prot · GL0968 · 1998-02-17 00:00:00 — Jag har under min15-åriga kommunala bana upplevt fyra skatteutjäm-ningsutredningar som har lett till förslag i riksdagen.Varenda gång ett beslut med anledning av dem hartagits har alla de kommuner som gynnats inte sagtnågonting medan de som har fått bidra till systemethar anfört synpunkter. Vi har haft en sådanprocess.Jag tror därför att man skall vara oerhört noggrannmed det underlag som krävs när förändringar skallgöras i systemet. Jag vill väldigt noga understryka attdet finns all anledning att ha respekt för de befolk-ningsminskningar som håller på att ske i glesbygd.Jag ser utomordentligt allvarligt på dem. Om vi skallgöra någonting i systemet mot den bakgrunden måstevi vara noggranna med att ha ett ordentligt underlag.Jag har gjort mig underkunnig om att vi inte harett sådant underlag förrän från . Man får däremot aldrig vara dogma-tisk. Det står i överenskommelsen och beslutet omden nya skatteutjämningen att om enskildheter fårmycket stora och svåra effekter, skall man vara be-redd att göra ändringar. Men jag är angelägen om attsäga att det även då behövs ett underlag.Skulle ett sådant underlag komma fram i fall därenskildheter får en förödande betydelse, får man varaöppen för att föra resonemang om detta. Jag tyckerdock att de mest omfattande resonemangen måstevänta till dess att man har det totala underlaget.Låt mig säga till att jag delarhennes bekymmer för den landsända som hon kom-mer från. Jag skall själv åka , och jag har varit där . Jag kän-ner till de problem som ni brottas med. Men jag tyck-er att man i rättvisans namn måste säga att även stor-städerna brottas med en hel del problem. Framför alltfår jag höra detta om kostnaderna för flyktingmottag-ning och för socialbidrag. Varenda gång jag träffarstorstadsrepresentanter får jag höra att dessa kostna-der är besvärande för dem. Därför är det viktigt att viser till helheten när vi gör de här förändringarna.Anf. 29 ():Fru talman! Jag ber att få tacka inrikesministernför kompletteringarna. Jag ser med en viss spänningoch t.o.m. någon förväntan fram emot de kommandepropositionsförslagen. Jag noterar också att inrikes-ministern ger en viss öppning för att diskutera åtgär-der som kan träda i kraft redan nästkommande år.När det gäller det extra skatteutjämningsbidraget,dvs. den pott som avsatts i systemet för särskildaåtgärder i kommuner och landsting, bekräftas i svaretmin i interpellationen framförda åsikt att flertaletansökningar härrör från kommuner med befolk-ningsminskning. 34 av 51 ansökarkommuner är av-folkningskommuner. Det bekräftar i sin tur ocksåbehovet av åtgärder i systemet för att kompenserabefolkningsminskningen, vilket skulle minska trycketpå det extra skatteutjämningsbidraget.I svaret pekar inrikesministern också på att det iutjämningssystemet finns en särskild faktor som kom-penserar för befolkningsminskning. Det är riktigt.Kvalificeringstiden för befolkningsminskningen idenna faktor förlängdes 1996 från fem till . Detmedför att de kommuner som haft betydande befolk-ningsminskning under de senaste tre à fyra åren fårvänta ytterligare sex à innan faktorn utlöses.Det är inte rimligt. Jag anser att en återgång till femårs kvalifikationstid bör genomföras utan att dentillsatta utredningens förslag härom behöver inväntas.Det bör i detta sammanhang också övervägas omfaktorns tyngd kan utökas.Vilken är inrikesministerns syn på denna viktigaenskildhet i systemet?Jag vill gärna också något kommentera LennartHedquists inlägg. Han säger att det nuvarande syste-met strider mot grundlagen. Min fråga med anledninghärav är: När blev eller för dendelen Moderata samlingspartiet domstol i slika juri-diska spörsmål?Vidare säger att det inte spelarnågon som helst roll för utbekommande av statsbidragom sysselsättningen ökar i en enskild kommun. Det ärinte sant, även om det inte är en fullständig kompen-sation. Den uppgår till . Dessutom bidrarPajala och andra kommuner genom att öka sitt egetskatteunderlag till att det landsomfattande skatteun-derlaget ökar.Dessutom hänvisar till att dethär i sinnesvärld inte skall vara ett in-omkommunalt system utan ett system för statlig fi-nansiering. Min fråga med anledning av detta är: Skalldenna statliga finansiering ske inom den ram sommoderaterna anvisat i , dvs. ett iförhållande till vad som förordas av andra i riksdagenrepresenterade partier väsentligt nedbantat anslag?Anf. 30 ():Fru talman! Jag skall använda den taletid som jaghar kvar till att ytterligare peka på de problem som vihar och som jag vet att väl kännertill.Norrbotten har förlorat nästan 6 000 invånare . Totalt har skogslänen tappat drygt 31 200 invå-nare. Det motsvarar en intäktsminskning för kommu-ner och landsting om ca 1 200 miljoner. harstorstadslänen ökat med närmare 81 000 personer,och det ger en intäktsökning om ca 3 000 miljonerkronor.Till detta kommer förändringen genom det nyaskatteutjämningssystemet, som ger storstadslänenkraftigt ökade intäkter. Det är självklart att stor-stadslänens expansion är kostsam, och många storstä-der har också en bekymmersam situation. Jag villäven påpeka att jag absolut inte är någon motståndaretill storstäderna. Jag vill dock att hela landet skallleva, både storstad och landsbygd. De människor somvill arbeta och bo utanför storstäderna skall ha möj-lighet till det.Det finns vissa konstigheter i det inomkommunalasystemet. Låt mig berätta hur det slår t.ex. närskogslänskommuner som har erhållit skatteut-jämningsbidrag skall betala avgifter. Vid fullt genom-förd utjämning skulle t.ex. betala perinvånare och år som betalar bara29 kr per invånare och år. Kommunalskatten är drygt32 kr i och i Danderyd.Fru talman! Jag vet att inrikesministern på fredagkommer att träffa många oroliga kommunal- ochlandstingspolitiker uppe i . Det är minförhoppning att ministern har med sig några positivabesked till dem.Anf. 31 ():Fru talman! Jag antar att samlarsig till att svara också på mina frågor.Rolf Kenneryd gick händelserna i förväg och tog uppnågra aspekter. Låt mig fylla på med ytterligare någraaspekter till , som kanske kan varautgångspunkter för ett resonemang.Kommunalmännen ute i landet noterar att när dehöjer förvärvsfrekvensen, när fler i den egna kommu-nen har jobb, påverkas skatteintäkterna inte mer änytterst marginellt. Det är inte ens fråga om någraprocent, och det finns dessutom Pomperipossaeffekteri många kommuner vid ökad förvärvsfrekvens. Trorinte statsrådet att detta påverkar kom-munernas sätt att agera? Är det inte det som har börjatske i glesbygdskommunerna? Precis som kommunal-rådet i upptäcker man att det inte spelar någonroll för intäkterna om folk har jobb eller inte. Intäk-terna blir desamma.Så småningom börjar människor att flytta. Dåuppstår problem, eftersom intäkterna minskar.Jag tror att beslutet om inomkommuna-la system innebär att ett oerhört farligt system harsatts i sjön. Jag hoppas att kan tainitiativ till att systemet tas bort.Anf. 32 Inrikesminister ():Fru talman! Det var av tidsskäl som jag i mitt förrainlägg inte tog med må vara obetaget att anföraatt han tycker att det nuvarande systemet är grund-lagsstridigt. Men denna riksdag har inte kommit framtill den slutsatsen.Problemet med det tidigare systemet var att fleroch fler kommuner hamnade utanför systemet. De varinte med och bidrog till skatteutjämningssystemet.Det var i regel rika kommuner som hamnade utanförskatteutjämningssystemet. Det var därför det varnödvändigt att få in dessa kommuner i utjämningssys-temet.Sedan var det frågan om att kommunalmän skullesakna incitament till att agera för en högre förvärvs-frekvens. Den tolkningen gör jag inte efter att ha settuppvaktningar från kommunalmän i försvarsfrågan.Från varenda ort där det har funnits ett hot mot attregementen skall läggas ned - med ett antal civilan-ställda - har det varit täta uppvaktningar på såvälFörsvarsdepartementet som i försvarsutskottet. Detger inte vid handen att det skulle finnas ett ointresseav att ha en förvärvsfrekvens i kommunerna.Vi har tittat på förslag till skatteut-jämning. Det skulle få oerhört negativa konsekvenserför vår glesbygd. Jag är icke beredd att påta mig ettsådant ansvar att utöver de problem som glesbygdenredan brottas med införa ett skatteutjämningssystemsom ytterligare skulle förvärra situationen. Därför ger jag inte mycket för det utjäm-ningssystemet.Jag har en fråga som kan ansluta till det Kennerydfrågade om. vill lägga fram ett förslag därstaten skall finansiera skatteutjämningen. Jag skullegärna vilja ha reda på hur det skall finansieras i stats-budgeten.Anf. 33 ():Fru talman! Jag tycker att vi alla borde uppmärk-samma kommunalråd - och för övrigt allaövriga kommunalråd - på att alla kommuner med enmedelskattekraft som understiger rikets medelskatte-kraft skulle förlora på det system som och förespråkar. Vi i Centerpartietkommer inte att medverka till en sådan ordning.Jag vill tacka inrikesministern och mina meddebat-törer för ett intressant och stimulerande meningsutby-te kring ett angeläget ärende. Jag hoppas att det kanha medverkat till att inrikesministern och övriga fun-derar vidare i sina kammare i konstruktiv riktning.Sist vill jag rekommendera inrikesministern att sär-skilt överväga två åtgärder som kan genomföras näst-kommande årsskifte.För det första återgå till kvalifikations-gräns för faktorn för befolkningsminskning. För detandra frysa införandereglerna i avvaktan på att förslagfrån den pågående utredningen och den därpå följan-de remissbehandlingen kan framläggas och beslutas.Anf. 34 Inrikesminister ():Fru talman! Det är egentligen ett kompletterandesvar till Kenneryd. Det gäller dels ändring av införan-dereglerna från tio till , dels frågan om frysningsom lades till i det sista inlägget.Jag är inte beredd att aktualisera denna sakpå det underlag som jag nu besitter. Jag är övertygadom att den typen av diskussioner kan vi inte föraförrän kommitténs samlade bedömning finns.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:156 omgrundlagsenligheten i det kommunala utjämnings-systemetAnf. 35 Inrikesminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringens underlåtenhet att för lägga framgrundlagsändringsförslagen i enlighet med SOU1996:129 innebär att regeringen förbereder ett avskaf-fande av det inomkommunala utjämningssystemet ochframläggande av ett nytt förslag som är förenligt medden gällande lydelsen av grundlagen. har också frågat om regeringen har för avsikt atti en omläggning av utjämningssystemet arbeta bort detillväxtfientliga Pomperipossaeffekter som uppträderför flera kommuner. Detta har delvis berörts i dentidigare interpellationsdebatten.Riksdagen beslutade att anta re-geringens förslag till nytt utjämningssystem för kom-muner och landsting (prop. 1995/96:64, bet.1995/96:FiU5, rskr. 1995/96:116). Systemet trädde ikraft den 1 januari 1996.Innan regeringens förslag till nytt utjämningssys-tem förelades , hade Lagrådets yttrandeinhämtats över förslaget. Lagrådet motsatte sig därvidinte att förslaget lades till grund för lagstiftning. noterade dock med tillfredsställelse att en sär-skild kommitté hade tillsatts, med uppgift att närmareanalysera innebörden av den kommunala självstyrel-sen och beskattningsrätten och dess förhållande tillgrundlagsbestämmelserna.Finansutskottet uttalade följande i sitt betänkande,som låg till grund för beslut om utjäm-ningssystemet: "Med beaktande av den analys avgrundlagsfrågan som exempelvis Lagrådet gjort i sittyttrande finner finansutskottet att allt tvivel om ut-jämningssystemets grundlagsenlighet kunnat skingrasoch att ett nytt bidrags- och utjämningssystem börkunna utformas i enlighet med regeringens förslag. "hade regeringen, som nämnts, till-satt en parlamentarisk kommitté med uppgift att ana-lysera innebörden av den kommunala självstyrelsenoch beskattningsrätten och dess förhållande tillgrundlagsbestämmelserna. Enligt direktiven skullekommittén, om den så fann behövligt, föreslå förtyd-liganden eller ändringar i grundlagsbestämmelserna.Kommittén redovisade sina förslag i september1996 i betänkandet Den kommunala självstyrelsenoch grundlagen (SOU 1996:129). Ett av förslagen varatt ett tillägg skulle göras i regeringsformen, vilketsyftade till att ytterligare klargöra grundlagsenligheteni det kommunala utjämningssystem som börjat gällaår 1996. Kommittén uttalade därvid att det mot bak-grund av Lagrådets och ställningstagandenfår anses klarlagt att det utjämningssystem som beslu-tats kan förenas med regeringsformens bestämmelser.Betänkandet har remissbehandlats och bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Mot denna bakgrund konstaterar jag att det intekan anses råda något tvivel om utjämningssystemetsgrundlagsenlighet, och något avskaffande av systemetär inte aktuellt. Jag anser mig därmed ha besvaratFredrik första fråga.När det gäller andra fråga villjag hänvisa till den nu arbetande parlamentariskakommitté som har till uppgift att följa, utvärdera ochutveckla utjämningssystemet. Kommittén skall läggafram sitt samlade förslag till förändringar under sen-hösten 1998. Regeringens avsikt är att förslag sedanskall föreläggas i sådan tid att förändringarkan träda 2000. Kommitténs uppdrag är iförsta hand att följa upp och utvärdera systemet förkostnadsutjämning, men kommittén har också möjlig-het att behandla systemet för inkomstutjämning.Som svar på andra fråga vill jagmot den angivna bakgrunden säga att jag inte avser attaktualisera förslag om förändringar i utjämningssys-temet innan den parlamentariska kommittén har slut-fört sitt arbete.Anf. 36 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagtror att det är så att varje regering kan vinna ett ochannat val på att konjunkturen är god. Men varje rege-ring som har till målsättning att skapa ett långsiktigtvälstånd måste bygga sin politik på i grunden sundastrukturer. Vi har med detta utjämningssystem enfelaktig struktur. Det är ett tillväxtfientligt system somslår ihjäl regeringens bästa bundsförvanter när vi talarom att syftet är att hålla nere offentliga utgifter ochhålla lägsta möjliga skatt.Den valda konstruktionen är grundlagsvidrig.Statsrådet får ursäkta, men tilltron till att vad varjemajoritet i denna kammare säger alltid är sant gårkanske något för långt. Det är alldeles klart att ettutjämningssystem som tar pengar från en kommunskassa för att finansiera utgifter i en annan kommunskassa måste varar i strid med de formuleringar somfinns om innebörden i den kommunala beskattnings-rätten. Det är också därför som det här utredningsför-slaget finns om att faktiskt införa en grundlagsänd-ringstext som skulle möjliggöra det, om man nu tyck-er att det är ett gott förslag.Sanningen är den att det finns ideologiska motivbakom systemet. Syftet är att mycket hårt pressa vissalågskattekommuner att höja sin skatt. Det är inte barafråga om en omfördelning. Hela konstruktionen ärgjord så att den som har låg utdebitering skall få stryki systemet. Det har ofta frammanats från olika företrä-dare att det vore bra om man hade en jämnare kom-munal skattenivå i landet. Märkligt nog börjar manmed att peka ut dem med låg skatt snarare än demmed hög skatt.Det vore intressant att höra inrikesministern kom-mentera det faktum att ibland används argumentering-en att det skulle vara oerhört angeläget att få vissalågskattekommuner att höja skatten för att omfördelaresurserna så att högskattekommunerna skulle kunnasänka skatten. Var är alla exempel på kommuner somhar gjort detta? Det har flyttats runt väldigt mycketresurser.Effekten blir alltså den att den som sparar och somhar låg skatt får stryk i systemet. Det är påfallandeofta i den region som jag representerar, dvs. Det får alltså till effekt att skatte-trycket på det här sättet höjs. De som lyckats genomåratal av effektiviseringar och genom att föra en, somjag tycker, riktigare avgiftspolitik och därmed lyckatshålla skatten låg får ta stryk i systemet och tvingas,med den strypsnara som systemet utgör, att på sikthöja skattenivån kanske , t.o.m. därut-över. Den som ligger under länsgenomsnittet drabbasav systemets konstruktion.Detta leder till - det finns ju inte exempel på attkommunala skattesänkningar förekommit bland demsom får ta emot pengar i systemet - att skattetrycketlångsamt fortsätter att höjas. Det är också den effektsom vi har sett i landets kommuner. Idén från skatte-reformens dagar om att ha ett 30-procentigt kommu-nalskatteuttag har kommit på skam. Ingen tjänar på attkommunalskattenivåerna i landet fortsätter att höjas.Därför skulle jag vilja i min första runda ha kom-mentarer kring detta. Ser inte statsrådet hur konstruk-tionen på det här sättet leder till ett totalt höjt skatteut-tag inom den kommunala sektorn och vilka negativaeffekter det faktiskt kan få för tillväxt och nya jobb?Anf. 37 ():Fru talman! Statsrådet skriver i sitt svar om ut-redningen om den kommunala självstyrelsen ochgrundlagen att betänkandet har remissbehandlats ochbereds i . Den be-redningen har fortgått . Jag har för egendel tagit del av remissynpunkterna. Jag har litet svårtatt förstå varför regeringen inte lägger fram ett för-slag, om man nu menar att det inomkommunala ut-jämningssystemet skall fortsätta att leva. Det är allde-les uppenbart att utredningen klarlagt att det inom-kommunala utjämningssystemet strider mot regerings-formens ordalag. Det är därför man har lagt fram ettförslag om att ändra i grundlagen. Däremot finns detde som menar att man, i och med att en parlamenta-risk praxis utbildats, skulle kunna hävda att grundla-gen och praxis ger utrymme för det här systemet.Jörgen kan väl inte mena på fullt allvar attvi skall ha en grundlag som styrs av en praxis somstrider mot ordalagen i regeringsformen?Vi diskuterade tidigare vilka negativa effekter detinomkommunala utjämningssystemet har. Jag har noterat fleragånger att man inom tydligenräknat helt fel på vad det moderata alternativet inne-bär. Låt mig precisera och säga att vad vi gör i vårtalternativ är att vi lyfter bort de generella statsbidra-gen och lägger dem som ett utjämnings- och kost-nadsbidrag. Sedan lägger vi ut fullständiga incitamenttill alla kommuner, oavsett om man har låg eller högskattekraft, att höja sin skattekraft.Det befängda med dagens system är att så fort enkommun ökar sin förvärvsfrekvens och får ytterligareskatteintäkter tar systemet till hand omdet. Man kan inte ha ett sådant system som inte låtersig förenas med en beskattningsrätt. Då harman i praktiken avskaffat den kommunala beskatt-ningsrätten. Det är därför jag tycker att medan tid ärskall vi återgå till det system som tillförsäkrar oss dengamla svenska kommunala självstyrelsen med enbeskattningsrätt som förr fanns.Anf. 38 Inrikesminister ():Fru talman! Det må vara hänt att känner någon tilltro till en eventuell riksdagsma-joritet i någon fråga. Men han bör i alla fall kännatilltro till Lagrådet. Lagrådets yttrande är faktiskt rättså klart på den här punkten.Fredrik har rätt i att det nuvarande skat-teutjämningssystemet, som beslutades av riksdagenoch som trädde i kraft , hade ideologiska inslag.Vi var från vårt håll - och där har vi delade meningar- djupt otillfredsställda med att fler och fler kommu-ner ramlade ur systemet och därmed inte bidrog tillskatteutjämningssystemet. Jag tyckte att det var fel.Vi tyckte inte att det fanns någon rättvisa i det. Därföransåg vi att det var nödvändigt att göra en förändringpå den punkten. Även andra partier i denna riksdagkom fram till samma ståndpunkt.Hittar vi några exempel på kommuner och lands-ting som har sänkt skatten? frågar , vi hittar inga exempel på det. När jag far runt ilandet, vilket jag gör rätt ofta, och träffar kommunal-och landstingsmän är det inte precis det problem mantar upp att man har så gott ställt att man anser sigkunna sänka skatten. Det är helt andra problem somtas upp. Hur skall vi kunna klara att finansiera vården,skolan och omsorgen framöver? Hur skallvi klara de andra ekonomiska problem som vi har?Hur skall man i kunna klara befolknings-minskningen som slår så hårt? Hur skall man i stor-städerna kunna klara de ökade kostnader som social-bidragen medför? De brottas med sådana problem.Det är deras vardag. De har inga som helst tankar påatt försämra den kommunala ekonomin med sänktaskatter.Till vill jag säga att frågan be-reds inom men att det även finnsandra saker som vi vill titta på i det förslag som vi hartänkt gå till med. Vi har hela problemetmed frivillighet och förvaltning när det gäller kom-muner som har kommit på obestånd. Kanske vi ocksåmåste bedöma om vi skall bygga in en möjlighet tilltvångsförvaltning. De som jobbar med en del av dekommuner som är i djup kris skulle inte vara sånegativa om de hade ett instrument att gå in med ochkunna förvalta en kommun. Det är också sådant somvi måste göra en analys av, därför att det är ocksågrundlagsfrågor.Jag måste rätta på en punkt. som arbetade under ledning av till den slutsatsen att det skatteutjämningssystemsom har beslutat om inte är grundlagsstri-digt men ansåg att det behövs en del klargöranden.Det var deras slutsats, och det är just det vi tittar på.Jag vill avslutningsvis säga till vi inte räknar fel på . Vi harotroligt kompetenta medarbetare som vänder upp ochned och ut och in på siffrorna. Det moderata skatteut-jämningsförslaget skulle få en förödande effekt förglesbygdskommunerna. är välkom-men att när som helst titta på de siffrorna.Anf. 39 ():Fru talman! bör kanske kännatill att jag har suttit i finansutskottet under den härperioden och följt den behandling som Lagrådet gjor-de. Det går inte med bästa vilja i världen att hävda attde två olika utlåtanden från Lagrådet som låg tillgrund för det nya systemet skulle vara en ensidighyllning från Lagrådet av hur grundlagsenlig textenär, utan det var mycket tydligt att de var satta underpolitisk press och att det krävdes en piruett här i riks-dagen för att få igenom systemet.För att gå ned till det enskilda exemplet kan jagnämna att när det här systemet harverkat ut alla sina år kommer att betala nära hälften avalla de skatteintäkter som de får in från sina medbor-gare i inkomstutjämning. I samma läge som vi har enlagstiftning som säger att man skall få ta upp skatt iden egna kommunen för egen verksamhet försvinnerhälften av pengarna. Det blir litet svårt, oavsett vadLagrådet har sagt, att förklara för medborgarna i denkommunen vart alla deras pengar försvinner.Det finns på det här sättet en lång rad kommunersom tar oerhört mycket stryk av detta system. I drygt20 kommuner uppträder rena pomperipossaeffekter.Det är in i ökad kommunalskatt och ut tillsystemet.Jörgen berömmer sig av att ha varitkommunalman. Tänk om han hade suttit i ledningenför en kommun där varje 10-krona som han får inkostar honom ! Vad hade han sagt till sina riks-företrädare? Vad hade han sagt till den regering somsatt på ett sådant system? Det hade statsrådet aldrigaccepterat.Det är tillväxtfientligt. Det sänder fel signaler. Detavlövar den politiska möjligheten att styra en kom-mun. För att vara uppriktig: varför skall man överhuvud taget engagera sig politiskt i en kommun därden här typen av effekter uppträder? Vad tror inri-kesministern att hans egna lokala företrädare säger ide här kommunerna när pomperipossaeffekterna upp-träder? Tror inrikesministern att de hyllar Pomperi-possa? Nej, det gör de inte. De lovar väljarna att de äremot detta system.Socialdemokraterna föreslår dessutom mindreskattehöjningar, typ , i många av dessa kom-muner, som de fyller med massvis med verksamhet.Men sanningen är den att man t.ex. i kommunskulle behöva höja skatten med om det härsystemet får fortsätta utan att en enda krona går till nykommunal verksamhet i den kommunen. Så hårt gröper det ur verksamheten. Vad vihar framför oss är ett system som kommer att leda tillhögre skatteuttag totalt sett.Jörgen säger att han åker runt till enmassa kommuner och att de inte vill diskutera attsänka skatten. Det är möjligt. Då är den intressantafrågan: Vad tror själv som ansva-rigt statsråd att vi ser för skatteutveckling när detgäller den kommunala sektorn? Vad är acceptabelt?Är det , eller ?