecklingen i tala om att det inte finns någondirekt hotbild i vår omvärld. Det finns det inte i vårnärhet, men dock i vår omvärld. Det krigshot som görsig gällande kryper oss inpå bara skinnet då det kom-mer på vårt ansvar att vara med och fatta beslut omsäkerhetsrådets fortsatta agerande.Anledning till optimism finns det när vi ser på ut-vecklingen i vår närhet. Vi kan glädja oss åt ett fort-satt gott samarbete med våra närmaste grannar i Nor-den. Även om vi valt olika vägar när det gäller med-lemskap i EU och även om vi som EU-medlemmarser olika på inträde i EMU, bl.a. vad tidpunkten be-träffar, hindrar detta oss inte från att tillsammansaktivt bidra till att underlätta en allt närmare anslut-ning av länderna i vårt närområde till den europeiskagemenskapen.Vi kristdemokrater har funnit det naturligt attsamarbeta med vårt norska broderparti i vårt partinärautvecklingssamarbete i de baltiska länderna och äveni , ett samarbete som med fördel skulle kun-na utvecklas också i andra delar av världen. har ett parlamentarikersamarbete meddeltagare från olika nordiska länder i syfte att stärkafredsprocessen i genom kontakt med parla-mentariker i , och har haften person på plats för att främja fredsarbetet där.Även om stora insatser gjorts och görs ifredsskapande syfte i , inger utvecklingen däroch över huvud i Stora sjö-området anledning till stororo. Mördandet fortsätter och många människor fårsätta livet till. OAU, den afrikanska regionala organi-sationen, har länge försökt att skapa fred mellan re-geringen och Huturebellerna. Flera av de omgivandestaterna anses dock ha tagit parti för den ena partenoch därigenom blivit misskrediterade. ochandra nordiska länder har säkerligen skapat förtroen-de genom de insatser som gjorts, eftersom vi knap-past, som vissa andra länder, misstänks för själviskasyften.Frågan är om de insatser som görs utifrån ochuppifrån, och som kanske på grund av gamla bind-ningar har svårt att vinna förtroende, har förutsätt-ningar att nå framgång. Ett exempel på hur inblandadeolika länder kan vara kan tas från folkmordet i Rwan-da. UNICOM, en internationell undersökningskom-mission, framlade den senaste rapporten somvisar hur involverat det internationella samhället var ivapenspridning innan folkmordet i 1994.Human har också visat på att vapensmugglas till både regeringssidan och rebeller i denaktuella konflikten i Burundi.Frågan är om det inte är hög tid att låta den débatnational, det nationella samtal för fred och försoning,ta fart, som både regering och parlament talat om sålänge vi haft kontakt med konfliktområdena. Dennaborde, enligt mitt förmenande, börja inifrån och un-derifrån, om den skall ha några som helst förutsätt-ningar att lyckas. Den borde kanske börja i Burundimen skulle kanske sedan i bästa fall kunna spridas tillRwanda och Kivu i östra . Jag talar om enstrukturerad insats, där vanliga människor - kvinnor,män och ungdomar - inspireras att samlas i smågrupper i sina byar och tala försoningens språk medvarandra. Alltför länge har hatets och oförsonlighe-tens språk talats bland dessa länders kullar.Jag har en övertygelse om att här skulle Sverigeoch kunna spela en roll med tanke på det för-troende som har skapats genom det humanitära arbetesom bedrivits i många årtionden i dessa områden isvensk och i norsk missions regi. Jag föreslår att Sve-rige, gärna tillsammans med , begär mandat avFN:s säkerhetsråd att inspirera till ett inhemskt arbetepå gräsrotsnivå av detta slag med stöd av svenska ochnorska insatser.Sveriges medlemskap i unionen, och Organisationen för Säkerhet och Sam-arbete i ger oss en verklig möjlighet att delta ioch påverka arbetet för ett tryggare och säkrare Euro-pa. Men det kan aldrig vara det enda målet för vårmedverkan i dessa organisationer. Vi måste verka förett enat som utifrån sin egen styrka kan påver-ka säkerheten och tryggheten i hela vår omvärld.Utvidgningen av EU till ärett viktigt mål i sig genom sitt bidrag till demokratiut-vecklingen i kandidatländerna, men även ett medel föratt uppnå ett starkt och återförenat som kan taett större globalt ansvar.Vi kristdemokrater har förespråkat engemensam förhandlingsstart för alla kandidatländeroch är mycket nöjda med det som sker, även omvillkoren varierar. Det är en morot som betydermycket för den fortsatta utvecklingen av fungeranderättssystem och respekt för mänskliga fri- och rättig-heter. vill vi understryka betydelsen av attmedlemskap i inte erbjuds så länge viktiga demo-kratiproblem kvarstår. Ansökandeproceduren innebärju åtaganden både från EU:s sida och från ansökar-länderna.Utrikesministern nämner i sitt tal det förslag tillnytt treårsprogram för samarbetet med Central- ochÖsteuropa, som regeringen avser att lägga fram imars, inte minst i syfte att stödja , ,och medlemskap i samt att knytaRyssland närmare till europeiska samarbetsstrukturer.Kristdemokraterna stöder denna inriktning men villuppmana till en mycket starkare fokusering också påden sociala utvecklingen i dessa länder. Vi kristde-mokrater framhöll i en motion denstora fara för själva demokratiutvecklingen i Östeuro-pa som den negativa utvecklingen och den stora nö-den bland barnen i dessa länder innebär. I t.ex. Lett-land och talar man om tiotusentals gatubarnmed den risk för försummad skolgång, sexuellt utnytt-jande och brottslig verksamhet som detta medför. IEstland nämns att överlämnandet av små barn tillinstitutioner har ökat . I Ryss-land är det 100 000 barn per årskurs som inte går iskolan, enligt en rapport från Unicef.Barnen är framtiden. Hur skall dessabarn kunna ha en positiv inverkan på sitt lands demo-kratiska utveckling om de berövatsomsorg, kärlek och grundläggande utbildning underde känsligaste åren och i stället utlämnats till krimi-nella krafter? Det borde vara , ochEuropas viktigaste uppgift att sätta i gångett samarbete på bred front för att komma dessa barntill hjälp . Detta arbete kan inte vänta. Detta arbetesker inte i sammanträdesrummen, där EU-inträdetförbereds. Kommer regeringens treårsprogram attinnehålla en aktionsplan för ett samarbete för Östeu-ropas försummade barn? kommer mångabarn att vara utom räckhåll för meningsfull rehabili-tering. Om inget görs , kommer många av dagensförsummade barn att vara morgondagens förloradebarn. Och detta kommer säkerligen att ha en stornegativ inverkan på respekten för de mänskliga rättig-heterna i vårt närområde i en inte alltför avlägsenframtid. Jag vill föreslå att tillsammans medövriga tar initiativ till att också EU kraftfulltintensifierar ett samarbete med Öst- och Centraleuro-pa när det gäller barnens situation.Herr talman! När det gäller arbetet för de mänsk-liga rättigheterna är det intressant att jämföra medutvidgningen av , som ju hunnit betydligtlängre än EU-utvidgningen. kan med sina40 medlemmar betraktas som en alleuropeiskorganisation, men utvidgningen har inte varit heltokontroversiell. Kritiker menar att respekten för demänskliga rättigheterna och principen om ett funge-rande rättssystem har blivit mål i stället för villkor förmedlemskap och att det innebär en minskad legitimi-tet för . Det kan naturligtvis å andra sidanhävdas att ett land lättare kan påverkas inifrån änutifrån, dvs. att integration är mer effektivt än utan-förskap.Jag vill i detta sammanhang understryka vikten avatt tar upp en förnyad kamp mot dödsstraffet.Medlemskap i är naturligtvis otänkbart för ettland som tillämpar dödsstraff eller har det kvar somen möjlighet i sin lagstiftning. Det bör också klargö-ras i fråga om medlemskap i att döds-straff är oförenligt med medlemskap både i praktikoch teori. Lagändringar bör komma till stånd inom endefinierad tidsram för de länder som ännu har kvarlagar om dödsstraff, och tillämpning får absolut intetolereras.Jag tänker föreslå att MR-grupp, därjag själv är medlem och där riksdagsledamöter frånalla partier är verksamma, tar initiativ till ett uppropmot dödsstraffet. Det är min förhoppning att allaledamöter i riksdag skriver på detta upprop.Det skall kunna riktas till och EU meduppmaning till intensifierad kamp mot dödsstraffet.Det bör också direkt vända sig till med en kraft-full protest mot att dödsstraff tillämpas i ökande ut-sträckning i flera stater och en uppmaning till de sta-ter som i lag tillåter dödsstraff att avskaffa det.Herr talman! Jag noterar med tacksamhet att parlamentariska församlings utskott förjuridiska frågor och mänskliga rättigheter vid sittmöte i utsåg en rappor-tör för en rapport om den nya ryska religionslagen,från . Jag har bl.a.vid möte med den parlamentariska församlingenstalman krävt att skall följaupp frågan om den ryska religionslagen, som till sinutformning är diskriminerande och inbjuder till brottmot religionsfriheten. Jag har frågatutrikesministern vad hon från svensk sida gjort för attprotestera mot denna lag och se till att den inte under-gräver respekten för de mänskliga rättigheterna. Jagundrar på nytt: Vad har regeringen gjort för att lyftafram frågan?Jag kommer i mitt nästa anförande att säga någraord om andra konflikter i världen. vill jagdock ta upp något som berörts av flera talare här,nämligen fredsprocessen i . I det projekt somkallas "Levande historia" som den svenska regeringentagit initiativ till, har förintelsen lyfts fram i all sinförfärlighet. Det var ett lovvärt initiativ.Enligt Osloavtalen såväl som Hebronprotokollet,förbinder sig båda parter i fredsprocessen att sökabidra till ömsesidig förståelse och tolerans och i en-lighet därmed avhålla sig från fientlig propaganda ochlagligen beivra fientliga, eggande tillmälen och ut-tryck för hat och förakt.Ständiga antisemitiska stereotyper, jämförelsermellan och nazister och fascister, förnekelse avförintelsen, anklagelser för rasism osv. förekommerregelbundet i den officiella palestinska myndighetensTV och den officiella tidningen också representerar palestinierna. Har utrikes-ministern tagit upp dessa nesligheter, som jag inte ensvill yttra i denna kammare och som inte står nazistti-den efter vad gäller förakt för judar, med företrädareför den palestinska myndigheten? Annars rimmar detilla med "Levande historia".Felet var att omvärlden inte togitu med hatpropagandan. Jag försvarar inte Netanya-hus ljumhet i fredsprocessen. Men jag anklagar densvenska regeringen - både utrikesminister och statsrådet - för oba-lans i kritiken och för partiskhet som inte främjarfredsprocessen. Använd inte ord som"undanträngning av palestinier" i fråga om Jerusalemeller jämförelser med apartheid i som PierreSchori har gjort! Det är skamligt! Vad tänker utri-kesministern göra för att hatpropagandan skall upphö-ra i palestinska medier?Anf. 8 Utrikesminister ():Herr talman! Det är en styrka för en svensk utri-kesminister att efter huvudinläggen i vår utrikesdebattkunna konstatera att vi på de stora områdena, de hu-vudsakliga områdena, är överens.Jag har fått väldigt många frågor. Jag kan natur-ligtvis inte besvara alla. Det kommer inte tiden atträcka till. Men låt mig, som jag konstaterarmycket av denna samstämmighet, börja med att svarapå några.Vi är överens om dynamiken vad gäller det nor-diska samarbetet, Östersjö- och Barentssamarbetet.Det är självklart, , att det här ocksåkommer att innefatta barnens situation i våra samar-betsländer. Vi är överens om vikten av goda relationermed - inklusive detta att skall haen lagstiftning som stämmer överens med normalareligionsfrihetsprinciper enligt europeiska kriterier.Vi är alla överens om att det är viktigt att EU öpp-nar sig för nya medlemmar liksom att FN har mycketstor betydelse. Men FN har också en mängd brister -eller vi medlemsländer stöder inte FN på det sätt somvi borde göra. Det här gäller inte minst i fråga ominterna konflikter. Där är det svårt att arbeta i FN ochi säkerhetsrådet. Vi har aktivt försökt att få upp frågorsom , , , ochAlgeriet i säkerhetsrådet. Det har lyckats ibland mennär det gäller har det, som ni vet, inte allsgått. Och kan inte ensamt bestämma om så-dana här frågor. Vi arbetar dock aktivt med att frågorsom har karaktär av intern konflikt skall tas upp, ef-tersom nästan alla väpnade konflikter är av justdet slaget.Men det går inte att göra som gjorde här i sitt engagerade inlägg om Algeriet.Jag förstår engagemanget och sympatiserar med det.Men det går inte att tala om ett land som om det inteskulle ha någon regering. har faktiskt det.FN, där är med, måste samarbeta med Alge-riet. Det finns inget annat sätt att lösa sådana härfrågor.OSSE är en viktig organisation, är helt överens om det. Alla är med. Det finns enbredd i samarbetet. kan också ge impulser tillsamarbetsområden som inte primärt är . Jagtänker då på ekonomiskt samarbete. Andra organisa-tioner är säkerligen bättre på att ta hand om frågorna,men som impulsgivare kan vara ett viktigtorgan.Frihandel är något som alla tar upp, och det ärviktigt. skall självfallet också vara välkommetnär vi har ett seminarium om frihandelsfrågor i . Det var ju vad frågade om.Vad gäller mänskliga rättigheter har nästan allatydliggjort hur vi tar avstånd från dödsstraffet. Dettycker jag är en bra manifestation från denna riksdagssida.Vi är också eniga om nödvändigheten av att Iraksmassförstörelsevapen elimineras, och att det här na-turligtvis i första hand skall ske genom allt starkarepåtryckningar på . går detinte att bortse från att FN inte kan förödmjukas hurmycket som helst av en obstinat ledare för ett land.Om alla, och jag understryker verkligen alla, diplo-matiska och politiska metoder för att få att samarbeta med FN är uttömda, så vet vi attsäkerhetsrådet har som sitt absolut yttersta medel attockså besluta om att använda militärt våld. Vi kaninte helt utesluta detta, men först skall vi pröva allafredliga metoder.Synen på EU skiftar ju en hel del i denna kamma-re. Det kan vi höra bl.a. i EMU-debatten. Vi social-demokrater vill inte forcera fram ett beslut om att gåmed i . Vi gör det i respekt för inställningen hosdet svenska folket. Tydligen har enannan syn när det gäller demokratisk förankring änvad regeringen har. Det är svenska folket som i valeller i folkomröstning som skall ta ställning till dennafråga.Även om vi inte är med från starten vill vi ju attEMU skall bli ett lyckat projekt, eftersom det betyderså mycket för hela EU. Vi kommer att vara med ochbesluta om sjösättningen av EMU. Därför är detsjälvklart att vi i detta arbete kommer att göra vad vikan för att bidra till ett framgångsrikt projekt. EvaZetterberg menar väl inte att vi skall göra vad vi kanför att försvåra för detta projekt, så att det blir miss-lyckat med alla konsekvenser som det skulle få?Göran Lennmarker var på ett dåligt humör när detgäller EU-frågorna. Han är uppenbarligen mycketavundsjuk på svenska framgångar i EU. När vi komtillbaka och rapporterade om utfallet av Amsterdam-fördraget fick vi gratulationer av alla partier i riksda-gen utom av . Vi prioriterade frågor somhar med medborgarnas väl och ve att göra - kampenmot arbetslösheten, kampen för en god miljö, öppen-het, jämställdhet. Vi fick t.o.m. framgångar på dessaområden. anklagar oss för att välja felfrågor och tydligen också för att vi fick framgångar.Jag tycker att det är litet ovanligt att uppträder så förgrämt.På samma sätt uppträder närdet gäller frågorna om utvidgningen, där förvisso denlinje som företräder, som barahandlar om att ställa sig bakom kommissionens för-slag, inte fick genomslag när vi kom till beslut i Lux-emburg. Också i fråga om detta blev heltensamma. Vi från regeringens sida vågade kämpa förLettland och . Jag tror att och Litauenär mycket bättre sanningsvittnen när det gäller huru-vida vi lyckades eller ej än . Det ärbara att ta del av alla de tack som vi har fått från dessaländer för att vi, till skillnad från , våga-de kämpa. tycks här ha dåligtsamvete.Därefter några ord om säkerhetspolitiken. Sverigehar ju en öppen och positiv syn på samarbetet medNato. Vi deltar tillsammans med Natoländer i Bosnienför att skapa fred, och vi övar tillsammans med Na-toländer inom ramen för Partnerskap för fred. Menregeringen anser att det är samarbete som gäller. Viskall inte söka medlemskap i militäralliansen . Vivill ha så mycket samarbete som möjligt men intemedlemskap. Om detta kan man gärna diskutera. Menlåt oss då också diskutera möjligheterna. Moderaternagör något sorts försök att devalvera eller förhånaden säkerhetspolitiska lösning som alla partier faktiskthar stått bakom, åtminstone formellt, under väldigtmånga år och som t.o.m. så sent somnågon gång ställde sig bakom,nämligen att den svenska militära alliansfriheten skallbestå. Vad nu gör är att säga att allians-friheten inte är så bra. De törs inte direkt säga att viskall gå med i Nato. Vad som då sker är att vi hamnari en osäkerhetsperiod, ett säkerhetspolitiskt vakuum.Det är en mycket oansvarig politik, . Det är tur att det inte är ni som regerar landet.Jag menar att vi har den moderna synen på säker-hetssamarbete. Vi går in för det som hör framtidentill, att bygga den nya alleuropeiska säkerhetsordning-en och att ta det kollektiva ansvaret för fred och sä-kerhet i . Men för det krävs inte Natomedlem-skap. Det är en gammalmodig ståndpunkt. Det är förövrigt den ståndpunkt som jag tror att många modera-ter har haft , och passar det särskilt välatt ta fram den. vacklar på ett mycketoroande sätt i säkerhetspolitiken. Det beklagar jag,eftersom det alltid är en styrka om vi kan vara eniga idenna fundamentala fråga.Anf. 9 ():Herr talman! Först skall jag säga något om rege-ringens formulering om den gemensamma valutan iEMU-projektet. Jag blev inte klokare efter utrikes-ministerns svar på denna fråga, om det nu var ett svar.Om man skall stärka EMU, gör man det då genom attSverige står utanför eller gör man det genom att Sve-rige går med, eller har regeringen fortfarande intenågon uppfattning i denna fråga? Regeringen måsteväl ha en uppfattning om hur man stärker EMU omman nu i regeringsdeklarationen säger att man skallgöra det.När det gäller processen om den gemen-samma förhandlingsstarten är ju sanningen, fru utri-kesminister, att det aldrig kom något svenskt förslagom en gemensam förhandlingsstart. Man talademycket om det, men det kom aldrig något.