prot · GL09114 · 1998-05-28 00:00:00 — har ett så starkt och gott namninternationellt, och jag hoppas att vi även framöverskall ta många fler uppdrag av den här karaktären. Dåkan det inte vara så att problemen löses i sista sekun-den. Det måste finnas ett regelverk för detta. De somskall åka ut måste vara klara över villkoren på etttidigt stadium. Det höjer inte anseende inter-nationellt när det kommer ut att den här typen avproblem inte är avklarade innan.Anf. 17 Statsminister ():Herr talman! Villkoren var klara i förväg, men deansågs ju inte goda nog. Sedan uppstod en förhand-lingssituation där regeringen drogs in. Det kastar enskugga över hela missionen. Det är inte bra. Att ham-na i en publik förhandlingssituation är naturligtvisägnat att skada förtroendet. Därför kan vi inte levamed en sådan situation.Hela systemet med regeringen som part i dessaförhandlingar kommer att ses över. Förhopp-ningsvis blir det försvaret som ensamt kommer attklara ut detta i fortsättningen.Tunnelbygget genom HallandsåsenAnf. 18 ():Herr talman! Jag har en fråga som gäller följdernaför de näringar, livsmedelsproduktionen och turismen,som drabbades av miljökatastrofen orsakad av miss-grepp i samband med tunnelbygget genom Hallandså-sen. Jag förmodar att statsministern eller miljöminis-tern är beredd att svara.I ett tidigt skede ställde regeringen i utsikt attdrabbade av miljökatastrofen skulle stå skadeslösa.Näringarna har bl.a. ansökt om vissa statliga medelavsedda för informationsverksamhet. Alla vet attBjärehalvön är extremt beroende av turismen och inteminst av färskpotatisproduktionen, som är högak-tuell. Dagens situation är den att riskområdena äravvecklade och några hälsorisker vid konsumtion avprodukter från föreligger inte. Men oronär ändå stor för vad effekterna skall bli nu när konsu-menterna skall köpa produkterna.Mot den här bakgrunden är det mycket viktigt attriktig information utgår. Berörda näringar har inte deresurser som behövs för detta. Mot den bakgrundenvill jag då ställa frågan: Varför har regeringen ännuinte gett några besked på näringarnas ansökningar?Kommer regeringen att anslå de medel som behövs,och i så fall när?Anf. 19 Miljöminister ():Herr talman! Det som inträffade var naturligtvisen tragedi för de boende. och Banverketgaranterade att de skulle se till att de skadelidandefick ersättning. Såvitt jag har förstått har ochBanverket också tagit sitt ansvar. De som har drabbatshar fått ekonomisk ersättning för att göra skadorna såsmå som det någonsin är möjligt.Sedan har det också funnits en begäran från lands-hövdingen om statliga medel för informationsinsatser.Denna ansökan har återkallats eftersom samma be-lopp ställdes till förfogande från och . I och med att de utlovade pengarna i ställetkom från och återkallade länssty-relsen och landshövdingen ansökan till regeringen.Anf. 20 ():Herr talman! Jag känner väl till detta och denuppgift som landshövdingen fick av regeringen attutreda och ställa eventuella krav. Det har gjorts. Detär också riktigt att man har dragit tillbaka den häransökan. Man frågar sig litet oroat varför.Trots att man just nu är inne i ett intensivt skedenär det gäller skörden av färskpotatis och när turismenockså startar upp, har dessa näringar ännu inte fåttnågra besked. Jag tycker att det är en brist hos rege-ringen att den inte har gett de beskeden.Anf. 21 Miljöminister ():Herr talman! De har fått besked av landshövding-en och att det finns resurser som harutlovats av och . Jag förutsätter attde inblandade därmed också tar det ansvaret. Skanskaoch har ett ansvar för det som har skett. Deskall också se till att de skadelidande inte drabbasekonomiskt av detta.Sedan tycker jag att vi alla har ett ansvar för att setill att inte näringarna i blir drabbade. Vimåste alla vara med och sprida informationen om attdet inte är farligt att äta mat från trakten. Detta äräven i fortsättningen ett underbart turistlandskap. Vihar ett gemensamt ansvar för detta. Jag tror att IngvarEriksson och jag skall delta i samma arrangemang pålördag för att visa att framtid skall vara säk-rad.Frikyrkliga teologiska högskolorAnf. 22 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Min fråga går till utbildningsministerCarl med anledning av en debatt vi hade i tis-dags om de frikyrkliga teologiska högskolorna. Teo-logiska , Missionssko-la och har under enlång följd av år bedrivit en mycket värdefull utbild-ning. har den breddats så att de får lov att ge teol.kand.-examen. Där går blivande präster och frikyrkli-ga pastorer. Där går blivande lärare och flera andra.Men av den stora satsningen på 68 000 nya platserhar inte en enda tillförts dessa frikyrkliga teologiskahögskolor. Jag har läst protokollet och noga tittat påvad utbildningsministern sade . Han sadeatt någon del av de 325 platser som skall beslutas omoch fördelas skall kunna utnyttjas för dessautbildningar. Det skulle möjligen kunna vara rimligtmed en viss utbyggnad.Skulle utbildningsministern vilja precisera sig?När kan skolorna räkna med en utbyggnad och i vil-ken storleksordning?Anf. 23 Utbildningsminister ():Herr talman! Som Skånberg helt riktigt på-pekade talade vi om den här saken bara för någradagar sedan. Det är helt rätt att det har skett enmycket stor utbyggnad av den högre utbildningen.Protokollet är också helt rättvisande. Jag sade precisdet som lästes upp, och jag har ingenting mer atttillägga. Utbyggnaden kommer att ske, och fördel-ningen av platserna när det gäller kommer attske . Jag har på den punkten ingen annan in-formation än den som jag gav häromdagen.Anf. 24 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Det är inte så att jag vill klaga påmöjligheten till utbyggnad. Men jag vill naturligtvisge utbildningsministern möjlighet att underlätta för deteologiska högskolorna, som ju med hänsyn till ut-bildningsplatserna, de rent lokala förhållandena, lä-rarna, möjligheten att bo osv. Finnsdet ingen möjlighet att antyda vilken riktning dethandlar om? Är det en större del av de 325 platserna,eller en mindre del?Anf. 25 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag har inte något annat besked att geän det jag gav och det jag gav . Dethär kommer inom sinom tid, och det är inte fråga omatt nu precisera detta. Det får ske i samband med ensenare budgetbehandling.Transport av radioaktivt materialAnf. 26 ():Herr talman! Den här frågan tänker jag ställa tillinrikesministern som är ansvarig för transporter.Som vi vet håller flera huvuden på att rulla iTyskland på grund av transporter av radioaktivt ma-terial som har läckt. Jag har tidigare ställt frågor här iden svenska om flygtransporter. Men nutänker jag ta de landbaserade.Det är en hel del som kommer in i landet, både tillStudsvik och ut härifrån, och som transporteras mel-lan kärnbränslefabriken i och de olika reak-torerna. tappade en bil uranhexa-fluorid. Det var en skandal.Vad jag förstår kontrollerar man på ABB Atomsig själv. Jag vill höra om inrikesministern tycker attdet är rätt och att det räcker med det. Skall man someget företag kontrollera sig själv?Anf. 27 Inrikesminister ():Herr talman! Det måste vara ett missförstånd. An-svarig för transporterna är kommunikationsministern.Gäller det övriga miljötransporter ligger det också påkommunikationsministern. Jag har icke något bered-ningsansvar för de frågorna.Anf. 28 ():Herr talman! Enligt uppgift skulle det vara inri-kesministern. Men jag kan fortsätta därför att jag vetatt är inkopplad. Jag vet att folkkampan-jen har varit på och frågat om justde här sakerna. Om företag gör sina egna kontroller,hur skall då myndigheter och departement veta att deär tillräckligt noggrant skötta? Hur kan man t.ex. mätaalfastrålar, där det räcker med att det är ett pappersom ligger mellan innehållet och det som är utanför?Jag tycker att det är en allvarlig fråga om man lå-ter ABB Atom kontrollera sig själv och från departe-ment och myndigheter inte ställer höga krav. Tysk-land har tydligen ställt upp på ett tiopunktspro-gram. Sent vaknar syndaren.Anf. 29 Miljöminister ():Herr talman! När det gäller transporter av radio-aktivt material är våra ansvariga myndigheter natur-ligtvis väldigt måna om att det skall ske på ett såtryggt och säkert sätt som det någonsin är möjligt.Även om man inte har kontroll över varje enskildtransport har man ändå mycket tydliga regler för hurrutinerna runt transporterna skall ske, för hur trans-porterna skall fungera och för att alla säkerhetskravskall vara uppfyllda. När det gäller de enskilda trans-porterna måste naturligtvis företagen ta ansvar för följer de rutiner som säkerhetsmyndigheterna harställt upp.Jag vet att jag tidigare särskilt har tittat på trans-porterna när det gäller radioaktivt material. Säker-hetsmyndigheterna har där gjort specialgranskningarde . Jag tror inte att det finns någon an-ledning till oro på det området. Det följs med störstanoggrannhet, både av de ansvariga myndigheterna ochnaturligtvis av företagen själva.Uppförandekod för vapenexportAnf. 30 ():Herr talman! Jag har en fråga till gäller uppförandekoden som är beslutad inom EUnär det gäller vapenexporten. Jag vill fråga om dettainnebär någon förändring för uppförande närdet gäller vapenexport.Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! Det var mycket glädjande för Sveri-ge att EU:s utrikesministrar kunde enas omprinciperna för en skärpt och mer precis uppförande-kod vad gäller vapenexport från EU. Men jag tror inteatt skärpningen blev så kraftig att den kommer attpåverka . Vi har regler som är mycket stränga-re än de som gäller i så gott som alla de andra länder-na. Vad vi nu gör är att vi höjer minimigränsen gans-ka rejält. Jag tror att skillnaden mellan våra länderkommer att minska. Möjligheten till samarbete vadgäller vapenproduktion och sådant kommer därmedockså att underlättas.Det viktigaste området för svenskt vidkommande ide här förhandlingarna har varit att lyfta fram demänskliga rättigheternas betydelse i köparlandet ochatt det skall vara ökad öppenhet, ökad offentlig redo-visning av vad som sker i de olika ländernas vape-nexport.På det sistnämnda området nådde vi tyvärr inteända fram. Men vad gäller de mänskliga rättigheternafick vi ett bra stöd, och det blev en mycket bättreskrivning i den nuvarande exportkoden än vad det vari den tidigare.Anf. 32 ():Herr talman! Innebär detta - vill jag fråga han-delsministern - att det kan bli en ökning av vapenex-porten från eftersom kanske redantidigare uppförde sig hyggligt?När det gäller mänskliga rättigheter har jag enkonkret fråga. Jag har precis fåttveta att man har genomfört två stycken kärnvapen-prov. Det har precis kommit på nyheterna. Jag ärordförande i MR-grupp, och vi skriverkontinuerligt brev till när det gäller allvarligakränkningar av mänskliga rättigheter.Jag vill fråga: Hur bedömer regeringen uppföran-dekoden? Har den någon betydelse för den svenskaregeringens agerande när det gäller vapenexport tillPakistan, som uppför sig mycket olämpligt och illa-varslande för mänskligheten när det gäller såväl kärn-vapenprovsprängningar som mänskliga rättigheter?Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! reagerade ochoerhört kraftfullt när gjorde sina sprängningar.När nu på samma sätt begår samma handlingkommer det naturligtvis att ge precis samma reaktionfrån svensk sida. Jag kan inte tänka mig annat än attnågra nya affärer med inte kan komma ifråga. Jag kan inte förstå hur den affär med Pakistanskulle se ut som vi skulle gå med på efter det att dethär har skett.Vi kommer i den mån vi är absolut tvungna att gö-ra saker som följer av kontrakt om de inte kan brytas.Men vi kommer inte att göra några nya affärer medPakistan efter det att man har sprängt kärnladdningar.Folkomröstning om EMU-medlemskapAnf. 34 ():Herr talman! I , vårt broderland i söder,håller man som bekant en folkomröstning omAmsterdamfördraget. I tre av EU-länderna bedömerman det som så viktigt att förankra EU:s nya fördragatt folket får vara med och bestämma. I harsom bekant godkänt fördraget utan någonsärskilt mera omfattande debatt.När det däremot gäller ett medlemskap i , dettredje steget av den ekonomiska och monetära unio-nen, har många, inklusive statsministern, sagt att detär rimligt med en folkomröstning.Det som bekymrar många är dock att vi iSverige, trots beskedet att vi skall få folkomrösta,ändå så sakta glider mot och så till den grad anpassaross till EMU att ett medlemskap måhända bara blir enformalitet om några år.Jag skulle vilja fråga statsministern om och i såfall på vilket sätt han är beredd att medverka till attsvenska folket faktiskt får avgöra EMU-frågan. Jagmenar att det vore förödande för människors tilltro tilldemokrati och medinflytande om vi ipraktiken inte skulle ha något verkligt val i fråga omEMU-medlemskap.Anf. 35 Statsminister ():Herr talman! Vi har varit väldigt tydliga på denhär punkten. Ett medlemskap i skall understäl-las svenska folket för prövning. Det kan ske genom enfolkomröstning eller i anslutning till ett riksdagsval.Jag har själv drivit den linjen hårt och tydligt, efter-som jag betraktar det här som ett av de största beslutsom vi kommer att medverka i. Det är ett beslut somkommer att sluta antingen i ett nej eller i ett ja. Bådaställningstagandena är av mycket stor omfattning.Vi har i en demokratisk tradition som sä-ger att den här typen av frågor innan vi går till beslutskall diskuteras i grunden. Vi kommer därför frånregeringens sida att medverka till att en sådan diskus-sion startar efter riksdagsvalet. Jag hop-pas att partier, folkbildningsorganisationer och ävenandra deltar i detta.Jag tror att det vore en utomordentligt stor tragediför , om vårt land blev medlem utan att ha haften diskussion eller om det utan att ha genomfört endiskussion skulle välja att stå utanför. På den punktenär det alltså kristallklart. Vi skall debattera och disku-tera i lugn och ro, men det är också viktigt att vi helatiden har ett sådant läge att vårt land, om vi vill det,också skall kunna bli medlem.Det är sant att den anpassning som nämner i sin fråga till en del kan vara av tekniskart, men vi bör också öppna för att kunna säga ja, omvi vill göra det. Det omvända, att inte göra sådanaanpassningar, är ju i praktiken att säga nej utan att hafått ett folkligt utslag.Det absolut mest grundläggande är ändock attsvensk ekonomi nu är i sådan ordning att vi får varamed, om vi vill, och att vi är starka nog att stå utanför,om vi väljer detta.Anf. 36 ():Herr talman! Allt det som statsministern sade lätbra, och det är lätt att instämma i det, men alla kan seatt det väldigt tydligt glider i en viss riktning. Jag troratt väldigt många människor är oroliga för att an-passningen går så långt att det i praktiken om några årbara är en formalitet för oss att säga ja. Om företag,banker, försäkringsbolag, hela samhällssystemet in-klusive börsen, företagsredovisningar osv. anpassarsig till detta, kan det bli väldigt svårt att säga nej.Det besked som jag är ute efter gäller därför omstatsministern är beredd att medverka till att det blirett verkligt val och inte bara en formalitet när vi gårtill omröstning om EMU.Anf. 37 Statsminister ():Herr talman! Jag har kanske investerat mer än nå-gon annan i just en sådan position. Jag har den över-tygelsen att detta är det största beslut som jag kommeratt medverka i, av samma omfattning och dignitet sommedlemskapet i EU fastän av ett annat slag. Det kanfå långtgående konsekvenser, långt utöver den mone-tära politiken.Den tradition som jag är fostrad i och den studie-cirkeldemokrati som vi har i säger mig att dethär är en fråga som folket skall ha tid att sätta sig in i.Under den tid när vi förbereder oss skall vi se till attvi kan gå med, om vi bestämmer oss för att gå med.Vi skall inte smygavstå genom att aktivt låta bli att tabeslut som möjliggör ett medlemskap.Man kan alltså lika gärna vända på in-vändning. Om vi nu skulle försätta oss i ett läge där viavstod från att förbereda oss, skulle det i praktikeninnebära att vi inte kan säga ja, om svenska folket såsmåningom skulle vilja göra detta.FisklådorAnf. 38 ():Värderade talman! En finess med de här fråge-stunderna är att man kan varva frågor av stor betydel-se för landet med relativt små frågor. Jag skall ställaen fråga till handelsministern.Jag läste i en tidning att en man som heterGösta har tillverkat fisklådor av trä i 60 år.Nu säger man att han inte får fortsätta med detta ochhänvisar till att de enligt EU i fortsättningen skall varatillverkade av plast.Det här är egentligen en bagatellfråga, men denhar stort symbolvärde för svenska folket. Många retarsig på sådant här. Vi har transporterat fiski trälådor, och säger att vi inte får göra det. Jagställer min fråga till handelsministern, eftersom jaghar uppfattat att det är han som i regeringen ansvararför frågor om fisklådor.Anf. 39 Statsrådet ():Herr talman! Som fisklådeminister skall jag be attfå säga att det är min uppfattning att EU lägger sig iför mycket smådetaljer. Man ägnar för mycket kraft åtfrågor som jag skulle vilja betrakta som strunt.Just i det här speciella fallet vet jag inte riktigt vadsaken gäller. Jag skall ta reda på det, och om skade-verkningarna kan begränsas skall jag gärna göra någotför det.Men låt oss, som sagt, försöka få EU att mer jobbamed väsentligheter som rör människorna i deras var-dag på ett positivt och konstruktivt sätt, så att EU kanbli mer populärt, uppskattat och respekterat i Sverige.Det är så EU kan bli bättre, inte genom att satsa pådyra reklamkampanjer för att informera bort EU:simpopularitet.Låt oss tillsammans göra en insats för fisklådorna,så kan det kanske också bli en insats för EU.Anf. 40 ():Värderade talman! Det är roligt att det ibland kanbli litet skratt här i kammaren, men just sådana härfrågor är, precis som handelsministern säger, förmånga människor väldigt besvärande. Det finns noto-riska EU-motståndare som önskar att vi skall presen-tera så mycket besvärligheter som möjligt i sambandmed EU. Det gäller för oss att ge dem så litet rätt sommöjligt.Jag kan lämna över den här artikeln till handels-ministern. Han har20 000 lådor i lager som handelsministern kan hjälpahonom med att sätta sprätt på. Med tanke på fråganssymbolvärde är jag glad för att handelsministern sva-rade så som han gjorde. Det är den typen av beskedsom svenska folket behöver. Vi skall inte i en massastruntfrågor behöva ta hänsyn till EU.Handelsministern kan kanske också kommenteradet förhållandet att det lär finnas svenska byråkrater -dock givetvis inte tillhörande regeringen - somhandlägger sådana här ärenden på ett sådant sätt att dehär problemen med EU förstärks. Det krävs störremod från våra svenska EU-byråkrater, eller hur?Anf. 41 Statsrådet ():Herr talman! Vi skall arbeta för att EU:s reglerblir mer realistiska och inriktade på väsentligheter.Men jag har den ganska bestämda uppfattningen att vipå ett lojalt sätt måste tillämpa även de regler som viogillar, även om vi tycker att de innebär onödigtkrångel och byråkrati. Det gäller inte minst på jord-bruksområdet, dit fisket ju ofta förs bl.a. på grund avgemensamma stödsystem. Man har där en överdrivenbyråkrati, som konsumerar en alldeles för stor del avstödpengarna.Jag tycker dock inte att vi skall uppmana våramyndigheter att strunta i . Vi skall följadem lojalt så länge de gäller men kan också försökaändra dem.ÄnkepensionenAnf. 42 ():Herr talman! Jag har en fråga till socialförsäk-ringsministern. Jag har träffat ett antal bekym-rade änkor ute på , och eftersom vi nästanvarje dag får höra från regeringen hur god vår eko-nomi är , skulle jag vilja fråga omsocialförsäkringsministern är beredd att lägga fram ettförslag om att ge änkorna deras rättmätiga pensiontillbaka och när vi i så fall kan vänta oss ett sådantförslag.Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Den besparing som vi har gjort påänkepensionen innebär en inkomstprövning på folk-pensionsdelen av änkepensionen. När det däremotgäller den stora delen av efterlevandepensionen,nämligen ATP-delen, har vi inte gjort några föränd-ringar. Regeringen avser inte att göra några föränd-ringar vad gäller folkpensionsdelen, utan den bespa-ring som vi har gjort ligger fast.Anf. 44 ():Herr talman! Det var ett dystert besked. Jag troratt landets änkor kommer att lyssna noga på vad somhär sägs. Det är faktiskt inte några rika änkor, sommina socialdemokratiska kolleger i utskottet påstår,utan det är änkor i mycket små omständigheter somhar drabbats av detta.Jag vill se det här i belysning av ett annat förhål-lande. Vi har från fem politiska partier tagitett beslut om det kommande pensionssystemet. Hur ifridens namn skall vi kunna lita på att det i fortsätt-ningen får ligga kvar, när man med ett penndrag harkunnat ändra änkornas situation?Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Det var ju inte på något sätt medglädje utan med mycket stort svårmod som vi fickgöra en besparing på änkorna på grund av den rasera-de ekonomi som vi fick ta över 1994. Det är skälet tillde besparingar som vi har genomfört och som verkligen inte har varit lätta. Vihade naturligtvis med betydligt större glädje frånregeringens sida sett att vi inte hade behövt göra nå-gon besparing på änkorna.När det gäller det nya pensionssystemet vill jagpeka på att de fem politiska partierna i Genomföran-degruppen kommer att ta ställning till frågan om efter-levandepensionen när dess utredningsarbete är klart.Jag är något förvånad över frågahur vi skall kunna lita. Det är fem politiska partiersom gemensamt har kommit överens om det reforme-rade pensionssystemet.Vapenexport till och PakistanAnf. 46 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag tänker följa upp frågan om Pa-kistan. Kärnvapen och kärnvapenhot är det absolutstörsta hot vi har i vår värld . De senaste veckor-na har vi fått uppleva hur man i den absolut fattigastedelen av världen börjar testa kärnvapen. börja-de, och följer efter. Det är två länder somSverige ganska länge har haft vapenexport till. Jag varlitet förundrad över handelsministerns svar tidigare.Min fråga är naturligtvis: Kommer regeringen attstoppa alla leveranser till och efterdessa sprängningar? Vad kommer regeringen i övrigtatt göra för att agera kraftfullt mot detta?Det som handelsministern sade och som bekymra-de mig extra var att det var nya exportleveranser somman inte kunde tänka sig. Jag visste inte ens att detvar aktuellt att exportera vapen till och Pakis-tan i det läge som faktiskt har varit i fråga om dessabåda länder under en . Följdleveranserskulle inte gå att stoppa. Vi måste väl kunna ageraäven vad gäller följdleveranser utifrån att det är frågaom att rädda fred.Anf. 47 Statsrådet ():Herr talman! har en restriktiv politik förvapenexport till och . Under förra åretexporterade vi till för ochtill för . Jag kan inte påstå attjag gör någonting oerhört kraftfullt om jag säger att viskall dra ned, för det går inte att dra ned med mer än13 miljoner även om vi skulle dra ned till noll.Vi kommer inte att gå med på att bevilja tillståndtill nya affärer. Det pågår kanske marknadsföring ochförhandlingar - vad vet jag för jag har ingen klar bildöver det för ögonblicket. Men mitt besked är att detsom nu har skett förändrar den säkerhetspolitiskabedömningen, det förändrar vår politiska bedömning.Jag kan inte se att det finns utrymme att göra någon-ting annat än att säga att den här regionen inte skall hamer svenska vapen. Men honorerar ingångnaavtal. Om EU eller FN beslutar om ett embargo,skulle jag inte ha någonting emot det. Då skullesjälvklart allting avbrytas tvärt. Så länge det inte ärfallet tänker jag fullfölja den linjen som ni i bestämt, att ingångna avtal skall följas. Mendet skall göras en mycket sträng bedömning i detenskilda fallet av vad som är nödvändigt och vad vikan påverka. Där vi kan påverka skall vi göra det såatt och förstår vad vi menar.Anf. 48 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Min naturliga följdfråga blir: Kom-mer att agera för att EU eller FN skall upprät-ta ett embargo mot fortsatt vapenexport till dessa bådaländer i det här läget?Anf. 49 Statsrådet ():Herr talman! Vid i mån-dags var ett av de förslag som framförde vidbordet, att EU kollektivt skulle göra på det här sättet.Nu funderar länderna på detta och kommer att träffasigen snart.