prot · GL0971 · 1998-02-20 00:00:00 — Energipolitiken har klartskadat svensk industri.Vi ser i mitt hemlän hur även den tunga elindustrinhar problem. känner ju väl till att desocialdemokratiska kommunalråden i sin skrivelsesäger att det här kan drabba oerhörthårt.Jag fick inget svar på min fråga om statsrådet varberedd att åka och besöka och ta endiskussion där. Jag medverkar som sagt gärna till ensådan resa. Vi kan gemensamt gå upp till företagetoch se om vi kan hitta lösningar. Det går inte att för-dröja den här saken hur länge som helst. Medan rege-ringen funderar tappar vi arbetstillfällen. Vi måstekomma fram med någon form av besked så att vi kangå vidare. Det är inte rimligt att skatteproblemet medråtalloljan förblir olöst så . Det måste på ett ellerannat sätt bort från dagordningen, och industrin måstefå besked.Den här debatten har väl gett beskedet attregeringen inte tänker göra någonting. Skall de somarbetar i få behålla sina jobb gäller det nogatt se till att byta ut regeringen . Framför alltkanske skatteministern skall bytas ut, som inte kan tatill sig det här. Det har jobbats länge med det, ochskatteministern har inte kommit en millimeter närmareen lösning. Det enda som har hänt är att koldioxids-katterna har höjts och att vi förlorar arbetstillfällen.Jag vet inte om vi kommer längre i debatten ominte skatteministern har något annat besked. Jag barabeklagar utvecklingen av den här frågan. Vi måste fåtill stånd en lösning.Anf. 19 Statsrådet ():Herr talman! Jag reser omkring i landet väldigtmycket och besöker väldigt många företag. Jag trorinte att jag kommer att överlåta min reseplanering tillPatrik - det kommer jag inte att göra.Däremot har vi en regelbunden och öppen kontaktmed företaget, både med fackliga representanter ochmed företagsledning. Som ett led i den kontaktenträffar jag dem gärna igen, men jag vet inte om justPatrik skall sköta den typen av träffar.Det är oerhört viktigt att föra en dialog och ävenatt se problematiken, vilket vägrar attgöra. Är det lyckligt att åstadkomma särskilda lös-ningar för särskilda branscher och särskilda industrierpå alltfler områden inom skattesystemet? Vad händerdå med möjligheterna för skattesystemet att faktisktockså uppmuntra tillväxt i hela landet? Det är ingensärskilt lycklig lösning, och jag är säker på att PatrikNorinder inte heller har stöd i för särskildalösningar på just detta område.Däremot skall vi se till att ha en energibeskatt-ningsstruktur som tar hänsyn till och för in i diskus-sionen biobränsleanvändningen och vilka alternativaanvändningar som finns. Då handlar det inte om sär-skilda lösningar för särskilda biobränslen, utan dethandlar om en samlad syn på biobränslet. Dennaindustri producerar ju själv, som en av biprodukterna,en råvara som används för uppvärmning. När prisernapå denna produkt stiger har det därmed en motver-kande effekt i och med att man kan göra bättre affärer"på andra sidan". Man importerar dessutom den härtypen av biprodukt och säljer på den svenska markna-den. Så enkelt är alltså inte problemet.Detta är en gammal diskussion. Den har pågåttåtminstone . Det är alltså mångaskatteministrar som har varit engagerade i den härproblematiken. Att det skulle finnas någon enkellösning i skattesystemet tror jag inte att tror på heller.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellationerna 1997/98:168 och174 om nya arbetstillfällen i den privata tjänste-sektornAnf. 20 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jag av-ser att föreslå någon förändring av beskatt-ningen av hushållstjänster under denna mandatperiod.Karin har frågat finansministern vilka åtgär-der regeringen är beredd till för att få fart på syssel-sättningen i den privata tjänstesektorn. Arbetsfördel-ningen inom regeringen är sådan att jag skall svara pådenna fråga.Regeringens sysselsättningspolitik bygger på sun-da statsfinanser, att arbetslösheten skall minska ge-nom att fler människor får arbete inom i huvudsak denprivata sektorn och att skola, vård och omsorg skallprioriteras framför transfereringar inom den offentligasektorn.Det finns tydliga tecken på ett förbättrat läge påarbetsmarknaden. Under det andra halvåret 1997ökade sysselsättningen inom den privata sektorn,främst till följd av en uppgång i sysselsättningen iprivat tjänstesektor. dämpades sysselsätt-ningsminskningen i den offentliga sektorn. Arbetslös-heten har sjunkit kontinuerligt sedan sommaren 1997och uppgick till , vilket kanjämföras . Arbetslöshetenhar minskat mer än regeringen förutsåg isin prognos i budgetpropositionen . De löne-avtal som slutits inger också för-hoppningar om att lönebildningen inte skall utgöra etthinder för en fortsatt ökning av sysselsättningen.Trots dessa positiva tecken ser jag med stort allvarpå det rådande arbetsmarknadsläget. Målet att halveraden öppna arbetslösheten till ligger fast.Beredskap finns för att vid behov vidta ytterligareåtgärder för att säkerställa att målet nås.Skattestimulans av tjänstesektorn är ett exempelpå en möjlig sådan åtgärd. Tjänstebeskattningsutred-ningen presenterade en utförlig analys avolika problem vid beskattningen av tjänster och före-slog bl.a. att socialavgifterna tas bort inom ett förhål-landevis brett område inom tjänstesektorn, där indivi-derna själva har möjlighet att utföra arbetet. Rege-ringen har i budgetpropositionen uttalat attden anser att en omläggning av skattesystemet på detsätt som utredningen föreslog kan öka sysselsättning-en men påpekade också att utredningens förslag tillfinansiering - som bl.a. omfattade en sänkning avgrundavdraget - skulle leda till oacceptabla effekterpå inkomstfördelningen.Jag delar upp-fattning att en eventuell skattestimulans av tjänstesek-torn bör riktas mot ett förhållandevis brett område avtjänster. En alltför smal avgränsning skulle försämraåtgärdens fördelningspolitiska profil och skulle inteheller ge den önskade sysselsättningseffekten. Dess-utom skulle snedvridningen av konkurrensförhållan-dena mellan närliggande verksamheter bli större änom skattelättnaden omfattade en bredare sektor. Enskattestimulans som riktas mot ett bredare område avtjänstesektorn leder å andra sidan till en betydandeoffentligfinansiell kostnad. Tjänstebeskattningsutred-ningens förslag till avgränsning innebär t.ex. att deoffentliga finanserna försvagas med ca 5 miljarderkronor.Ett system med skattesubventionering av tjänsterriktade till hushållen måste finansieras fullt ut. Kravenpå balanserade offentliga finanser begränsar det ut-rymme som finns för en satsning på tjänstesektorn.Möjligheten att finansiera skattelättnaden med högreskatter och avgifter på andra sektorer är begränsad.Verksamheter som skolan, vården och omsorgenmåste undantas från besparingar. Frågan vilken fi-nansiering som bör väljas vid en eventuell skattesti-mulans av tjänstesektorn bereds inomRegeringskansliet.Jag vill slutligen erinra om att sänkt mervärdes-skatt kan vara en effektivare metod för att stimuleratjänstesektorn än reducerade socialavgifter. En sänktmoms kan förväntas få ett större genomslag på detpris som konsumenten betalar och kommer endasthushållen till del. Inom EU verkar för närva-rande kraftfullt för att kommissionen skall ges i upp-drag att ta fram ett direktiv som gör det möjligt förmedlemsländerna att införa lägre moms på tjänstersom riktas till hushållen. Frågan kommer att beredasytterligare inom Europeiska unionen innan minister-rådet tar ställning.Anf. 21 ():Herr talman! Tack för svaret, även om det - somså ofta, tyvärr - inte ger uttryck för någon som helstpolitisk linje eller viljeyttring utan snarare innebärnågot slags allmänt, veligt, hjälplöst problematiseran-de av det allvarliga sysselsättningsläget i socialdemo-kraternas . Men svaret ger, herr talman, be-sked på en punkt, och det är att regeringen är mycketdjupt splittrad i fråga om beskattningen av hushåll-stjänster. Jag uppfattar svaret så, att skatteministernförsöker att hålla den här frågan ifrån sig, medanopinionen inom hans eget parti håller på att om möj-ligt hinna i kapp verkligheten. Detta innebär å andrasidan förlorad tid för landets arbetslösa.Så till svaret! Först säger att lägetpå arbetsmarknaden förbättrats. Sedan ser han allvar-ligt på läget, men målet att halvera den öppna arbets-lösheten till just ligger fast, får vi veta. Men detförutsätts på något sätt ordna sig självt. Eftersomstatens finanser numera är så stabila kommer det härnog att ordna sig.Men kan ändå inte helt koppla av.Han redogör också för att han är beredd att vidtaytterligare åtgärder "vid behov". Jag måste fråga migom inte regeringen ser ett behov av attvidta ytterligare åtgärder mot arbetslösheten. Annarsär ju den socialdemokratiska regeringen ensam om attinte inse att det finns ett starkt behov av att vidta bådekraftfulla och djärva åtgärder mot massarbetslösheteni . Vi hörde att rapporte-rade att generationsväxlingen har gett ett - säger ett,herr talman - nytt jobb i landet.Tror inte på regeringens egna pro-gnoser, som visar att målet inte alls kommer att upp-nås? Läget är väldigt alarmerande. Över en miljonmedborgare saknar helt eller delvis arbete, ärinskrivna hos arbetsförmedlingen. Vad väntar ni påegentligen? Den här mandatperioden är snart slut. Dethar inte hänt någonting i den här frågan.Men, herr talman, jag skall ändå försöka vara litetpositiv. Jag skönjer ändå i det här svaret en tolerans,litet blyg, för att hushållstjänster kanske ändå skullekunna få förekomma. Men i så fall duger det inte att,som i andra länder inom EU där man har gjort refor-mer på det här området, gå in och skära i de allvarli-gaste skattekilarna. Nej, här skall, som det står i sva-ret, en skattestimulans riktas mot ett förhållandevisbrett område av tjänster. Men det har vi ju inte rådmed i av statsfinansiella skäl, så den gubbengick inte. Dessutom får vi veta att sänkt moms är attföredra. Men det går tyvärr inte heller. Den möjlighe-ten blockeras av stora stygga EU, så den gubben gicktyvärr inte heller.Men, herr talman, vi får tröst. får vi nämligenveta att kraftfullt verkar för attEU-kommissionen skall ges i uppdrag att ta fram ettdirektiv som skall göra det möjligt för attsänka momsen. Men då vill jag fråga är det som gäller? Tänk om EU nu ger efter fördessa påtryckningar och tillåter en sänkning av mom-sen! Två stycken längre upp i svaret framgår det ju attvi inte har råd med sådana bredbasiga sänkningar avskatten. Jag tycker att här för ettovanligt virrigt cirkelresonemang som avslöjar enideologisk splittring och en handlingsförlamning närdet gäller att åstadkomma nya jobb.Har egentligen samma uppfattningsom kulturministern, nämligen att ingen utanför denträngre familjekretsen bör tillåtas att träda in överhemmets tröskel för att förvärvsarbeta? Och vad kos-tar det, , att sänka en skatt som inte gernågra intäkter ? Vi vet att be-räknar att ca 90 000 jobb görs svart inom denhär sektorn. Vad väntar ni på? Är det inte dags att nugöra någonting på det här området?Anf. 22 ():Herr talman! Bakgrunden till den här interpella-tionsdebatten, som är en i raden av alla debatter somvi försöker föra med regeringen, är att antalet jobbminskar. Antalet personer som har jobb sjunker. Ijanuari var det 20 000 färre människor som hade jobbän . Säsongsrensar man det hela blirminskningen ännu större. Regeringens mantra om håller på att lösa arbetslösheten bygger alltså påhelt felaktiga grunder. Det är inte så att antalet jobbökar, utan antalet jobb minskar.Tidningen , som jag råkade fåmed mig här, visar också att det är 20 000 färre an-ställda i kommunerna än vad det var sedan.Det är ungefär lika mycket som det antal jobb somförsvunnit totalt. Det står stilla i den privata sektorn,och det sjunker i den offentliga sektorn.Vad vi menar är att fler måste få jobb. Helagrundproblematiken är att de som inte har jobb måstefå ett jobb så att de som inte har vård kan få vård. Vikan inte lösa det den omvända vägen, dvs. lösa arbets-lösheten genom att anställa fler i den offentliga sek-torn utan att ha pengar till det. vill därförha fler jobb. Vi har lagt fram en lång rad förslag imånga omgångar: skattereduktioner, förenklingar,förenklingar av deklarationer, smidigare företagsbe-skattning, F-skattsedel åt dem som vill så att de somvill betala skatt skall få det i stället för att man attägnar kraft åt att hindra dem från det, underlättadadministration osv. Även inom andra sektorer har vilånga rader av förslag. Skatteministern vet det här. plockas upp och återkommer t.ex. på proposi-tionslistan. Vi får väl se vad det blir för konkret inne-håll på de punkterna.Jag ställde interpellationen till finansministern ochinte till skatteministern just på grund av själva grund-problematiken: Hur skall vi kunna få fler jobb så att vifår fler skattebetalare så att vi kan betala för vårdenoch skolan? Jag hittar inga svar.Min första fråga handlade om vilka åtgärder rege-ringen tänker vidta så att vi får fler jobb i stället föratt minska arbetskraften. Jag hittar inget som helstsvar på den frågan.Den andra frågan handlade om att statsministernhar sagt att man kan stimulera tjänstesektorn genomALU-jobb och liknande. Sedan har skatteministernsagt att man skall ha generella skattesänkningar - mendet har vi inga pengar till, så därför blir det ingentingalls. Arbetsmarknadsministern har sagt att vi absolutinte kan använda arbetsmarknadspolitiken och att viinte skall ha några skattesänkningar men att det ärokej med tjänster om de är kommunala. Därför fråga-de jag också finansministern hur mycket längre tidregeringen behöver för att skaffa sig någon sortssamlad uppfattning.Den tredje frågan jag ställde var vad man tänkergöra för att få svarta jobb vita. Mitt i den pigneurossom regeringen har finns det ju ett verkligt pig-problem, nämligen de 90 000 personer som MatsOdell pratade om vilka jobbar svart, varav väldigtmånga är kvinnor. De kanske inte ens har arbetstill-stånd. De har inga försäkringar, inga rättigheter, ingentrygghet, inget skydd alls. Främst gäller det kvinnor.Jag är väldigt bekymrad över deras personliga situa-tion och tycker att den i sig är en anledning att försö-ka göra någonting åt det här. Jag hittar inget som helstsvar på fråga 3 heller i interpellationssvaret.Den sammanfattande fråga som vi ställer i det härsammanhanget, vad regeringen är beredd att göra föratt få fart på sysselsättningen, finns det inte hellernågot svar på.Nu sade att arbetsfördelningen iregeringen är sådan att det är han som skall svara påfrågorna. Eftersom det inte fanns svar i det skriftligasvaret vill jag upprepa frågorna och se om arbetsför-delningen kan leda till att det kommer något muntligtsvar i stället.Anf. 23 BO ():Herr talman! Regeringens sysselsättningspolitikhar inte havererat - den finns inte. Hundratusentalsmänniskor som skulle kunna arbeta och vill arbetastår utanför arbetsmarknaden. Det innebär att de lider,ekonomiskt och socialt. Det innebär att alla andra fårbetala höga skatter på grund av att arbetslösheten ärså hög, både den öppna och den dolda. Det innebär attskattebaserna blir mindre än de annars skulle vara.Det urholkar finanserna för kommuner och för stat.Sedan kan vi diskutera hur stora uppgifterna bör vara,men basen urholkas och förutsättningarna för välfärd iordets egentliga bemärkelse försämras.Det som diskuteras är en del av misslyckandet.Redan våren 1994 överlämnade till migen första utredning om åtgärder för att förbättra förut-sättningarna för att hushåll skulle kunna anlita an-ställd arbetskraft eller företag med anställd arbetskraftför att utföra vissa tjänster. Den här utredningen fickett blandat mottagande, vilket var ganska förutsägbart.Ett remissvar var dock ganska intressant: Arbets-marknadsstyrelsen konstaterade via att i det läge där vi befann oss skulle man intelämna någon möjlighet oanvänd.Men så kom en ny regering, med finansminister och som sakkun-nig. Och det harinte hänt någonting, inte någonting, i denna viktigafråga som och har frågatom och där de har visat vad man skulle kunna få ut avdet hela. Inte någonting har hänt.Margareta stod som skat-teminister här och öste galla över att vi ens funderadeöver åtgärder som exempelvis en momssänkning. Detvar fruktansvärt, tyckte - dagensarbetsmarknadsminister. Så tvingades man tillsättaden utredning där lade fram förslagsom skulle kunna ge nya jobb till några tiotal tusenmänniskor, kanske fler. Men det har inte hänt någon-ting.Det är i och för sig bra att säger attni har ändrat er i fråga om det ni motarbetade när nibörjade regera, nämligen att vi inom EU skulle drivafrågan om att ändra momsreglerna. Men ni gör juingenting annat. Ni väntar på att andra möjligen skallge er möjlighet att kanske göra någonting. Ni har på er, och ingenting har hänt.Som alla vet beror den här frågan på skattekilarna.När man skall efterfråga olika hushållstjänster - detkan vara reparationer av maskiner, ombyggnad, repa-ration och underhåll av bostaden, trädgårdsarbete,städning, ja, en mängd olika saker - är skatterna såhöga att de enda alternativen för de allra flesta är: gördet själv, gör det svart eller gör det inte. Då blir detinga jobb. Blir det några är de svarta, med de konsek-venser talade om här.Ni förnekar hundratusentals människor att få jobb.Ni förnekar alla andra att ha en bättre ekonomi närkostnaderna för arbetslösheten skulle kunna minska.Det här är en del av en sysselsättningspolitik som kange nya jobb.Vore det inte klädsamt om en socialdemokrat somsäger sig värna om arbete, som säger sig vilja bekäm-pa arbetslösheten och öka sysselsättningen försöktegöra någonting åt detta också och inte bara stod häroch sade: Vi kan inte, jag har inga möjligheter, precissom i fråga om råtallolja och mycket annat.Anf. 24 Statsrådet ():Herr talman! Några siffror med anledning av attalla tre debattdeltagarna säger att regeringen inte görnågonting. Siffrorna är visserligen bakåtriktade, somsiffror ofta är om de inte är osäkra prognoser, men dekan användas för att förstå någonting om det somkommer att hända de närmaste åren.Privat sysselsättning 1991-1994: -306 000. Desenaste fyra åren: +93 500. De senaste tolv månader-na: +40 000 ungefär. Offentlig sysselsättning harminskat mycket kraftigt och även desenaste fyra åren har den minskat mycket kraftigt.Det regeringen har gjort är att återställa tillväxt-kraften i svensk ekonomi. Tack vare budgetsanering-en, tack vare mycket starka statsfinanser och fallanderäntor har vi en positiv utveckling i den privata sek-torn. Tittar man särskilt på privat tjänstesektor detsenaste året finner man att antalet anställningar därligger på +10 000.Det råder inget tvivel om att vi i den delen, tackvare mycket hårda budgetprövningar, tack vare att viinte sänker skatter utan att se till att finansiera sänk-ningarna och genom att se till att räntorna är låga, harskapat en jordmån för en privat tjänstesektor som kanväxa. Det är den delen av ekonomin som har starkasttillväxtkraft när konjunkturen vänder.Vad beror det på? Jo, det största hindret mot entillväxt i privat tjänstesektor är när människor är räd-da, rädda för att bli av med jobbet, rädda för att de seratt staten har så stora underskott att man säkert kom-mer att sätta i gång och spara och höja en del skatter.All den rädslan gör att människor håller i pengarna.Sparandet ökar, och då konsumerar man inte privatatjänster. Privata tjänster är oerhört känsliga för män-niskors framtidstro.Det senaste året har vi sett en ganska dramatiskförändring i människors tilltro till framtiden och enökad privat konsumtion. och har ocksåprivata tjänster ökat. Den utvecklingen är den absolutviktigaste. Det är det grundläggande för att skapasysselsättning, för att minska arbetslösheten. Det ärekonomisk tillväxt som grundar sig på att människortörs konsumera och investera och på att företagenkänner så pass stor tilltro till den ekonomiska politi-ken att de också törs investera.Den del av tjänstesektorn som har haft de tyngstaproblemen är ju den offentliga sek-torn, vård, skola och omsorg. Därför väljer vi, när vifår resurser över efter den här tuffa budgetsaneringen,att rikta de resurserna - 16 miljarder - särskilt tillvård, skola och omsorg. Det skapar jobb det också.Väljer man att göra som en av er tre föreslår, attsäga att kommunerna skall se till att sänka skatten år2000, och dessutom skall vi inte höja statsbidragen tillkommunerna , minskar det antalet sysselsatta iden gemensamma sektorn, i vården, skolan och om-sorgen. Det vill ju . De pengarna vill deanvända för att sänka skatten i privattjänstesektorn.Hur går det ihop med den gemensamma syn som niibland säger er vilja ha på att värna vård, skola ochomsorg?Det finns inga möjligheter till ofinansierade skat-tesänkningar. Varje skattesänkning måste finansieras.Det viktigaste för ekonomisk tillväxt är att vi kommeri det läge där vi är . Tilltron ökar, aktiviteten ökar,investeringarna är höga och konsumtionen ökar. Detär det centrala.I ett längre perspektiv, när vi får ökat budgetut-rymme, har jag inga särskilda låsningar till att mom-sen skall ligga exakt på en viss nivå. Det är vi bereddaatt resonera om, om det kan ge ytterligare bidrag.Men väljer man att göra en stor satsning på vård,skola och omsorg väljer man också bort någontingannat. Då kan man inte sänka skatterna mycket stortsamtidigt. Då skapar man underskott, och det är pre-cis den situation som ni själva försatte er i förut ochsom vi inte vill skall vara en politik för iframtiden.Anf. 25 ():Herr talman! Skatteministern svarade inte på vårafrågor. Han levererade i stället en serie statistik, som isig är synnerligen pinsam för just regeringen. Men jagtycker att vi lämnar den delen just nu.Vi kristdemokrater har föreslagit tre distinkta åt-gärder på det här området, bl.a. att införa den danskamodellen. Jag besökte det danska näringsdepartemen-tet så sent som i går. Ca 10 000 arbetstillfällen har nutillkommit genom denna modell. Det har kostat dendanska budgeten som ett anslag brutto. Men man är helt övertygad omatt intäkterna på om-råde är betydligt större genom bl.a. minskade a-kasseutgifter.Vi har föreslagit att man skall utöka ROT-avdraget, någonting som man nu diskuterar i Dan-mark, till att gälla alla tjänster som ett hushåll efter-frågar upp till ett visst belopp.Vi har föreslagit att man skall marknadsanpassaförmånsvärdet för företagsbetalda hushållstjänster. har vi stora flaskhalsproblem inom många sekto-rer där det är brist på högkvalificerad arbetskraft. Dearbetsgivarna vill ge hushållstjänster bl.a. för att fåstörre tillgänglighet. Men förmånsskatten ligger på187:50 kr . Det innebär att man inte har rådatt ta emot dessa tjänster ens om man får dem gratisav arbetsgivaren, därför att det är så hög skatt. Alltsåkommer det inte in någon skatt.I statistik, ,visar det sig att det vitt redovisade arbete som utförs ihemmen av icke-företagare är mikroskopiskt. Antaletprivatpersoner som lämnade kontrolluppgift på er-sättning till andra privatpersoner var runt 9 000. I tvåtredjedelar av fallen understeg ersättningen 10 000 kr.Det är därmed inte rimligt, herr talman, att hänvisa tillstatsfinansiella skäl när det är fråga om att sänka denskatten. Det är ett orimligt resonemang. Det finnsalltså en så hög skattekil att det egentligen inte till-kommer några vita arbeten alls. Det sker först närman vidgar detta. När talar om t.ex.hushållsnära tjänster, är det restaurangmomsen hantänker på? Vad är det för momssatser man talar om?Här finns alltså möjligheter att följa förslag somkristdemokraterna har lagt fram och som vi fullt ut harfinansierat. Vi skulle kunna göra upp om detta. Menregeringen väntar och tövar. Varför inte komma tillskott? Min kollega, betecknadeskatteministern som skotträdd, och jag tror att detstämmer.Jag fick i posten en rapport om Stockholm-skonjunkturen. är motorn isvensk ekonomi. Det är landstingoch som har tagit fram rapporten. Härstår: förbättrades konjunkturläget iStockholms län, men det räckte inte för att sysselsätt-ningen skulle öka mer än marginellt.Här är grundproblemet. säger har återställt tillväxtkraften i svensk ekonomi.Jag tror, herr talman, att är ganskaensam om denna uppfattning. Läs vad våra ekonomersäger!