prot · GL0988 · 1998-03-27 00:00:00 — Det som jag reagerade mot varkulturministerns svar, att om inte de statliga bidragenräckte skulle man "få dra ned på ambitionerna". Detvar det som jag tyckte var så negativt.Vi vet att många av dessa institutioner anser attjust sponsormedlen, och kanske andra bidrag ochegen verksamhet, som kommer förutom de statligabidragen, ger möjlighet till större verksamhet. Dettycker jag att vi skall vara glada över.I har man för kulturbevarande och fram-för allt kulturmiljövård, om jag får nämna det som enparentes, ett väldigt bra system genom Nostra,där ju många länder är med. Man har också mycketpositiva skatteavdragsmöjligheter för de institutioneroch enskilda människor som satsar sina pengar påkulturmiljövård och bevarande av det gamla kulturar-vet. Så där tycker jag faktiskt att vi har en del att lära.Jag har själv fått möjlighet att närvara på några mö-ten, och det är många svenska företrädare som tyckeratt vi skulle titta närmare på det.Sedan till det här med beslutet. Det vi avsåg varfaktiskt att öka sysselsättningen och ge fler byggnads-arbetare jobb. Jag har mycket svårt att förstå varfördet skulle gå emot de intentioner som kulturministernhar.Anf. 57 Kulturminister ():Fru talman! Jag tycker att det är alldeles utmärktom och jag är överens om att viinte skall ha sponsringsandelar av brittiska mått.Jag skall också läsa exakt vad jag sade i den TV-intervju som jag tror att harutgått från. Så här sade jag:Jag tycker att - dvs. som sponsringsandel -är en helt orimlig siffra. Att det behövs sponsorstödför vissa satsningar i vissa lägen är självklart. Men detskall inte handla om att man skapar en så osäker si-tuation att man blir beroende av tillfälligt stöd frånmecenater som snabbt kan dra undan sitt stöd. Densituationen skall vi inte hamna i. Då får man sänkaambitionsnivån i så fall, eller också får staten gå inmed pengar.Detta är, tycker jag, en mycket rimlig konsekvensav att vi inte accepterar sponsringsandelar av sådanadimensioner. Det skulle jag gladeligen upprepa även om jag fick en TV-mikrofon framför mig. Mendet är utmärkt att vi är överens på den punkten.Jag tror inte att vi skall föra debatten om Modernamuseet och byggandet av det så förfärligt mycketlängre. Det var en lång diskussion framför allt mellanÅke , socialdemokrat i kulturutskottet,nuvarande ordföranden, och . Jag kanbara konstatera att en motion och en reservation frånsocialdemokraterna i lyckades vinna ma-joritet. De som röstade somElisabeth förlorade. Vi fick en omedelbarprojektering när det gällde , och detvar mycket bra. Jag tror att vi känner en gemensamstolthet över det som existerar.Anf. 58 ():Fru talman! Vi fick en omgående projektering ochdet var bra eftersom man ansåg att inte heller någotannat projekt i den situationen skulle kunna ge flerjobb, som avsikten var. Därför blev det så.Låt mig också säga att den dåvarande ordföran-den, , var, som jag förstår det, denallra första som tog upp tanken på ett modernt muse-um i . Det gladde mig, som konstintresse-rad och som Stockholmare, i högsta grad. Om vi nuskall dra fram dem som vi har att tacka för någontingtycker jag inte heller att vi skall glömma namn.När det gäller sponsormedlen har jag en känsla avatt talade om en höjning från 4 till 20miljoner. Att komma upp till några tycker jagverkar fullständigt orealistiskt. Det tror jag inte hellerskulle gå ihop med de regler som gäller för sponsring.När ett företag sponsrar måste man ju också följaaktiebolagslagen om man är ett aktiebolag. Sådanasummor tror jag aldrig någonsin att man skulle kunnakomma upp till.Jag vill avsluta för min del och säga att om kul-turministern är positivt inställd till sponsring är jagglad. Kammarrätten har också givit & rätt i sina avdragskrav när man skänker 11miljoner till Operan.Det stämmer således med den lagstiftning som vihar haft . deltog jag i endebatt om detta. Då visade det sig att skattemyndighe-ternas företrädare i sade: Det går att draav. Det är bara det att våra företrädare inte har till-räcklig kunskap om vår lagstiftning. Det gjorde migden gången orolig.Anf. 59 Kulturminister ():Fru talman! Några korta fakta: taladeom , inte om 20 miljoner. Men det kan, som sagtvar, vara svårt att kliva från det som fortfarande varThatchers när han lämnade det till ett social-demokratiskt , där vi vill lägga mycket avallmänna gemensamma medel på kultursektorn.Ingrid , moderat, var positiv till Modernamuseet. Det sade hon som en kommentar till att dendåvarande, socialdemokratiske kulturministern hade förklarat att vi kommer att ha ettmuseum av internationell klass på Skeppsholmen.Ingrid var positiv till det, men var alltså ute långt dessförinnan.Elisabeth hänvisade till ett beslut närdet gäller & och Kammarrätten.Som statsråd kan jag självfallet inte kommenteraenskilda ärenden, men rent principiellt kan jag välsäga att frågan om att få göra avdrag för bidrag tillkulturella och liknande ändamål har prövats av skat-teutskottet vid ett antal tillfällen. Förslaget har alltidavvisats, eftersom utskottets ståndpunkt har varit inte skall använda sig av avdragsrätt i de härfallen - av en rad principiella skäl men också pågrund av gränsdragningsproblem och smittorisk. Detär en ståndpunkt som jag helt delar.Jag tycker att det är utmärkt om företag och en-skilda personer som har ett kulturintresse är bereddaatt gå in och sponsra kulturverksamhet till en del.Men villkoret för att man skall få avdragsrätt är ju attsponsorn får en ordentlig motprestation - det är detsom skattemyndigheterna går efter. Motprestationenkan t.ex. bestå i aktiva reklamåtgärder från mottaga-rens sida eller av att mottagaren ställer sitt namn tillförfogande för sponsorn i reklamsammanhang. Detvore mycket illa om vi hamnade i en sådan situation.Då skulle våra kulturinstitutioner bli prostituerade. Dekommer aldrig att gå så långt att de träder över dengränsen - det är min övertygelse.7 § Svar på interpellation 1997/98:228 omROT-avdragetAnf. 60 Statsrådet ():Fru talman! har frågat inrikesmi-nistern vilka åtgärder han är beredd att vidta i syfte attfastighetsbolag och fastighetsföretag själva skall kun-na utföra renoverings-, om- och tillbyggnadsarbeteninom eget bestånd utan att förlora ROT-avdraget.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall besvara interpellationen.Reglerna om det s.k. ROT-avdraget syftar till attöka antalet arbetstillfällen inom byggnadssektorn. en fastighetsägare låter den egna personalenutföra arbeten på det egna fastighetsbeståndet innebärdetta normalt inte ett sådant tillskott av arbetstillfällenatt det är motiverat att låta ROT-reglerna omfattaockså denna situation. Jag avser inte att vidta någraåtgärder för att ändra dessa regler.Anf. 61 ():Fru talman! Det här var ju ett unikt kort svar, mendet kan ju bero på att statsrådet blev tvingad hit tillriksdagen en månad tidigare än vad som var planerat ihans kalender.I dag upplever vi odiskutabelt den värsta arbets-lösheten någonsin i . Vi är inte överens om hurvi skall göra, men vi vet om att det är enorma tal ijämförelse med vad vi brukar ha här i . För atti någon mån hjälpa upp situationen har man införtROT-avdrag. Det innebär att fastighetsägare kan göraavdrag vid renovering. Man får alltså statligt stöd vidom- och tillbyggnad av sitt fastighetsbestånd.Men det gäller inte för det fall då fastighetsägareneller bolaget har egna anställda som skall göra jobbet.Det är ju litet knepigt. Det kan vara så att ett fastig-hetsbolag anser att man kan klara av att göra en reno-vering tack vare det här stödet och då också klara attbehålla arbetskraft som man annars kanske hade be-hövt säga upp. Men får de inte lov att konkurreraom arbetet med sin egen arbetskraft, och det är ju litetkonstigt.Låt oss tänka oss två företag som bägge har egnasnickare anställda. De får alltså inte ROT-avdrag förreparationer i sitt eget bestånd. Kan de däremot clearaså att det ena bolagets snickare kan göra jobbet i detandras fastighetsbestånd och tvärtom utgår tydligenavdraget. Statsrådet säger att det inte skapar arbetstill-fällen om man arbetar inom det egna beståndet. Menom man clearar mellan två företag och exakt sammaarbete blir utfört - på vilket sätt skapar det fler ar-betstillfällen?Ett företag som befinner sig i en tillfällig kris kanlåta personalen delta i det myller av olika bostadsut-bildningar som vi har inom arbetsmarknadssek-torn i . Då betalar staten det. Däremot får deanställda inte vara kvar i företaget och producera, omdet skulle innebära att de renoverade i det egna före-taget.Fastigo, som är fastighetsägarnas branschorgani-sation, säger att man tidigare hade 1 400 målare - finns det bara 700 kvar. Man menar att detta tillstor del beror på det här systemet, som infördes den1 . Jag läste i tidningen attdet i är aktuellt att avskeda den egna personalen- man har inte råd att låta den göra de här jobben,eftersom det blir mycket dyrare om man gör det självän om man lägger ut det på andra.Man kan alltså cleara mellan två företag ellermellan ett moderföretag och ett dotterföretag som inteär helägt, få exakt samma jobb utfört och få det häravdraget. Förklara för mig men framför allt för fastig-hetsbranschen och byggnadsarbetarna vari poängenligger i statsrådets resonemang!Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Jag är glad att är nöjdmed att vi kunde ordna interpellationsdebatten såsnabbt och med så kort varsel.Det är klart att alla typer av undantag och avdragav det här slaget i skattesystemet skapar snedvrid-ningar och inkonsekvenser. Det är ett generellt argu-ment för att ha så litet som möjligt av särskilda av-dragsmöjligheter, undantag, och för att ha ett så en-kelt, likformigt skattesystem som möjligt. Sedan finnsdet ibland skäl att ändå göra på det sätt som vi hargjort med ROT-avdraget: att införa ett särskilt avdragav konjunkturpolitiska skäl. Skälet är alltså att försökalocka över så mycket som möjligt av reparation ochtillbyggnad till den lågkonjunktur i byggbranschensom vi fortfarande befinner oss i, så att de inte behö-ver göras den dag när konjunkturen ibyggbranschen förstärks.Det handlar alltså om att bedriva konjunkturpoli-tik. Då är det viktigt att också avgränsa avdraget såsnävt som möjligt, så att vi får just den effekten att vidrar extra jobb till lågkonjunkturen från den framtidahögkonjunkturen. De arbeten som utförs av den sta-digvarande personalen i fastighetsföretagen är ju inteextra anställningar utan det är anställningar som finnsdär ändå. Därför har vi valt den här typen av av-gränsning, och den har gällt under den här perioden.ROT-avdraget är ju ett tillfälligt avdrag. Det harfått en kortare förlängning därför att vi ser att kon-junkturen ännu inte har börjat komma i gång. Men närvi ser en bättre konjunktur framöver i byggbranschenräknar vi med att det här avdraget försvinner efterhand. Det är alltså ett speciellt avdrag, orsakat avlågkonjunkturen. Jag skall inte ta upp diskussionenom vem som orsakade den, om inte vill det - där har jag mycket tunga argumentpå min sida. Det är alltså detta som är bakgrunden tillatt vi har ROT-avdraget.Anf. 63 ():Fru talman! Det var ju bra att statsrådet sade densista meningen i sin replik, så att jag får en chans attreplikera: Var så god, berätta nu om bakgrunden tilldagens ekonomiska situation och vem som i grundenär skuld till den - eller i varje fall inte så oskyldigsom han försöker spela från talarstol.De anställda som jobbar på ett företag känner judet företaget, normalt sett. Då bör de ju rimligtviskunna göra en ombyggnad billigare och kanske t.o.m.bättre. Det skulle kunna innebära att statens kostnaderför ROT-avdraget - om det nu utgick till de här före-tagen - skulle bli lägre och folk skulle få ha kvar sinajobb.Detta vill alltså inte statsrådet. Men han inser i allafall att det som alltid finns omvägar. Jag delar hansuppfattning om att de här avdragen är litetdumma. Men så länge de finns, och när de nu finns iden form som de finns i , kan två företag clearamed arbetskraften. Det stora t.ex. har säkertmånga dotterbolag som inte är helägda. Den arbets-kraft som då ändå i praktiken är får manalltså avdragen för. Det finns absolut ingen konsek-vens i detta.När statsrådet säger att man skall göra det hela såbra och så klokt som möjligt kan jag bara kommente-ra att han i det här fallet inte har gjort det så bra ochså klokt som möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:213 omkartmaterialet för fördelning av EU-stödet tilljordbrukareAnf. 64 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågatmig vilka åtgärder regeringen är beredd att övervägaför att förenkla metoderna för fördelningen av EU:sarealstöd. Han har vidare frågat vilka åtgärder rege-ringen är beredd att vidta eller överväga för att kor-rekta, aktuella och moderna kartor skall användas somunderlag vid fördelningen av EU-stöden till jordbru-ket samt för att komma till rätta med påtalade pro-blem vad avser integritet m.m.Inför ansökan 1998 har ettnytt system införts för att namnge jordbruksskiften.Systemet baseras på s.k. jordbruksblock i stället förpå fastigheter. Systemet har införts för att tillgodosede krav som ställs för administration och kontroll avvissa stödsystem inom EG. Om kraven inte tillgodo-ses kommer inte att erhålla ersättning frånden gemensamma budgeten för de olika stöden.De blockkartor som har skickats ut till jordbrukar-na baserar sig på den ekonomiska kartan i digitalform. Detta kartmaterial uppdateras kontinuerligt.Först beräknas den digitala ekonomiska kar-tan vara klar i hela landet. Detta kan medföra att detpå vissa brukarkartor saknas viss bakgrundsinforma-tion. Om denna är av betydelse för det stöd som söksskall jordbrukaren rita in den på kartan så noggrantsom möjligt. Det framgår klart av anvisningarna, somockså beskriver hur jordbrukaren skall rita in de olikaskiftena.Ett jordbruksblock kan bestå av ett eller flerajordbruksskiften. Ett skifte kan däremot bara tillhöraett block. Flera jordbrukare kan ha skiften inom ettoch samma block eftersom en fastighetsgräns kan gåöver ett block utan att dela detta. Syftet med blockenär att skapa en beständig indelning av marken där iförsta hand naturliga gränser som vägar, sjöar ochskog utgör avgränsningen och där varje block ges enunik identitet.Oavsett om en jordbrukare sökt något stöd tidigareår eller inte redovisas en unik blockidentitet för varjeblock. På blockkartan finns således ingen informationom ifall en brukare sökt stöd eller inte. Kartan beskri-ver heller inte på något sätt hur en jordbrukare i eko-nomiskt hänseende bedriver sitt jordbruk.Syftet med blockindelningen är således inte attdessa block skall ansluta till den enskilde lantbruka-rens skiftesgränser eller att blocket skall utgöra grun-den för arealberäkning av enstaka skiften.Jag ser inga skäl att hysa oro för rättssäkerhetenmed det nu införda systemet. Jag är övertygad om attberörda myndigheter kommer att göra vad som ärmöjligt för att införandet av det nya systemet sker såsmidigt som möjligt. kommer också att ifortsättningen driva frågan om förenklingar i regel-verken för att undvika onödigt administrativt arbetehos såväl myndigheterna som hos jordbrukarna.Anf. 65 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern för sva-ret. Jag är glad att denna debatt kunde bli av , och inte om tre veckor.Jordbruksministerns svar är tyvärr ganska förut-sägbart - EU har krävt detta, finns det brister i kart-materialet är det jordbrukarens ansvar att rätta tilldem, det finns inga skäl för oro för rättssäkerheten,och myndigheterna kommer att göra vad som är möj-ligt för att införandet skall ske så smidigt som möjligt.Tro det den som kan, efter de signaler som lämnade för någon tid sedan om attmyndigheten skulle slänga alla ofullständigt ifylldaansökningar.För övrigt vill jag passa på att tacka statsrådetäven för svaret på min fråga i det ärendet. Jag väl-komnar verkets besked om att det intekommer att ändra på svensk förvaltningstradition. Jaghoppas också att verkets tillträdande generaldirektörpå ett seriöst sätt kommer att betrakta den lilla männi-skan som kan ha problem med komplicerade ansök-ningar. Vi får inte glömma att vi faktiskt inom vårteget land bidragit till att utveckla denna formidablabyråkrati för att hantera EU:s jordbruksstöd.Därför drar jag litet på smilbanden när jag hörjordbruksministern slå fast att även i fortsätt-ningen kommer att driva frågan om förenklingar iregelverken för att undvika onödigt administrativtarbete hos såväl myndigheterna som hos jordbrukar-na. Men jag välkomnar verkligen denna inställning,och önskar såväl jordbruksministern som den nytill-trädande generaldirektören lycka till i denna strävan.När det gäller dagens interpellationsdebatt omkartorna är jag av motsatt uppfattning. Inför EU-ansökningen 1995 tvingade regeringen och alla lantbrukare att själva ta fram ett heltnytt kartmaterial. Inget av det som vi hade i landetdög. Vi skulle anpassa oss till EU:s hårda krav. Kra-ven var rigorösa. ställde mycket högakrav på karteringsmetoder, och lantbrukarna tog hjälpav modern teknik i form av GPS, s.k. satellitnavige-ring. Det kostade mycket pengar. Dessutom skullevarje ansökan kompletteras med en översiktskartasom placerade in ägokartan i ett större sammanhang.Plötsligt dög inte de här kartorna längre. EU sadesställa helt nya krav. Ett helt nytt system skulle tasfram - av staten, trots att andra aktörersom varit inblandade i framtagandet av det förstasystemet erbjöd sig att hjälpa till, med det som redanfanns som grund. Det anmärkningsvärda var att ävendenna gång skulle jordbruket tvingas stå för kostna-derna. En kartavgift skulle täcka framtagningskostna-derna av det nya systemet. Det blev 100 miljonerkronor i en engångsframtagningskostnad, och därefter17 miljoner . De 100 miljonerna skall amorterastill , tror jag, med ett avkastningskrav på 8 %statslåneränta. Det är en ganska hög ränta. Man und-rar om jordbruksministern verkligen är av åsikten attCAP i dess nuvarande utformning kommer att beståtill dess.Det skulle vara mycket intressant att veta om den-na förändring även gäller övriga EU, eller om det baraär som har behövt nya kartor. Såvitt jag vethar inte behövt förnya sina kartor.Man kan starkt misstänka att regeringen och begick ett fel när de begärde de förstakartorna. De var uppenbarligen inte överens med EUom vad som egentligen skulle krävas. Är det då verk-ligen rätt att den som felet gick ut över, i detta falllantbrukarna, skall stå för fiolerna? Mitt svar på dennafråga är självfallet nej. Det är inte hederligt att krävadetta. Delar inte jordbruksministern min uppfattninghär?Det som gäller själva kartorna får jag ta i mittnästa inlägg. Jag ser att talartiden är ute.Anf. 66 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att jag vidmina resor i landet faktiskt också möter lantbrukaresom inte alls vare sig protesterar eller har invändning-ar mot detta nya system. De tycker att det är ett brasystem.Låt mig sedan säga att vi skall komma ihåg attsyftet med det nya systemet är att varje areal som mankan söka bidrag för bara skall förekomma en gång isystemet. I samhället finns det en allmän diskussionom och en oro för att det skulle kunna uppstå en mereller mindre utbredd tendens att man försöker skaffasig ett stöd som man egentligen inte har rätt att få.Sett i det perspektivet tror jag att det är en trygghetockså för lantbrukarna själva att veta att man har ettsystem som omöjliggör den typen av fusk med bidrag.Det måste kännas bra också för lantbrukarna själva attkunna säga till resten av samhället: Titta här! Vi harett system som omöjliggör att t.ex. två olika brukarekan söka och erhålla stöd för samma areal.Eftersom det är mångmiljardbelopp som vi disku-terar som går till olika typer av stöd till jordbruket ärdet viktigt att vi kan garantera en hög rättssäkerhet isammanhanget.Låt mig också säga att kostnaden för blockkartor-na är per hektar som jordbrukaren söker stödför. Det betyder att ett genomsnittsföretag betalarungefär för en karta. Man får betala minst200 kr men högst . För att komma upp i be-loppet måste man ha en areal om minst 300hektar. Jag vill peka på att arealbidraget för 300 hek-tar spannmål är i genomsnitt . Den avgiftsom man betalar för att få ut är alltså3 000 kr.Jag tycker personligen inte att det är alldelesorimligt att den sektor som åtnjuter de här ersättning-arna från den europeiska unionen också till viss delbekostar administrationen av dem.Låt mig avslutningsvis också säga att jag djuptbeklagar att lantbrukare har tvingats att iolika omgångar komma in med olika uppgifter och har fått göra om ett arbete som man till stor delredan gjort. Vi måste dock inse att om vi inte har ettsystem som lever upp till de krav som ställs i denaktuella EU-förordningen, riskerar vi att det storaåterflödet från EU-budgeten inte kommer oss till del.Hur systemet ser ut i andra länder vet jag inte,men jag kan konstatera att samma regler gäller förandra länder som för . Jag tror att vi kanskehar en överdriven föreställning om att det är just visom är noggranna, medan man i andra länder struntari reglerna. Jag är rätt övertygad om att lika noggrant granskar andra medlems-länder som de granskar oss och att därför också andramedlemsländer gör sitt allra yttersta för att få ett kart-system som är i överensstämmelse med förordningen.Anf. 67 ():Fru talman! Det gläder mig att höra att jord-bruksministern beklagar att jordbruket på detta sätt fårbetala ytterligare en omgång kartor. Jordbruksminis-tern säger också att detta skall garantera hög rättssä-kerhet, och det är det som också jag efterlyser. Jagmenar dock att det system som vi har fått med dessakartor inte garanterar någon hög rättssäkerhet. Infor-mation som jag har från hushållningssällskapen, somnu har väldigt bråda dagar för att hjälpa sina kundertill rätta, säger att långt mer än hälften av kartorna harvarit i behov av ändring.Exempel på brister är att s.k. block saknas påmarker som varit med i programmen och attvall- och betesmarker ofta inte är utmärkta utan en-dast plöjd åker. Blockindelningen tycks också mångagånger inte följa naturliga gränser, såsom statsrådethävdar i sitt svar, utan i stället följer gamla administ-rativa gränser som kommun- och sockengränser.Dessutom förekommer också ett nytt begrepp, s.k.regionindelningsgränser. Sammanhängande skiftenförsvårar på ett mycket påtagligt sätt den här redo-visningen.Eftersom dessa gränser inte går att finna i terräng-en, tvingas jordbrukaren på annat sätt uppskatta area-lerna på ömse sidor om den här gränsen. Någon ex-akthet går helt enkelt inte att uppnå, utan han tvingaslita till hoppet att för mycket areal på ena sidan avgränsen kompenseras av för litet areal på den andrasidan. Detta kan väl accepteras så länge det rör sig omsamma gröda, men med ytterligare en gröda i den härekvationen blir osäkerheten mycket stor. Samtidigtställer myndigheterna mycket stora krav på exaktredovisade arealer.De nya REKO-stöden kräver per definition attskyddszoner anläggs längs vattendrag som är utmärk-ta på den s.k. topografiska kartan i skala 1:50 000.Problemet är bara att dessa vattendrag inte alltid ärutmärkta på de här blockkartorna.Fru talman! Jag hävdar alltså med bestämdhet atträttssäkerheten inte är tillfredsställande i detta sam-manhang. Det kan inte vara rimligt att ansvaret läggspå den sökande, i detta fall på lantbrukaren, för attkorrigera ett av staten tillhandahållet material, vidäventyr att han drabbas av stora sanktioner och riske-rar att gå förlustig hela inkomststödet om han inte gördetta.Jag tycker faktiskt att det är helt upprörande attansvaret läggs på jordbrukaren. Jag menar att statenhär måste ta sitt ansvar. Jag skulle vara mycket gladom jordbruksministern här kunde uttala att regeringeni stället kommer att ikläda sig detta ansvar och följ-aktligen hålla bonden skadeslös, om felen i hans an-sökan är att härleda till statens kartmaterial.Anf. 68 Jordbruksminister ():Fru talman!