prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — För att klara administrationen avdetta måste han införas i den svenska folkbokföring-en, tilldelas personnummer och skattekonto. När hanhar betalat sina skatter och avgifter berövashan ändå sin pensionsrätt. Hans inbetalade avgifterlämnar staten i stället tillbaka till rederiet. Hur kanClaes-Göran försvara en sådan märklig ord-ning?Moderata samlingspartiet har varit mot-ståndare till denna typ av driftssubventioner. De ska-par felaktiga företagsstrukturer och de motverkar ensund utveckling. Problemet för de svenska rederiernaär den svaga lönsamheten alldeles oavsett stöd. Ingenseriös kapitalförvaltare kommer att vilja investera i ennäring som är så beroende av politiskt godtycke somrederibranschen nu är. Den svenskflaggade handels-flottan kommer att försvinna, på samma sätt som denamerikanska redan har gjort, inte trots stödet utantack vare det.Herr talman! Betänkandet behandlar också verk-samheten i . Det är Moderata samlings-partiets uppfattning att det skall råda konkurrensneut-ralitet mellan de olika transportslagen. Så är intefallet. har fått kostnadsansvar för enmängd uppgifter som inte åvilar de andra trafikverkenpå motsvarande sätt och som därför ensidigt drabbarsjöfarten.Så är t.ex. räddningstjänst och kultur huvudsakli-gen kommunala uppgifter i samhället, men för sjö-farten åläggs dessa uppgifter . Isbryt-ning, som närmast är att betrakta som en regionalpo-litisk fråga, är också en dryg kostnad för verket somsjöfarten förutsätts betala. Sjömätning bedrivs i enomfattning som är mycket större än vad som baramotiveras av sjöfartens behov, men den skall ändåbetalas med sjöfartsavgifterna. Detta skapar högakostnader för och därmed också högaavgifter för anlöp av svenska hamnar.Till detta skall läggas den indragning av ackumulerade överskott, en modern form avreduktion, kan man säga, som regeringen nu gör heltutan motivering. Verket förutsätts i stället täcka sinaframtida investeringar med lån i Riksgälden.Det finns därför en berättigad kritik från bran-schen av de höga sjöfartsavgifterna. Svenska hamnarkonkurrerar inte bara med varandra, de konkurrerarockså med hamnar i våra grannländer. Man behöverbara gå över så får man en helt annan kost-nadsbild. Om vi skall bibehålla sjöfart iSverige så får de svenska kostnaderna inte vara vä-sentligt högre än de nivåer som gäller i ochpå kontinenten. är skillnaden alltför stor och detär vår uppfattning att en total översyn av sjöfartenskostnadsansvar i måste göras. Den översynenborde ha gjorts av , menså blev dessvärre inte fallet.I det här sammanhanget är det naturligt att ocksånämna något om det s.k. hamn- och stuverimonopo-let. Att monopolet är skadligt håller de flesta med om- i varje fall rent principiellt. Men motargumentetbrukar vara att det här är en facklig fråga som intekan påverkas politiskt. Detta är bara delvis sant. Mo-nopolet vilar på nr 137, som gäl-ler innan den kan sägas upp, menockså på hamnförordningen och lagen om allmänhamn från 1983.Den svenska har visserligen utta-lat att den svenska tolkningen av konventionen ärorimlig, men i praktiken har detta uttalande inte letttill några förändringar i hamnarna. Europeiska unio-nen har konstaterat att hamnmonopol av svensk mo-dell inte är förenligt med . Det har sketti samband med en dom mot hamnen i . Även iSverige borde vi nu anpassa vårt regelverk i överens-stämmelse med . kanvi för dagen inte göra mycket åt. Däremot kan viändra hamnförordningen, och den svenska uttalande borde också på något sätt fåpåverka utvecklingen så att detta stuverimonopolupphör.Låt mig också säga några ord om Gotlandstrafi-ken. Det är inte så att Moderata samlingspartiet villha försämringar av trafiken till , och jag ärheller inte den ideologiskt förblindade gotlandsmot-ståndare som bl.a. gärna framhål-ler. Men vi tror inte att dagens trafikupplägg gynnarGotland.Det är troligen så att passagerartrafik tillGotland inte kan upprätthållas utan statligt stöd. Där-till är underlaget för litet. Men Moderata samlings-partiet har aldrig hävdat att skall lämnas utantrafikförsörjning. Däremot anser vi att stödet skall gesunder de tider då det behövs, inte fördelas jämnt överåret. Och framför allt skall konstruktionen inte varaden nuvarande, dvs. att en statlig myndighet bestäm-mer både tonnage, tidtabell och priser. Då har rederietsmå möjligheter att påverka sina inkomster och dåsaknas incitament att bedriva en effektiv trafik. Istället blir följden, som har skett, att man plötsligtbegär 15 miljoner extra för ytterligare en båt undersommaren.Herr talman! blir , så vitt jag kan se,den enda färjan i hela som kommer attdrivas med statliga subventioner under högsäsong.I anslutning till detta några ord om Got-landstillägget och högprisregleringen. Det har tidigarebehandlats här i kammaren och varjegång återkommer regeringen med samma beslutsvån-da: kanske, men just kan vi inte göranågon förändring. Det är unikt och stötande att treföretag i praktiken tilldelas beskattningsrätt och där-med också ensamrätt på de här transporterna. Det ären rest från den gamla regleringstiden, som ärpasserad i resten av transportvärlden.De företag som här värnar sina privilegier bedri-ver omfattande trafik med alla andra färjelinjer utanatt där hävda behov av specialbestämmelser för attklara fiktiva merkostnader. Men när det gäller Got-land hävdar man den klassiska inställningen att oli-gopolet är en förutsättning för att trafiken kan bedri-vas, och man vill inte ens ha nolltaxa på färjan om detskulle leda till fri konkurrens.Jag tror att det är viktigt för trafikförsörjningen påGotland att detta oligopol upphör. Vi har hört mot-svarande argumentation tidigare inför varje avregle-ring på trafiksektorn, det må ha gällt slopandet avåkeritillstånden, turistbussregleringarna, taximono-polet, lokaltrafiktillstånden, , Posten ochSJ:s trafikmonopol. Det har alltid varit samma pro-tester. Men när besluten väl har genomförts har ef-fekterna för samhället blivit genomgående positiva.Det finns ingen anledning att tro att inte samma för-hållanden gäller för Gotland.För tids vinnande, herr talman, yrkar jag inte bi-fall till reservationerna, utan nöjer mig med att in-stämma i tidigare yrkande.Anf. 60 () re-plik:Herr talman! Det är ett principiellt resonemangman kan ha om statliga företag. Den avreglering somhar skett i har varit exempellös. Den harinneburit, på t.ex. Postens område, att vi har fått inoperatörer som plockar ut de mest lönsamma delarnaav Postens verksamhet så att man med statligaskattemedel måste hjälpa Posten att upprätthålla detsamhällsansvar Posten är ålagd.På område efter område är förhållandena likarta-de. Det innebär att man i det här sammanhanget intekan kombinera marknadsekonomi på alla områdenmed ett samhällsansvar. Man måste bestämma vilketdet är som skall gälla. Det kan inte vara så att vi skalllåta privata företag göra vinst på de delar av verk-samheten som vi sedan måste subventionera i andraänden.Gotland är ett bra exempel på det här. Det är väl-digt dyrt att flyga till och från . Jag tror inteatt Tom själv skulle kunna acceptera att bounder sådana omständigheter, att enbart ha tillgångtill bra båttrafik . Jag förstår om gotlän-ningarna behöver kunna förflytta sig. Kan inte mark-nadsekonomin klara det tycker jag nog att vi har ettsamhällsekonomiskt ansvar även för deras kommuni-kationer.När det gäller sjöfarten hade vi kanske föredragitden nettomodell som parterna hade kommit överensom i första hand. var överenskommelsen bättre änatt beslutet hade blivit så som regeringen hade före-slagit. Men här undrar man vad som egentligen är fel.När det gäller rederierna har verksamheten i ham-narna, vad jag har förstått av redovis-ning, ökat väsentligt mer än förväntat. Man trodde attdet skulle öka . I stället har det ökat medmellan 5 och det gångna året. De studier vi gjor-de i tydde inte på någotstörre armod när det gäller rederierna. Problemet härhandlar om det svenska sjöfolket och hur vi skallkunna upprätthålla det.Slutligen till stuveriemonopolet. Anledningen tillatt vi inte föreslog något avskaffande av det var att iprincip samtliga hamndirektörer sade att detta var detmest effektiva sättet att organisera verksamheten ihamnarna.Anf. 61 TOM () replik:Herr talman! Det är inte så, , att kostnader försvinner bara därför att statenhar ett ägande. Kostnaderna för att dela ut brev är intemindre i ett statligt postverk än för t.ex. den privataoperatören . Det är snarare tvärtom. Erfa-renheterna från just postavregleringen är rätt beteck-nande. De redovisningar som vi fick i utskottet frånbl.a. , som har utdelning inte bara i tätortutan också i stora glesbygdsområden, angav att kost-naderna inte var större. Framför allt hade City Mailväldigt klart för sig vilka kostnaderna var. Man kunderedovisa vad man gjorde och inte gjorde, på ett sättsom det statliga postverket med sitt gamla monopolinte ens hade brytt sig om att ta reda på.Det är alltså inte så att kostnader försvinner baradärför att de förankras i ett statligt ägt monopol.Anf. 62 () re-plik:Herr talman! Det privata företagets syfte och mo-tiv måste vara vinsten. Annars skulle det inte fungera.Så är det enligt de marknadsekonomiska grunder somalla national- och företagsekonomer lär ut. Den vinstsom tas ut kunde tidigare omdisponeras för att täckade kostnader som har på grund av att vårtland är glesbefolkat. har man avhänt sig den möj-ligheten, och det beklagar vi.Anf. 63 TOM () replik:Herr talman! Det är riktigt att privata företag ar-betar för att maximera vinsten, men problemet är attett statligt monopol, oavsett om det är ett bolag ellerett verk, arbetar utan den målsättningen. Därför blirverksamheten nästan definitionsmässigt alltid merakostsam.Däremot skall staten i vissa sammanhang ta ettövergripande ansvar för att upprätthålla samhällsser-vice, men det skall man inte göra genom att själv ägaoch operera verksamheten utan genom uppköpt verk-samhet, på det sätt som vi har gjort efter avreglering-en.Anf. 64 ():Herr talman! Transportpolitiskt är en ö.Öar är beroende av sjöfart för sin kontakt med om-världen. Det gäller även . av Sve-riges export och import fraktas med fartyg. Varje årtransporteras ca 40 miljoner passagerare med färja tilleller från de svenska hamnarna.Under de senaste åren har den stora frågan inomsjöfartspolitiken varit: Skall den svenska handels-flottan kunna fortsätta att gå under svensk flagg, ellerskall dess fartyg flaggas ut till andra länder?Den svenska handelsflottan sysselsätter över10 000 människor. Räknar man även in de människorsom arbetar i hamnarna, stuverierna, mäklarfirmornaosv., ökar antalet till ca 30 000. Vid en utflaggningskulle vi ha små möjligheter, om ens några, att fort-sätta vårt framgångsrika arbete med att förbättra sjö-säkerheten och göra sjöfarten mera miljövänlig.För att skapa långsiktiga och rimliga konkurrens-villkor för den svenska handelssjöfarten antog riksda-gen ett sjöfartspolitiskt beslut föråren 1997 till 2001 som innebar att staten skulle till-försäkra den svenska handelsflottan rimliga konkur-rensförhållanden.Sedan vi här i fattade det beslutet svenskflaggade handelsflottans möjligheter attkonkurrera försämrats betydligt. Detta beror framförallt på att fastställdenya riktlinjer för statsstöd till sjöfarten. Till skillnadfrån vad som gäller inom EU:s konkurrenspolitik iövrigt blir det möjligt för medlemsländerna att sättain olika näringspolitiska stöd för att stödja det egnalandets handelsflotta.Förutom har samtliga 15 medlemsländervidtagit åtgärder för att reducera bemanningskostna-derna. Det har gjort det omöjligt för den svenskahandelsflottan att konkurrera på lika villkor. För attsänka sina kostnader har flera rederier därför flaggatut sina fartyg. minskade den svenskahandelsflottan med 32 fartyg. i århar 35 svenskflaggade fartyg bytt flagg. Dessutomhar det pågått förhandlingar om utflagg-ning för ungefär lika många.Utflaggningen var inte bara ett hot som redarnaskramlade med - det hade blivit verklighet. Om intenågot gjorts för att stärka konkurrenskraften, kundejag och Tom ha stått i hamn ochvinkat av den svenska handelsflottan när den sattekurs mot de norska och holländska registren.För att stärka den svenska handelssjöfartens kon-kurrenskraft och skapa långsiktiga möjligheter förnäringen att utvecklas slöt regeringen den16 november en överenskommelse med Vänster-partiet, , om utformningen av det statligastödet till sjöfarten. Stödet bygger på den s.k. brutto-modellen, vilket innebär full återbäring av skatt för detillfälligt anställda och stöd till de sociala avgifternamed per årsarbetskraft t.o.m.2001. Genom uppgörelsen ges de anställda löne- ochanställningstrygghet som konkurrenskraftenstärks. Till skillnad från Tom menar jag attvi med dessa åtgärder kan ha en tro på densvenska handelsflottan.Moderaterna vill som vanligt gå en annan väg.Att arbeta på sjön är något speciellt. Arbetstider-na, frånvaron från hemmet och den sociala miljön göratt arbetet skiljer sig från vad som gäller på den övri-ga arbetsmarknaden. Därför finns det speciella reglerför sjuklön, arbetstid och semester. Dessa vill mode-raterna som vanligt avskaffa. Bara man klämmer åtlöntagarna så blir det bra. Bara man skär i arbetsrät-ten, inför hårdare anställningsvillkor, slopar reglerkring de ombordanställdas sjuklön, arbetstid ochsemester så löser sig enligt reservationalla problem.Herr talman! är inte bara beroende av sinsjöfart för kontakten med omvärlden. För att helaSverige skall kunna leva och utvecklas behövs detäven fartygstrafik till våra egna öar, inte minst till ochfrån . Antalet passagerare som tar färjan tillGotland har ökat . Ett nytt re-kord uppnåddes 1997 med 1,1 miljoner passagerare.Tyvärr har däremot lastvolymen sjunkit.Transportkostnaderna är en viktig parameter förmånga företag och spelar ofta en avgörande roll videtableringar på ön. Därför betonade såväl regeringensom trafikutskottet vid beslutet att staten även i fram-tiden skall ha ett ansvar för att godstrafiken till ochfrån erbjuds tillfredsställande villkor ochutvecklingsmöjligheter. Utskottet slog också fast attdet är angeläget att avvecklingen kan ske i tillfreds-ställande former.Under 1997 beslöt efter förslag från re-geringen att avvecklingen skulle anstå i avvak-tan på en långsiktig lösning på frågan om lämpligform av stöd för godstransporter till och från Gotland.Nu föreslår regeringen att avvecklingen skall skjutasupp , eftersom frågan bör beredasytterligare.Herr talman! har som enda parti re-serverat sig mot förslaget att avvecklingen av Got-landstillägget skall skjutas upp under det år som denfortsatta beredningen pågår. I stället för att vänta tillseptember vill hasta fram ettförslag . I stället för att stressa fram ettdåligt förslag bör vi avvakta ett förslag om en lång-siktig lösning om hur stödet till godstransporter tilloch från skall utformas i framtiden.Moderaterna har också reserverat sig mot att rege-ringen avser att besluta om en extra inleverans frånSjöfartsverket. Bakgrunden är den att regeringenanser att samma principer som gäller för andra affärs-drivande statliga verksamheter skall gälla också förSjöfartsverket. Det framstår som ganska självklart förde flesta att olika principer inte kan gälla för olikaaffärsdrivande verk, men tydligen inte för moderater-na.Regeringen anser att soliditet ärför hög och att den bör understiga den nuva-rande nivån . Det långsiktiga målet för soliditet-en bör i likhet med i annan affärsdrivande verksamhetvara att denna som lägst skall uppgå till . Därföravser regeringen att besluta om en extra inleveransunder hösten.Herr talman! Som jag inledde med att säga: Sve-rige behöver genom sin plats på kartan sin sjöfart ochäven sina sjömän. För att sjöfarten skall vara konkur-renskraftig krävs att den svenska handelsflottan fårspela efter samma regler som de medtävlande. Ge-nom överenskommelsen om handelssjöfarten har densocialdemokratiska regeringen sett till att den svenskasjöfartsnäringen nu får förutsättningar att konkurrerapå liknande villkor som sjöfarten i andra europeiskaländer.Sverige behöver inte bara sin utrikes sjöfart. Sve-rige behöver också den sjöfart som går inom landet,inte minst till vår ö . Därför behövs det enlångsiktig lösning på hur stödet till godstransportertill och från skall se ut . Den fort-satta avvecklingen av Gotlandstilläget bör därförläggas på is tills beredningen är färdig och ett lång-siktigt förslag ligger på bord.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner under detta avsnitt.Anf. 65 () replik:Herr talman! Jag tycker att en bra bakgrundsbeskrivning. Men var finnspolitiken? Vi kan vara mycket överens om att densvenska sjöfartsnäringen är viktig för . Menjag måste ändå be förklara hurSocialdemokraterna egentligen tänker hantera sjöfart-spolitiken framöver. Samma fråga måste uppenbarli-gen ställas till både och ,eftersom ni inte har undantagit sjöfartsfrågorna i ertsamarbete - som ni har gjort med försvarspolitiken.Med tanke på hur det undantaget har fungerat i prak-tiken, kanske man skall vara tacksam för att sjöfarteninte är undantagen från ert samarbete.Frågan om den svenska sjöfarten har skötts på ettutomordentligt dåligt sätt av den socialdemokratiskaregeringen. Den sjöfartsutredning som 1995 ladefram ett antal förslag resulterade inte ens i en propo-sition. Men det blev ett sjöfartspolitiskt beslut, somBrandin sade, 1996. Sedan har EU-länderna konkur-rerat ut . har det dröjt ett och ett halvt årinnan en ny utredning har kunnat komma fram tillnågonting. Utredningen har förbjudits lägga framförslag på skatteområdet.Jag delar Tom kritik mot konstruktionenav rederistödet. Jag kan inte förstå hur man har kun-nat överge den s.k. nettomodellen.Vad kommer härnäst, ? Skalldet bli en långsiktig sjöfartspolitik? Kommer Social-demokraterna att jobba för full konkurrensneutralitetför den svenska handelsflottan? Kommer ni att drivafrågorna i EU? Vad vill Socialdemokraterna egentli-gen med sjöfarten?Anf. 66 () re-plik:Herr talman! Vi har ett sjöfartspolitiskt beslut somrör . Vi får återkomma om vad vi villgöra därefter. Naturligtvis skall vi driva frågorna. Viär överens om att det inte kan vara bra att ha ett stödför att klara av näringen. Men om andra länder harandra konstellationer, måste vi från ocksåvara med för att kunna bedriva en sjöfart.Det är vår uppfattning att vi skall driva frågornainom EU, så att det blir en enhetlighet inom EU ifrågorna.Anf. 67 () replik:Herr talman! Först ber jag om ursäkt om jag råka-de provocera och . Jagtrodde att de skulle delta i denna del av debatten. Jagförsöker att ta tillbaka provokationen.Jag tackar för hans svar,men Socialdemokraterna säger ändå att vi skall väntaoch se vad som händer. Det är så det har varit underen lång rad år på området. Varför har man inte kraft-fullt kunnat driva frågorna? Sjöfartsutredning eftersjöfartsutredning har lagt fram långsiktiga förslag istor parlamentarisk enighet. Ändå är svaret att vi fårse vad som händer. Jag är inte nöjd.Anf. 68 () re-plik:Herr talman! I fråga om hur sjöfartsfrågan hante-ras inom andra länder i EU är det riktigt att vi fårvänta och se.Om vi inte hade gjort någonting, hade vi kunnatstå utefter våra kuster och vinkat av den svenskahandelssjöfarten när den försvann från grän-ser. Det är därför vi har fattat detta beslut.De sjöfackliga organisationerna har till-sammans med arbetsgivarna inom sjöfart tecknat ettavtal. Jag tänker ta repliken om de arbetsrättsligafrågorna senare, eventuellt med Tom , efter-som kristdemokrater och moderater har ungefärsamma uppfattning i de frågorna.Anf. 69 TOM () replik:Herr talman! gör det vanligamisstaget att blanda ihop den svenska handelsflottanoch den svenska sjöfarten. Det skapar en viss förvir-ring i debatten eftersom det inte är riktigt samma sak.Risken att vi skall stå på kajerna och vinka av sjö-farten är fortfarande ganska stor, . Det här förslaget kommer inte heller att fungera.Det går att skylla på EU. , och i någon månFinland, har lyckats välja en lösning som ingen annanhar gjort. Därmed står vi alldeles ensamma med enlösning som tekniskt knappast kommer att fungeraoch inte heller kostnadsmässigt.Sedan är det den arbetsrättsliga frågan. Vi harväckt motioner om en rad bestämmelser som vi öns-kar ändra. Det finns i sjöfartslagstift-ningen en mängd särbestämmelser som härrör frånden tid en var långt borta under långa perio-der. Det gäller inte längre.En däcksman har en viss regel för sjukfrånvaromedan den som sitter på kontoret på land har en an-nan. Den som jobbar på spårvägen i harockså en helt annan regel. Det finns ingen anledningatt ha så mycket särbestämmelser för sjöfarten somdet hitintills har funnits.Anf. 70 () re-plik:Herr talman! Jag är inte lika pessimistisk somTom när det gäller den svenska handelsflot-tan. Jag tror att i och med att vi fortsätter att engageraoss i den svenska handelsflottan och svensk sjöfartkommer vi att klara situationen. Det kommer säkertatt också finnas fartyg som flaggas ut frånSverige.Det är intressant att efter att ha varit överens attt.o.m. redare i förhandlingar med de sjöfackliga orga-nisationerna har dragit tillbaka sina krav på utflagg-ning. Ett av de stora rederierna i landet har vid ettmöte med oss sagt att man kommer att flagga hem sinnyproduktion.Sedan var det de arbetsrättsliga frågorna. TomHeyman förfäktar nettomodellen. Nettomodellenbyggde på att de sjöfackliga organisationerna ihopmed arbetsgivarna, precis som med bruttomodellen,skulle vara överens i avtal. Där var inskrivet i avtalenhur man skulle hantera arbetsrättsliga frågor somsemester, sjuklön och mycket annat.Det verkar som om med hjälp av be-slut skall förändra överenskomna avtal. I fråga om dethär förslaget har de sjöfackliga organisationerna medredarna kommit överens i avtal om hur de frågornaskall hanteras. Det är något som riksdagsledamöterskall vara stolta över, dvs. att de fackliga organisatio-nerna och arbetsgivarorganisationerna kan kommaöverens om sådana avtal. Då slipper vi politiker varaklåfingriga i de delarna.Anf. 71 TOM () replik:Herr talman! Det är inte så att vi här i riksdagenskall ändra avtal. Här skall vi bara ändra de speciellalagregler som gäller för sjöfarten. Vill man sedanavtala något annat är det fritt för det.Är detta ett exempel på en ny socialdemokratiskindustripolitik, ? Om nu rederi-erna får det här avtalet och får uppbära skatten för sinpersonal, varför skall inte få det på fabriken iEslöv, varför skall inte få det på sina tele-fonfabriker, och varför skall egentligen inte helasvenska näringslivet kunna få tillbaka personalskat-terna?Vad är det som är så speciellt med att köra godspå vatten jämfört med att göra andra saker som ocksåär nyttiga och behövliga i samhället?Anf. 72 () re-plik:Herr talman! diskuterar vi svensk sjöfart ochsvensk handelsflotta. Jag tänker inte gå in och disku-tera industripolitik och hur vi skall förhålla oss tillden, om vi skall ge stöd till grävmaskinstillverkning iEslöv eller inte. Jag tänker inte gå in i en sådan dis-kussion.Vi har kommit fram till en uppgörelse när detgäller sjöfarten som skall sträcka sig fram till år 2001där parterna vet vad som gäller. Det tycker jag att viskall vara ganska stolta över.Anf. 73 ():Herr talman! Jag vill inleda med att instämma idet som framfört om Vänster-partiets trafikpolitiska syn och sedan övergå till attprata om regional balans i kommunikationer, och dåframför allt inrikesflyget.Herr talman! Skogslänen och andra perifera om-råden upplever en utflyttning som i mångastycken är allvarligare än 60-talets flyttlasspolitik. dräneras dessa områden , nämligende unga och välutbildade. Prognoser visar att ominget görs snabbt kommer befolkningen i t.ex. Norr-botten att minska med drygt 17 000 perso-ner. Än värre är läget för , som i scenariotskulle tappa 19 000 personer. Det innebär att denregionala balansen hotas.Det visar att alla riksdagsbeslut nu och framöverbör ha ett regionalpolitiskt perspektiv, och inte minstär detta viktigt på trafikens område.