prot · GM0927 · 1998-12-02 00:00:00 — svarade ju intepå frågan om , men det ställer jag inte flerfrågor om eftersom han inte kommer att svara pådem. Det visar erfarenheten. Han svarar inte på demfast de har betydelse för statsfinanserna. Men varförskall ni spara på de handikappade när ni gör budget-prioriteringarna, ? Berätta det för dem!Varför skall ni spara på de handikappade?Anf. 61 Finansminister ():Fru talman! När jag gick till den här debatten be-stämde jag mig för att vi inte skulle gräla om detförflutna. Jag skall inte ta upp vad som hände underden borgerliga regeringen. Men så konstaterar jag attBo Lundgren inte kan låta bli att gå tillbaka . Jag vet inte hur jag har hört dettaförut. Det var när jag var statssekreterare på 80-taletsom samtliga problem i landet uppstod. Jag skall intesvara med samma mynt. Jag tycker att det är rätttröttsamt, och alla ledamöter i kammaren har hörtdetta så förut.Däremot är det ju patetiskt att höra ,med något tillkämpat socialt patos, tala om olikaområden där det krävs förbättringar. Sanningen är attni å ena sidan skall öka miljardrullningen till försva-ret och å andra sidan sänka skatterna med gigantiskabelopp. Man behöver inte vara professor i nationale-konomi för att räkna ut att det då blir avsevärt mycketmindre pengar kvar att satsa på vården, skolan ochomsorgen eller på de handikappade. Det är inte tro-värdigt. Detta patos har ingen reell grund.För är det viktigaste av allt att sänkaskatterna. Att sänka skatterna är lösningen på allaproblem. Detta mantra börjar ju t.o.m. stå en del avera egna partivänner upp i halsen. Det har ju kommiten del protester mot denna alltför ensi-diga, mekaniska upprepningskonst att ständigt ochjämt tala om sänkta skatter som lösningen på allaproblem.Sedan gäller det försvarsutskottets betänkande. Vikan diskutera försvarspolitik i alla dess delar. Jag harbara ställt en begränsad fråga. Är det acceptabelt att,som partivänner i försvarsutskottet,föreslå en skuldavskrivning på 6 miljarder? Är dettaförenligt med budgetlagen och med andan och princi-perna i den nya budgetprocessen? Det vore välgöran-de att få ett besked på den punkten.Anf. 62 BO () replik:Fru talman! För oss moderater är försvarsproble-matiken mycket mindre. Vi förutsåg nämligen pro-blemen och har lagt in de kostnader som skulle kunnauppkomma i det budgetalternativ vi redovisade. Detär alltså mycket enkelt. Sedan får regeringen hanterasitt problem. Jag förstår att finansministern försökergå till attack. Er kalabalik internt är den stora skan-dalen i det här sammanhanget.Jag vill inte heller diskutera det förflutna alltförmycket, men det var någon annan som halkade in istatsskulder i andra diskussioner och då fann jag migföranlåten att påminna om det förflutna lite grann.Sedan är det faktiskt så att sänkta skatter inte ärlösningen på allt. Men sänkta skatter löser en hel delproblem. Sänkta skatter på arbete ger bättre förutsätt-ningar för jobb. De skattehöjningar på arbete som nigenomför försämrar förutsättningarna för jobb. Dub-belbeskattning på företagande försämrar förutsätt-ningar för nya jobb. Det är bättre om man inte hardubbelbeskattning. Om man sänker skatten för vanli-ga människor så att deras arbetsinkomster blir lägrebeskattade behöver de mindre bidrag och mindresubventioner. De får större kontroll över sitt eget livoch sin egen tillvaro, och det är bättre för människor-na.Men det finns sektorer där vi måste göra gemen-samma insatser. En sådan är sjukvården. Där har niinte gjort någonting när personalen säger: Ge osschansen att utnyttja vår kompetens, så kan vi ge enbättre sjukvård för samma eller lägre kostnader.Men ni gör ingenting. Ni behåller de gamla sys-temen och pumpar in mer pengar i dem. Köerna fort-sätter att finnas och att växa, och skolans problemlöses inte, för att ta några exempel.Det mest anmärkningsvärda tycker jag är att nisom ibland hävdar att ni står på de svagas sida integör det. Därför tycker jag att just den frågan är väl-digt intressant att ställa, men ni svarar inte på det. Detär ett erkännande att vi har rätt om inte finansminis-tern svarar på det heller. Förklara för mig,för kammaren och för svenska folket varför ni i erabudgetprioriteringar gjorde kraftigabesparingar, ett par miljarder, på de handikappade?Varför gjorde ni detta? Varför vidhåller ni de bespa-ringarna?Anf. 63 Finansminister ():Fru talman! Alla och envar förstår att om vi skallha utrymme att satsa pengar, och kanske mer pengar,på de handikappade och på välfärdens olika områdengäller det att skapa utrymme för det i en budget. Detgör man inte genom skuldsättning. Det är nämligeninte hållbart. Vi har tagit oss ur detta med viss möda.Men det är också självklart att om man dels höjerutgifterna på andra områden, dels sänker skatternamed stora belopp blir det - det är enkel matematik -mindre utrymme kvar för att satsa på detta.Bo Lundgrens tal går helt enkelt inte ihop. Det gårinte att förena dessa olika saker - höjda utgifter på enrad områden och sänkta skatter. påstår hanatt han har högre ambitioner när det gäller att minskastatsskulden. Det går inte ihop. Ett barn inser att detinte går ihop.Så länge ni för den typen av oförenliga stånd-punkter är ni inte trovärdiga. Ni är inte trovärdiga iden ekonomiska politiken. Dessvärre har ni ingentinglärt av misstagen i det förflutna.Jag konstaterar dessvärre att jag inte får någotsvar på min fråga om skuldavskrivningar är ett ac-ceptabelt sätt eller inte. kan raljera ombåde det ena och det andra i försvarspolitiken. Jagbegärde bara ett svar på frågan. Men där slingrar hansig undan lika mycket som . Bo Lundgrenstrovärdighet när det gäller att stå upp ochtala om budgetdisciplin - som något slags ortodoxöverstepräst som bevakar att budgetlagen följs i alladess delar - flagnar betänkligt när man inte kan få ettenkelt och rakt besked på den här punkten. Beskedetborde ha varit: Detta är inte acceptabelt. Det kommermoderaterna inte att tillgripa i fortsättningen.Tyvärr har jag inte fått det beskedet, och det är isig en viktig upplysning.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja taupp några saker som rör de internationella frågornaoch miljöfrågorna.Jag håller med om att det finns mycket att diskute-ra på det internationella planet och särskilt inom deneuropeiska unionen när det gäller skattesatser, skatte-baser och framför allt miljöskatter. kommeratt gå in som ordförande i om . Vi har idagens läge ingen egentlig debatt om vad som skalldrivas och om hur skall använda den maktba-sen framöver. Jag hoppas att finansministern medver-kar till en sådan diskussion som involverar det svens-ka folket om hur vi faktiskt använder EU-medlemskapet, någonting som är väldigt viktigt.Försummar vi chansen att styra EU:s politik i sam-band med ordförandeskapet kommer den inte tillbakapå ett så monumentalt sätt på många år.Det är heller inte så länge sedan statsministernmed vibrato i stämman talade om att den nya storauppgiften var att göra till ett miljövänligt,ekologiskt uthålligt samhälle. Det har vi inte hörtnågonting om . Det har vi inte sett nästan nå-gonting av i budgetpropositionen, och det finns inteannat än standardfraser i utskottets huvudtext. Är detså omställningen skall gå till? Eller kan vi förväntaoss något mer framöver som är litet mer konkret ochhållfast i det här sammanhanget?Försvarsfrågan har diskuterats mycket. Jag tyckeratt det är synd att socialdemokraterna inte antog vårtförslag om amorteringsfrihet under 1998 och 1999.Det hade inte stört utgiftstaket och det hade inte på-verkat statsskulden. Men det hade gett en aningrådrum och kanske lite mindre oro hos de ungdomarsom förväntar sig en utbildning och hos deanställda inom både försvaret och försvarsindustrin.Då hade man också kunnat summera effekten av vadvi har gjort och av vad som ligger framför ossi den kontrollstation som på initiativkom till och som skall äga rum . En sådansamlad avstämning hade varit värdefull och hadekanske rensat en del i den debatt som har pågått.Det har varit en ganska underhållande diskussionsom har spänt över hela serievärlden . Jag är inte , inte bröderna inte heller Kronblom. Men har enomsorg om dem som har det svårt. Hon har ett egetföretag och hon står för mycket initiativkraft.Anf. 65 Finansminister ():Fru talman! Först skall jag säga till attoavsett om det är skuldavskrivning eller skuldupp-skov leder det till att statsskulden blir högre än vadden eljest skulle ha blivit. Det är på det sättet ochvarje annat påstående är felaktigt. Det är viktigt attkammarens ledamöter har klart för sig vad det ärfråga om. Ger man sig in på den typen av operationerkan man möjligen säga att man i formell mening intebryter utgiftstaket. Men man kringgår det, och detleder till högre statsskuld. Så är det. Allt annat är fel.Jag vill kategoriskt fastslå detta.När det gäller miljöpolitiken vill jag säga att jaginte har använt min tid för att hålla ett miljöpolitisktanförande. Jag beklagar det. Tiden räcker inte till fördetta. Men jag kan försäkra att jag och ärmycket aktivt bl.a. i EU-samarbetet. Vi har diskuteratsenast i går på möte huruvida vi kan fåfart på den process som innebär att vi får vissa mini-miregler när det gäller energi- och miljöbeskattning-en. är pådrivande i det arbetet. Tyvärr finnsnågra länder som släpar efter och bromsar, så det gårtrögt. Jag skulle gärna se att det gick fortare. Vikommer att fortsätta att driva på, inte bara det halvårdå vi är ordförande utan både och där-efter. Det kan jag försäkra. Jag ser fram emot ettsamarbete på den punkten.Sedan vill jag säga till att jag hade välkunnat få en liten komplimang för att jag ändå försva-rar det samarbete som och Socialdemo-kraterna bedrev mot alla attack-er som kommer från och påstår att ingenting har gjorts, att inte en endaåtgärd vidtogs. Det är faktiskt inte på det sättet. Vividtog tillsammans en mängd åtgärder som vi harglädje av och som vi kommer att ha glädje av fram-över. Att skapa ett ökat förtroende för svensk ekono-mi, att förbättra betingelserna för tillväxt och syssel-sättning och att förbättra villkoren för landets småoch medelstora företagare var något vi gjorde till-sammans, och det är mycket viktiga insatser.Anf. 66 () replik:Fru talman! Stabiliteten i den svenska ekonominoch det som och Socialdemokraternatillsammans gjorde för att sanera den mycket svårasituation som rådde är självfallet alldeles utmärkt ochbildar grunden för de positiva omdömen som harförekommit i kammaren . Det är väl tur förkommunerna att vi var med och genomförde det här.Det gav nämligen 20 miljarder till kommunerna jäm-fört med det som i kammaren har kallats för en jätte-satsning till kommunerna, på 1,2 miljarder om två år.Anf. 67 Finansminister ():Fru talman! Det var bra att vi gemensamt bl.a.kunde lägga fram förslag om successiv ökning avstatsbidragen till vården, skolan och omsorgen. Dekommer att uppgå till 20 miljarder och åretdärpå höjas till 22 miljarder. Man kan säga att detsista tillskottet inte är så stort, men det är trots allthelheten som är det viktiga. Det är klart att 22 miljar-der i ökade resurser skapar förutsättningar för enbättre vård, en bättre skola och en bättre omsorg.Anf. 68 () replik:Fru talman! Vi är just nu tre partier som samar-betar, men om rätt skall vara rätt så var det också trepartier som samarbetade om budgetsaneringen. Vi varöverens om 114 miljarder i budgetsa-nering. Det var inte så dåligt.Men det var inte skälet till att jag begärde replik.Jag är överens med finansministern om att vi skall setill att få internationella skatteregler, men behållakontrollen över skattepolitiken själva. Vi är helt över-ens.Men hur blir det med EMU, finansministern? Vadhänder om man har en gemensam valuta? Kan manfortfarande ha kontroll över den egna skattepolitiken?Kan ha en skatt på kapital i Niedersachsenoch en annan skatt på kapital i ? Kan haen skatt på kapital i och en annan skattpå kapital i ?Mitt svar är nej, det går inte när man har sammavaluta i ett område. Jag tror inte att det går att haolika källskatt på kapital om man är i samma valu-taområde. Jag tror inte att skattebetalarna är så ex-tremt lojala. Jag tror att till viss del harrätt i att folk är litet egoistiska i alla fall. Varför betala30 % i ränta i om man kan få noll i Danmarkeller kanske i och det inte innebär någravalutarisker. Nej, då tror inte jag att det går längre.Tror inte finansministern att jag har rätt? Har manen gemensam valuta så kan man inte ha olika skatte-satser på källskatt på kapital. Då kan man inte haolika skattesatser på företagsbeskattningen och in-komstsidan. En valutaunion leder med nödvändighetfram till en samordnad skattepolitik och i förläng-ningen till en gemensam finanspolitik. Har jag fel,finansministern? Eller har jag i huvudsak rätt?Finansministern! talar ju om att det finns eninkomstallians och en utgiftsallians. Vi är väl överensom både inkomstsidan och utgiftssidan i budgetenjust , ? Visst kan väl vi släppa in merfolk i en gemensam syn på skattepolitiken. Det är välinget ohägn om vi kan bredda basen för en överens-kommelse. Det är väl bara bra det, finansministern.Anf. 69 Finansminister ():Fru talman! Jag vill inte polemisera mot MatsOdell, som inte har replikrätt. Men det är naturligtvisriktigt att den budget vi har gjort upp om även inne-fattar en inkomstsida. Det är inte så att den står heltutanför uppgörelsen.Däremot har vi inte träffat någon uppgörelse omden långsiktiga skattepolitiken. Det är det nog ingensom påstår. I den frågan bjuds samtliga partier in tillöverläggningar . Sedan får vi se vadsom kommer ut av detta.Det är klart att det nuvarande parlamentariska lä-get skapar komplicerade situationer. Det kan vara så.Även det kan läggas regeringen till last, men det ärfaktiskt väljarna som har bestämt hur skallvara sammansatt, och vi har alla att utgå från densituationen och göra bästa möjliga av den. Jag tyckeratt det vi har gjort har fungerat bra.Som svar på frågan om EMU och skattepolitikenvill jag säga att har delvis fel. Jagtror uppriktigt sagt inte att skillnaden är så förfärligtstor vare sig vi går in i valutaunionen eller inte i frågaom våra möjligheter att föra en självständig skattepo-litik. Beslutanderätten kommer vi under alla omstän-digheter att behålla i denna kammare. Det kommer viatt slåss för. Där tror jag att vi har en bred politiskenighet.Däremot är vi utsatta för internationella influenseri allt större utsträckning, oavsett om vi går med ivalutaunionen eller inte. Och kapitalbeskattningen ärett sådant område där våra möjligheter att avvika frånomvärlden förmodligen kommer att vara ganska be-gränsade. Jag tror inte att vi måste ha identiska skatte-regler med andra länder, men jag tror att vi måstehålla ett avstånd som inte är alltför stort. Det kommeratt gälla oavsett hur vi förhåller oss till valutaunioneni framtiden.Anf. 70 () replik:Fru talman! Det är sant att det finns ett sådantproblem. Det är därför man måste ha gemensammaregler om minimiskattesatser. Det är vi överens om.Men jag säger att det i en valutaunion inte blir möjligtatt ha olika kapitalbeskattning. Där finns det ingenmöjlighet. Det är det som är min poäng.Sedan kan man ha olika skatt på t.ex. varor. Dethar man i . Där är snittet ungefär fem procenten-heter. Men min poäng var: Kan man ha olika skatt påkapital inom en valutaunion? Det menar jag är omöj-ligt.Det är klart att vi inte är överens ännu, finansmi-nistern. Men jag talade tidigare med gjorde några poäng. Jag sade att jag tror att vi äröverens om de här fem sakerna. Jag tror att vi iVänsterpartiet är överens med om dehär fem sakerna. Jag behöver inte tvinga fram någotsvar just . Men jag säger det för kammaren ochför offentligheten.Det finns faktiskt de som är långt borta i skatte-frågan. Det är de som har problem att komma in iden, de som inte har finanserna i ordning. Det är desom har problem. Jag tror faktiskt att det finns godaförutsättningar den här gången. En gång sade ErikÅsbrink att kom det bara an på att komma överensmed skulle det nog gå att kommaöverens med . Se, nu har vi blivit över-ens! Det går framåt, . Den här gångenverkar det vara andra som står långt borta i skattepo-litiken.Tack för tacket. Det är väl en stor dag för ErikÅsbrink , en liten taklagsfest nästan. är väl byggmästaren. Jag känner mig mer somen byggjobbare. Tänk då på att byggjobbarna gärnaställer upp och jobbar bra, men de kräver sin lön, ochde kräver att byggmästaren har bra ritningar.Jag hoppas att det skall gå bra, men det kräver ak-tiva insatser från allas sida. Det har i huvudsak gåttbra. Jag delar den bedömningen, med undantag förnågra tidningsartiklar från någon enstaka person häroch där. Men i huvudsak bra. Det gäller på bäggesidor. Men bygget handlar nu om att se till att få fler iarbete och att se till att folkhemmet får en bra fördel-ningspolitik. Till slut skall vi nog t.o.m. kunna höjataken på byggena. Men först skall vi amortera. 71 Finansminister ():Fru talman! Om 30dagar har vi en valutaunion. De elva länderna kom-mer inte att ha gemensamma skatteregler när detgäller kapitalbeskattningen och har, såvitt jag vet,inga planer på att genomföra detta heller.Jag tror inte att det är absolut nödvändigt att haidentiska regler. Däremot utsätts vi alla, medlemmareller ej, för ett växande tryck att inte avvika alltförmycket. Det har inte så mycket med EU eller EMUatt göra, utan det är internationaliseringen, det lätt-flyktiga kapitalet, som gör att utrymmet för att avvikasannolikt blir mindre än det har varit framtill nu.Jag håller med om att det går framåt. Det har varitbra att vi har kunnat komma överens om budgetpro-positionen och sedan klarat processen genom riksda-gen. Det var steg två i samarbetet. Det har fungeratmycket bra.Vi kan nog ha en taklagsfest, men det är viktigt attbåde och håller sigunder taket när den festen pågår och inte bryter ige-nom det.Om vår politik blir framgångsrik när det gäller attfå ökad tillväxt och sysselsättning kan man naturligt-vis höja taket . Om jag förflyttar mig frånhusen till bakverken kan jag säga att när kakan blirstörre kan en oförändrad vinkel på kakbiten bli destostörre. På det sättet får vi utrymme för större insatser ivälfärdssektorn utan att vi överanstränger ekonomintotalt sett. Därför är det viktigt att det arbete vi nubedriver med sysselsättning och tillväxt blir fram-gångsrikt.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag tänkte ta upp en annan fråga medfinansministern. Den har ett mycket nära sambandmed jobben och den diskussion vi för på det området.På 90-talet har vi i stor utsträckning fått en för-ändring på arbetsmarknaden. Vi får fler och fler män-niskor som tar korttidsjobb. Fler och fler företagerbjuder korttidsjobb eller projektarbeten. Ocksåinom den offentliga sektorn har detta en tendens attväxa.Det är många ungdomar som har problem attkomma in på arbetsmarknaden. De kanske kommer indelvis genom den här typen av projektarbete, men dekommer inte in i trygghetssystemen ordentligt.Det är också många som känner att de inte vågarta vissa jobb på grund av hur välfärdssystemen äruppbyggda. Jag undrar om finansministern kännersom jag och att det är viktigt att snabbtförsöka se över systemen, så att inte alltfler hamnarutanför trygghetssystemen och att många människorinte vågar ta de jobb som erbjuds. En förändring avtrygghetssystemen vore viktigt för att klara de syssel-sättningsmål som finns i budgeten. Hur ser finansmi-nistern på detta?Anf. 73 Finansminister ():Fru talman! Jag instämmer i den beskrivning somPeter ger, dvs. att vi har system, alltifrånarbetsrätten till socialförsäkringar och andra trygg-hetssystem, som fungerar väl för dem som kommer ini systemen men som inte fungerar alls för dem sominte kommer in. Det kan ibland vara svårt att kommain i systemen i takt med att arbetsmarknaden föränd-ras. Vi arbetar på ett annat sätt än tidigare.Många ungdomar arbetar i projekt och med till-fälliga anställningar. Det gäller inte bara ungdomar.Det finns säkert anledning att se över systemen för attskapa bättre trygghet eller för att göra det lättare attkomma in i systemen. Det är ett viktigt reformområdeunder de kommande åren.Vi riskerar annars att det blir en tudelning på ar-betsmarknaden, dvs. ett A-lag som har den finatryggheten ordnad och ett B-lag som helt står utanför.B-laget tenderar dessutom att bli allt större och större- en antalsmässigt växande grupp. Jag tror att det ärviktigt att vi ser över detta under de kommande åren.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag vill säga tack. Vi har ett viktigtsamarbetsområde som vi kan jobba vidare på.Anf. 75 ():Fru talman! Då skall vi gå vidare och diskutera fi-nansutskottets betänkande, men blir det explicitskatterna. Det finns skäl till det.Skatterna i griper in i varje medborgaresliv i en utsträckning som inte har någon motsvarigheti något annat jämförbart land. Skattetrycket ligger påen nivå som gör det svårt att leva på sin lön. eroderar eller riskerar att i många fall delvisförsvinna. Det politiska systemet i användersig av skattesystemet för att gripa in i människorsvardag onödigt mycket.Eftersom riskkapital beskattas högt i jäm-fört med andra länder, leder det till svårigheter fram-för allt för mindre företag att locka till sig kapital.Detta leder till två viktiga problemställningar. Eko-nomins funktionssätt försämras, och tillväxten häm-mas av felkonstruerade skatter. Den enskilde får inteden valfrihet i sin vardag som han eller hon har rätttill.I har vi ett regeringsparti som i valrörel-sen inte ville höra talas om skattesänkningar. Eftervalrörelsen kom det emellertid olika budskap beroen-de på vilken budbärare man talade med. I det betän-kande vi nu behandlar finns ett litet förslag till skatte-sänkning, men för säkerhets skull är den bara tillfäl-lig. Tyvärr leder den också till oönskade marginalef-fekter.Skatteutskottet har fått en nyordförande. Han kommer att få ordet inom någontimme eller så. Tyvärr dröjer det så med dentalarordning vi har här. Eftersom den utmätta replik-tiden är kort, två gånger , vill jag redan nuställa en fråga till . Han har då gottom tid på sig att fundera på svaret, som hanlyssnar på övriga inlägg.Jag vill veta om det finns någon vilja hos social-demokraterna att förändra både nivåerna och teknikeni skattesystemet. Om svaret på den frågan är ja, är jagnaturligtvis mycket nyfiken på att få reda på vad dettainnebär. Då gör jag det lite lättare för , för han behöver inte svara för hela regeringen.Jag inser att den uppgiften blir för svår. Det räckermed en egen bedömning, så kan vi diskutera medutgångspunkt i den.Fru talman! Det förs nu en debatt där t.o.m. denyttersta vänstern i svensk politik har börjat tala om attkapitalskatterna behöver sänkas. harockså en hel rad av förslag till ökat skatteuttag, såbilden är inte så ljus när det gäller Vänsterpartietsskattepolitik. Men det faktum att alltfler talar omlägre skatter är intressant att notera. Det är inte baravi moderater som diskuterar detta, utan de övrigapartierna på den politiska kartan börjar hinna i fattoss.För mig räknas emellertid i första hand skarpaförslag och beslut. Vi moderater håller fast vid deförslag till skattesänkningar som vi presenterade förevalet. Det innebär skattesänkningar främst när detgäller inkomstskatter - i första hand för låg- ochmedelinkomsttagare. För det stora flertalet hushåll äremellertid även våra förslag till sänkt fastighetsskattett mycket viktigt inslag i hushållsekonomin.Jag tycker att det finns anledning att slå fast attdet är av största betydelse att enskilda människor ochhushåll får möjlighet att själva disponera sina in-komster i största möjliga utsträckning. Ett starkt sam-hälle bygger på självständiga och från staten obero-ende medborgare. Ett sådant samhälle skapar resurseratt hjälpa dem som inte kan påverka sin egen situa-tion själva.Under lång tid har jag talat om att vi måste få ettskattesystem som gör det möjligt att kunna leva påsin lön. Det är för mig en självklarhet. De höga skat-ter vi har gör att alldeles för många personer idetta land inte klarar av att kunna leva på sin lön.