prot · GM0929 · 1998-12-04 00:00:00 — Det är utifråndetta vi har lagt fram våra förslag och ställt oss bak-om de reservationer som finns.Slutligen, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vation 3 under mom. 2. Vi står givetvis bakom våraövriga reservationer, men för tids vinnande avstår vifrån bifallsyrkanden på dessa punkter.Anf. 8 ():Fru talman! välkomnar flera av deförslag som presenteras i betänkandet Stärkt patien-tinflytande m.m. På några mycket väsentliga områdenredovisar vi från ambitiösare och offen-sivare förslag än utskottsmajoritetens, allt i syfte attsätta den enskilda patienten i centrum.Sjukvård skall kännetecknas av närhet, trygghetoch hög kvalitet. Det innebär bl.a. att vi måste kortaköer och öka inflytandet för patienter och personal.En vårdgaranti skall införas och omfatta alla diagno-ser. En tillgänglighetsgaranti skall borga för att ingenskall behöva vänta för besök hosallmänläkare. Patienter skall bemötas med respektoch värdighet. Vi vill ha en sjukvård som är nära tilloch utan köer.Redan inledningsvis vill jag yrka bifall till Cen-terpartiets reservation nr 4. Självfallet står jag bakomäven övriga reservationer.Fru talman! fick jag ettbrev i min hand, skrivet av en aktiv och klok ordfö-rande i en handikapporganisation i . : "Köerna vid våra vårdcentraler har ökat, tele-fontiderna är ett problem, vilket innebär en allmänmissnöjdhet hos våra brukare. Det kan inte vara rim-ligt att man som patient skall vänta i veckor, ibland imånader, på att träffa sin läkare. "Detta är en röst, inte på något sätt unik. Situatio-nen med ökande köer inom sjukvården innebärmycket lidande för enskilda människor och är av fleraskäl otillständig. Vården och omsorgen skall utgå frånden enskilda människans behov och utövas i enlighetmed patientens önskemål och aktiva val. Människorsförmåga att skaffa sig kunskap om och påverka sitthälsotillstånd skall vara vägledande för organisatio-nen av sjukvården. Alla skall ha möjlighet att utifrånsitt behov välja sin personliga kontakt, vårdinrättningoch omsorgsform.Hälso- och sjukvården skall ta sin utgångspunkt ipatientens situation och utgå från behov och önske-mål. Patienten skall upplysas om och ha rätt att väljaolika behandlingsalternativ, i fråga om både vårdin-rättning och behandling. Patientens val skall varaavgörande när det finns flera tillgängliga behand-lingsalternativ. Detta är några av ut-gångspunkter.Den tidigare vårdgarantin med en tidsgräns på tremånader var tydlig och värdefull. Den gav en tydligsignal till vårdens organisation att människor inteskall behöva vänta om de inte själva önskar. Vårdga-rantin satte press på organisationen och köerna korta-des. Patientens ställning stärks om det finns tydligatidsgränser.Centerpartiet föreslår nu en ny vårdgaranti somomfattar samtliga medicinskt motiverade diagnoser,inkluderande rätt att erhålla hörapparat.I det senare fallet är det inte rimligt vare sig att väntalänge på hörapparaten eller att för dyra pengar köpasig hjälpen. Plånboken skall inte få avgöra om mankan höra och därigenom vara delaktig i samhället.Patienten skall ha rätt till behandling inom tremånader från första undersökningstillfället, då vård-behovet konstaterats. Patienten skall ha frihet att väljasåväl vårdgivare som adekvat behandlingsmetod.Denna valfrihet skall omfatta samtliga godkändavårdgivare i såväl offentlig som privat vård. Patientenskall ha rätt att välja sjukhus i hela landet.Centerpartiets förslag om en tillgänglighetsgarantisom innebär att ingen skall behöva vänta mer än fyradagar för besök hos allmänläkare i primärvården ärytterligare ett exempel på att vi har en hög ambition,som skulle betyda mycket för alla som tröttnat påköerna och på att vänta i telefonväxeln.Vänstermajoriteten säger nej till vårt förslag omen vårdgaranti. Från beklagar vi detta.Jag vill ställa frågan till Socialdemokraterna: ni inte ställa upp på en vård- och tillgänglighets-garanti för patienternas skull? Inser ni inte den orätt-visa som ligger i att vissa människor har råd att köpasig förbi vårdköerna, medan de som inte har rådvackert får vänta?Vårdköpolitiken innebär onödigt lidande, kostna-der för samhället och orättvisa, och riskerar att urhol-ka förtroendet för den gemensamt finansierade vår-den. Är det inte rimligt att man skall kunna nå sinläkare på vårdcentralen ? Jag ochCenterpartiet anser det. Jag är övertygad om att folk igemen delar vår uppfattning.Vi centerpartister anser och föreslår att alla skallha rätt till en kompletterande bedömning från enannan läkare, en second opinion. Socialdemokrater-nas förslag innebär ett så snävt erbjudande att ytterstfå kommer i fråga. Jag tror att man själva inser det,med tanke på tillkännagivandet om en utvärdering. Idagsläget utnyttjar röststarka möjligheten att besökaandra läkare.För är det viktigt att alla skall hasamma möjligheter. I ett TT-uttalande harsocialministern angående patientens rättigheter sagt:"De egna önskemålen skall vara mer avgörande. "Han kan tänka sig att utvidga rätten att få ett andraläkarutlåtande.Det skulle vara intressant att här och i kamma-ren få ett besked om vad det här uttalandet står föroch vad det är värt. Det känns som om socialminis-terns uppfattning enligt TT-meddelandet, åtminstone idenna fråga, ligger närmare än denegna regeringens. Socialdemokraterna i utskottethänger på något sätt inte riktigt med i svängarna i denhär delen.I likhet med vad socialministern uttalat vill Cen-terpartiet öka möjligheterna för patienterna att välja,och utifrån det skall vården formas. Patientens valskall vara avgörande när det finns flera behandlings-alternativ som bedöms vara till gagn för patientenmed hänsyn till aktuell sjukdom eller skada.Det förekommer att patienter har önskemål om ettbehandlingsalternativ som inte riktigt tillhör den"vanliga" sjukvården. Även här behöver vi en öppen-het när det gäller att hjälpa patienten att finna infor-mation om olika alternativ. Det är självfallet när pati-enten och doktorn tillsammans funnit lämplig ochrelevant behandling som det bästa resultatet uppnås.Till sist vill jag säga att välkomnarregeringens förslag om patientnämnder. Nämndensarbetsmetoder, sammansättning och förhållningssättbör tydligt markera att den är en kontaktlänk förmedborgarna och att den skall ha en självständig roll,främja kontakterna mellan patienter och vårdpersonaloch hjälpa och stödja enskilda patienter. Det är bra attnämndernas arbetsområde utvidgas till att omfatta alloffentligt finansierad hälso- och sjukvård samt vissasocialtjänstfrågor inom äldreomsorgen.Fru talman! Detta var förslag tillhur man kan stärka patientinflytandet. Jag ser framemot att få svar från socialdemokraterna på minafrågor om en vårdgaranti och en tillgänglighetsgaran-ti, och om vilket besked som vi skall lita till och tafasta på när det gäller second opinion.Anf. 9 () replik:Fru talman! Först vill jag välkomna stora delar avCenterns ställningstagande, som fört fram. Det är ett mycket långt steg hartagit från de ställningstaganden man gjorde i utred-ningen. Det tycker jag känns bra. Men det är ett parsaker jag skulle vilja ha förtydligade och förklarade.I dag finns det inget remisskrav, men landstingenhar möjlighet att kräva remiss. Kräver de det till sinamottagningar gäller det också för privata mottagning-ar. På det sättet styr man patienterna mot de egnamottagningarna.Regeringen föreslår nu faktiskt en viss lättnad.Landstinget kan ha remisskrav för sina egna mottag-ningar, men det måste inte finnas för de privata. Detär faktiskt en viss förbättring för de privata.I reservation 11 talar om att remisskravsom försvårar vårdutnyttjande och som begränsar förprivata vårdgivare inte får förekomma. Det tycker jagär bra. Sedan säger man följande i reservation 4:"Råder remisskrav skall detta gälla för såväl lands-tingets läkare som privatläkare". Det är alltså precissom . föreslår ingen som helst föränd-ring. Väljer att ha remisskrav för sinamottagningar gäller kravet också för privatläkare. Detär alltså ingen som helst förändring eller förbättring.Jag förstår inte riktigt hur det går ihop.Fru talman! säger också attpatienten skall ha valfrihet när det gäller att väljasåväl vårdgivare som adekvat behandlingsmetod. Den skrivningen är identisk med vår. Men föross faller adekvat behandlingsmetod som skall stödjasav offentliga medel inom vetenskap och beprövaderfarenhet. Jag trodde först att menade det-samma. Men skriver i reservation 14 att manskall kunna välja behandlingsalternativ som inte till-hör den vanliga sjukvården och som ligger utanförriktlinjerna för vetenskap och beprövad erfarenhet,bara det inte krockar med kvacksalverilagen.Är det inte lite mycket begärt att vi med skatte-medel skall bekosta behandlingar som inte har någotstöd i Evidence Based Medicine och som det intefinns någon form av erfarenhet av? Jag tycker att detkänns som ett rätt så långt steg.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Först och främst är jag glad för attLeif tycker att vi ligger ganska bra till när detgäller vår politik i denna del. Det är bättre ju fler somkan instämma i att vi behöver stärka patientens infly-tande, att vi behöver införa en vårdgaranti och lik-nande. Det är positivt.När det sedan gäller remisskraven anser vi att detär upp till varje landsting att avgöra om man vill haremisskrav eller inte. Det finns olika bedömningar avdet. Det finns olika lokala förutsättningar, och dettycker vi att man avgör bäst lokalt. Men i de fall dåett landsting väljer att ha remisskrav skall detta intemissgynna privata vårdgivare. Det är det besked somjag har att ge.Jag ber att få återkomma till den sista frågan.Anf. 11 () replik:Fru talman! Det sista var lite annorlunda än detsom står i reservationen. Jag har förståelse för att maninte vill missgynna privata vårdgivare, men det stårinte så. Det står så här: Gäller remisskrav skall detgälla för såväl läkare som privatläkare.Det är faktiskt exakt som det är . Det är ingensom helst förändring. Landstingen bestämmer, menbestämmer de att remisskrav skall gälla för de egnamottagningarna skall detta också gälla för privata.Det är precis vad som gäller . Framsteget ärmindre än mikroskopiskt i sådana fall, måste jag säga.Jag tycker också att det vore bra med ett svar påfrågan hur kan motivera att man skall kunnavälja alldeles fritt och att det inte skall finnas någonkostnadsspärr alls. Det skall vara alldeles fritt attvälja vilken egenartad behandling som helst på skat-tebetalarnas bekostnad. Det innebär det när Centernsäger att det skall vara öppet att välja sådant som intehar stöd i vetenskap och beprövad erfarenhet. Jag kantycka att det vore jättetrevligt, men då skall man haen oerhört stor plånbok.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! I den sista delen sade jag i mitt anfö-rande att det vi tycker är oerhört viktigt och angelägetär att det, för att man skall nå ett bra resultat mellandoktor och patient, skall finnas en öppenhet när detgäller att hjälpa patienten och finna information omvilka olika alternativ som finns. Då kan det i vissalägen både för att hitta alternativa lösningar till dentraditionella sjukvården och kanske också i vissa fallför att "varna" eller "rädda" patienten ifrån vissabehandlingar vara ett värde i att man har en ökadöppenhet och på det sättet når ett bra resultat.Anf. 13 () replik:Fru talman! anklagar ut-skottsmajoriteten för bristande satsningar och hänvi-sar till egna förslag om en vårdgaranti. Förbättringarav patientens ställning och i sjukvården över huvudtaget är inte gratis, som bekant. Jag skulle vilja ställaen fråga till . Hänger frågan omförbättringar och förstärkningar av patientens ställ-ning ihop med frågan om vilka resurser som ställs tillpatienternas förfogande? Om svaret från är ja villjag veta var extra satsningar, utöver dennuvarande majoritetens, är.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! För det första vill jag rent allmänt sä-ga att det i hög grad är som har varitmed och sett till att vi har mera resurser atttilldela bl.a. vård och omsorg.För det andra vill jag säga att vårdgarantin är ettsätt att sätta press på en organisation, som gör att det ilängden faktiskt blir effektivare och att vi får ut meraför insatta resurser. Utöver de fördelar det innebär förden enskilde får vi också en ekonomisk lön-samhet. Erfarenheter visar att denna effektuppnås.Anf. 15 () replik:Fru talman! När och andrafrån andra partier uttalar sig kan jag ibland tycka attordet vårdgaranti är lite grand som "Sesam, öppnadig". Allting ordnar sig. Jag menar att det inte hjälperatt uttala det ordet om man inte också ställer medeltill förfogande.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Som jag sade har vi erfarenheter. Vivet att väntetiderna sjönk rejält 1992. Vi vet att lägetvar oförändrat 1993, och sedan ökade köerna igen avflera orsaker. Men effekten var att man genom attrationalisera och sätta press på organisationen fickflera människor under vård. Det måste vara ett braresultat. Det vill vi åter uppnå.Anf. 17 ():Fru talman! Från välkomnar vi försla-gen i regeringens båda propositioner om stärkt pati-entinflytande. Det är frågor som vi har tagit upp imotioner tidigare. I vissa avsnitt har vi dock andraförslag än utskottets majoritet.Sammantaget anser jag dock att vi nu tar ett förstasteg mot en helt annan syn på patienter, deras delak-tighet och medbestämmande. Det här är beslut somgör att patienten sätts i fokus samt att rättigheternaskrivs in i en lag som också kommer att hållas sam-man och där det blir lättare att läsa ut vilka rättigheteroch skyldigheter som finns.Från stöder vi propositionens förslagom en sammanhållen lagstiftning. Vi delar ocksåuppfattningen att det skall vara en skyldighetslagstift-ning, men vi har en annan uppfattning om vad somskall ingå i lagen än utskottsmajoriteten. Bl.a. vill viinföra den tidigare husläkarlagens regler, rätt tillrehabiliteringsplan, rätt till smärtlindring samt rätt tillvård i hemmet i livets slutskede om det inte finnsmedicinska skäl mot detta.Vårt förslag innebär således att flera olika punkterskall skrivas in i lagen än vad som föreslås i be-tänkandet. Vi har inte fått stöd för detta. Vi kommerdock att fortsätta att driva dessa krav, speciellt motbakgrund av att vi är övertygade om att det i framti-den kommer att krävas ytterligare klargöranden ompatientens rättigheter.Fru talman! En rättighet som vi tycker är grund-läggande är patientens rätt att få besked om när enoperation eller behandling kan utföras. Vårdköernainnehåller nu ca 60 000 människor. Mångaav dem är långtidssjukskrivna, med de kostnader detinnebär. Andra är inte längre yrkesverksamma men istort behov av att få sin operation för att klara av ettsjälvständigt liv i stället för att vara beroende av an-höriga eller insatser från kommunernas alltmer mins-kande hemtjänst. Det är alltså inte bara så att männi-skor lider på olika sätt i vårdköerna; det är också ettsamhällsekonomiskt slöseri.Den tidigare vårdgarantin gav resultat. En vårdgaranti innebär också att alla parterfår incitament att koncentrera sig på att kapa vårdkö-erna.Socialdemokraterna avskaffade vårdgarantin 1997och införde i stället en behandlingsgaranti som ingenegentligen förstod innebörden av. I Patienten harrätt, ett delbetänkande från HSU 2000, konstateradesom den nya garantin: "Den uppfattas emellertid intesom lika tydlig som den tidigare vårdgarantin efter-som den inte anger när patienten har rätt att få be-handling. Enligt kommittén är det en uppenbar svag-het att dagens vårdgaranti är otydlig på denna punkt. "Turerna kring en socialdemokratisk variant avvård- eller behandlingsgaranti har varit många, ochdet förslag som föreligger vet vi inte heller kon-sekvenserna av. anser att det är dags att gåtill beslut. Vi föreslår att staten och Landstingsför-bundet skall uppta förhandlingar så kan införa den ursprungligavårdgarantin, för att därefter skyndsamt utvidga dentill att i princip omfatta samtliga diagnoser och be-handlingar.Fru talman! välkomnar i och för sigskärpningen i lagen om rätt att välja läkare i primär-vården. Det som föreslås är i princip det som gäll-de när husläkarlagen infördes. Många är de rapportersom kommer från olika håll i landet om att man därmed olika tricks vill styra patienter till ett visst områ-de, helst också till en viss läkare. Det var bl.a. dessaexempel som fick HSU 2000 att föreslå en skärpningav lagen.Folkpartiet vill dock på denna punkt gå ännu läng-re i och med att vi vill att husläkarlagen skall återin-föras. Husläkarlagen var i grunden en lag för att stär-ka patientens ställning. Att fritt kunna välja sin läka-re, att få ha en förtroendefull och kontinuerlig kontaktmed läkare och ofta även övrig personal i primärvår-den, anser vi vara en mycket viktig del i sjukvårdenoch när det gäller att stärka patienten.Husläkarlagen höjde dessutom allmänläkarnasstatus och gjorde det möjligt att rekrytera läkare tillprimärvården. Inte minst gjorde den fria etablerings-rätten det mer intressant att vara allmänläkare. Sedanhusläkarlagen avskaffades har antalet allmänläkareminskat drastiskt, och är det på många håll ilandet kris inom primärvården. Väntetiderna ökar,personalen är utarbetad och patienterna vänder sig pågrund av de långa väntetiderna till sjukhusens akut-mottagningar i stället.Primärvården riskerar att mista sin roll som baseni sjukvården om inte något görs. Primärvårdens krisär ett hot mot all övrig sjukvård. föreslårdärför att husläkarlagen återinförs. Ett mål bör varaatt husläkaren inte skall ansvaraför fler än 1 500 patienter mot dagens rekommende-rade 2 000. Detta är inte minst viktigt när det gälleratt klara äldrevårdens behov av ökade läkarinsatser.Fru talman! I HSU 2000-betänkandet Patientenhar rätt sägs att kommittén har en mycket skeptiskinställning till generella remisskrav i hälso- och sjuk-vården, både av legitimitets- och av kostnadseffekti-vitetsskäl. Kommitténs majoritet hade dock inte mo-det att fullt ut avskaffa remisstvånget. Från Folkparti-et anser vi att det inte behöver finnas något generelltremisstvång till specialistvården. Vi har en stark till-tro till att patienterna själva kan bedöma om de skallgå till sin husläkare eller söka sig till någon specialist.Remisser har egentligen en enda viktig funktion,och det är som kunskapsunderlag från en läkare till enannan samt för att man i tillfälliga bristsituationerskall kunna se till att den som först behöver få vårdfår det. Remisserna används i flera landsting ocksåsom ett regelrätt hinder mot att patienter skall kunnasöka sig till privatpraktiserande läkare. Därför behö-ver remisstvånget tas bort.Fru talman! Vad gäller second opinion eller rättentill förnyad bedömning stöder vi utskottsmajoritetensförslag att den i ett första skede skall gälla om pati-enten har livshotande eller särskilt allvarlig sjukdomeller skada, om patienten står inför valet att utsätta sigför särskilt riskfyllda behandlingar eller om valet harstor betydelse för framtida livskvalitet.Sjukvårdens resurser är tyvärr begränsade, och vianser att det skulle vara olyckligt om resurserna an-vändes på ett sätt som gör att väntetiderna ökar. Meden allmän utkrävbar rätt till förnyad prövning riskerasatt patienter utan egentliga skäl kräver förnyad be-dömning. Vi anser dock att det är bra att utskottet villatt får i uppdrag att följa frågan ocheventuellt återkomma om det behövs.Fungerar inte rätten till second opinion på ett brasätt är vi beredda att skärpa möjligheten. Vi har ändåganska stora förhoppningar om att det skall kunnafungera, inte minst mot bakgrund av att både och har rekommende-rat sina medlemmar att verka för att patienternasönskemål om en förnyad medicinsk bedömning skallrespekteras.Det vi däremot har invändningar emot är att det ipropositionen står att en förnyad bedömning skall skehos en vårdgivare med offentlig finansiering, visser-ligen var som helst i landet. Att en förnyad bedöm-ning endast skulle kunna göras hos vårdgivare medoffentlig finansiering följer emellertid inte av denföreslagna lagtexten. Uttalandet i propositionen ståralltså inte i överensstämmelse med lagtexten. Vianser att det är väsentligt att det inte föreligger någonoklarhet i denna fråga. Utskottet borde ha klargjortdetta i betänkandet.Fru talman! Vad gäller patientnämnderna har visamma uppfattning som utskottsmajoriteten och tyck-er att det är bra att utskottet har skärpt skrivningenbeträffande deras oberoende. Det får inte råda någontvekan om att patientnämnderna är självständiga iförhållande till dem som beslutar om hälso- och sjuk-vården. Från hade vi gärna sett att detvarit möjligt att få in samma skrivning som gäller förrevisorerna, men det har visat sig praktiskt omöjligt.Jag hoppas att man med den här mycket skarpa skriv-ningen ändå kommer att beakta detta ute i kommuneroch landsting.Fru talman! Jag står bakom samtliga reservationerfrån men yrkar här bifall endast till reser-vation 8 under mom. 4.Anf. 18 ():Fru talman! har vi otaligagånger hört och läst om besparingar i vården - omminskat antal vårdplatser, om minskning av vårdper-sonalen, om korridorvård och om att patienter intealltid fått den vård de behöver. Med tanke på den härsituationen är det viktigt att vi får ett stärkt patientin-flytande och att patientens rätt att välja en fast läkar-kontakt förbättras.Vi i tycker att det är bra att de före-slagna patientnämndernas arbetsområde utvidgas tillatt omfatta all offentligt finansierad hälso- och sjuk-vård. Även vi anser att det är viktigt att ledamöterna idessa nämnder inte har uppdrag inom hälso- ochsjukvårdens arbete. Nämnderna skulle i så fall kunnatappa i trovärdighet.Vi tycker att det är bra att vårdgivarna blir skyldi-ga att ta hänsyn till patientens val av behandling närdet finns flera alternativ att välja bland. Vi tyckerockså att det är bra att vårdgivarna blir skyldiga attmedverka till att patienten får möjlighet att diskuterasin sjukdom och behandling med ytterligare en läka-re, att få en förnyad medicinsk bedömning.Här skiljer vi oss från utskottets majoritet. Vi villgå längre. Vi anser att patienten bör ha rätt till förny-ad medicinsk bedömning, en rättighet som skall kun-na krävas, och rätten skall omfatta alla patienter. Ettpar handikapporganisationer har också uttalat att enförnyad medicinsk bedömning bör vara en rättighetsom skall kunna krävas.Den ståndpunkten överensstämmer också medMiljöpartiets reservation i betänkandet Patienten harrätt. Det är med andra ord en ståndpunkt vi hävdatlänge.Vi anser att regeringen borde ha tagit steget fulltut och föreslagit en rättighetslagstiftning. Det är enmycket tydligare markering av hur viktigt vi anser detär att patienten har rätt till förnyad medicinsk bedöm-ning.Fru talman! Vi delar inte den oro som finns om atten rättighetslagstiftning blir kostnadsdrivande. Jag ärövertygad om att det finns många exempel på att detkan vara tvärtom. I vissa situationer blir det säkertfördyringar, och i andra situationer kommer det medall säkerhet att medföra besparingar. Det finns säkertmånga exempel som kan visa både på det ena och pådet andra.Eftersom vi i de flesta fall, trots alla problem, haren bra vård - jag tänker på den medicinska bedöm-ningen - och det finns ett stort förtroende för läkarkå-ren är vi övertygade om att det endast är ett fåtalpatienter som kommer att begära en förnyad bedöm-ning. Men för det fåtalet är det viktigt att kunna åbe-ropa en rättighet i de fall där det av någon anledningsaknas förtroende för vårdgivaren.Rättighetslagstiftningen är särskilt viktigt för depatienter som inte kan eller orkar slåss för den härmöjligheten. Den starke patienten kommer alltid attlyckas få en förnyad medicinsk bedömning. Det fårhan säkerligen också.Vi tror att många anmälningsärenden till patient-nämnderna kommer att undvikas om patienten ga-ranteras en förnyad medicinsk bedömning. Jag trorockså att en del patienter kan få en ny diagnos om defår möta en ny läkare. Sådana exempel finns. En delav dem som klassas som inbillningssjuka kanske kanfå en diagnos.När det gäller vårdgarantin anser vi att det är rik-tigt att avvakta den utredning som pågår om en be-handlingsgaranti.Fru talman!