prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — iSverige är , som är Schengens hög-sta beslutande organ behandlas i artiklarna 131-133. har varje avtalspart en ledamot som skall vara denminister som ansvarar för konventionens genomfö-rande. Besluten i kommittén skall vara enhälliga. Detinnebär att varje land kan sägas ha vetorätt.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till hem-ställan i justitieutskottets betänkande nr 15. Samtidigtyrkar jag avslag på samtliga reservationer med följan-de motiveringar.Reservation 1: De kompensatoriska åtgärdernaligger väl i linje med vad olika partier önskat i sam-band med förpliktelser enligt anslutningsför-draget. Det förslag som nu tar ställning tillär ett mellanstatligt samarbete, alltså inte ett överstat-ligt samarbete. Asyl- och flyktingpolitiken omfattasnumera inte av . Den nordiskapassunionen hotas inte av detta avtal. ochNorge har redan beslutat om anslutning till . och kommer att göra det inomkort.Reservation 2: Det finns inte anledning att avvaktamed tillträdet till . Tvärtom ärdet angeläget att möjligt omfattas avden. Om tillträdet görs beroende av att Amsterdam-fördraget träder i kraft, alltså inte bara godkänts iSverige, kan inte tidsaspekten när det gäller tillträdetöverblickas. har, som jag sagt,redan beslutat att ansluta sig till Schengenavtalet.Reservation 3: Enligt regeringsformen är det re-geringen som ingår överenskommelser med främman-de stater. En sådan överenskommelse skall godkännasav om den förutsätter lagändring eller an-nars rör ett ämne där skall besluta. Rege-ringen kan alltså inte medverka i ett beslut av , som kräver godkän-nande, utan att göra förbehåll för detta godkännande.Vad gäller kravet på internationell och parlamentariskkontroll anser utskottet att den nu gällande ordningenväl tillgodoser rimliga anspråk på parlamentarisktinflytande. Ett framtida ikraftträdande av Amsterdam-fördraget kan därtill antas bidra till ökad kontrollgenom att både och möjlighet att påverka Schengenavtalet.Reservation 4: SIRENE-kontoren är den nationel-la enhet som sköter registreringen i SIS enligt deregler som gäller i konventionen. har stora delar av handboken offentliggjorts.Jag vill här ställa en fråga till ochAlice , om de har läst innehållet i de tio pär-mar som står på en bokhylla på EU-nämndens kanslioch som utgör stora delar av den nästan sägenom-spunna och de handlingar somhar betraktats som hemligstämplade.Reservation 5: Förutsättningarna för registreringär angivna i konventionen, vilket jag tidigare ingåen-de redogjort för.Reservationerna 6 och 7: Utskottet delar motionä-rens uppfattning om vikten av att dataskyddet funge-rar och att de regler som finns för registrering ochanvändning av uppgifterna tillämpas på ett alltigenomkorrekt sätt. Den gemensamma tillsynsmyndighetensgranskning i stort visar att reglerna i konventionenfungerar. Den kritik som riktas mot hanteringen avdata är värd att tas på allvar, och utskottet utgår frånatt de uppdagade bristerna rättas till. Det arbete sominletts ger stöd för den uppfattningen. Utskottet räknarmed att regeringen följer arbetet och vidtar de åtgär-der som är påkallade. Datainspektionen har skyldighetatt utöva tillsyn över det nationella registret. Inspek-tionen deltar dessutom i det gemensamma tillsynsar-betet.Reservationerna 8 och 9: I socialförsäkringsut-skottets yttrande över hänvisar ut-skottet till att det tidigare ansett att viseringskravendast i mycket liten utsträckning torde hindra männi-skor från att söka skydd, men att det kan vara etthinder för den eller dem som vill söka skydd just iSverige. Utskottet framhöll emellertid också att detinte finns någon rätt för en asylsökande att själv väljaasylland. anför vidare atten anslutning till och dess arbetemed att harmonisera viseringskraven bör anses stå igod överensstämmelse med de riktlinjer för migra-tionspolitiken som tidigare antagit.Reservationerna 10 och 11: I den moderata reser-vationen krävs att regeringen återkommer med förslagom lagstiftning om sanktioner mot transportören. Ireservation 11 av , och kdkrävs det motsatta, alltså garantier för att intebehöver införa sådana sanktioner. Under förhandling-arna har de nuvarande svenska bestämmelserna nogaövervägts innan de presenterats. Någon kritik riktadesi det fallet inte mot de svenska bestämmelserna. Ut-skottet delar regeringens bedömning att reglerna fåranses uppfylla krav. Dethindrar inte att det kan finnas anledning att återkom-ma till frågan i ett senare skede, när erfarenhet vunnitsav de nuvarande bestämmelserna.Reservation 12: Resursfrågorna har givetvismycket stor betydelse och är viktiga i förhållande tillSchengenkonventionens krav och egna am-bitioner på dessa områden. Avgörande för detta är attdet går att åstadkomma en effektiv samverkan mellanberörda myndigheter, alltså polisen, som har det pri-mära ansvaret för att utföra personkontrollen vid deyttre gränserna, tullen och . bör spela en aktivare roll i detta arbe-te.I utredningen gräns - en myndighet behandlaseffekterna av EU-medlemskapet för tullens räkning.Utredningen gör bedömningen att tullens problem intei första hand är brist på resurser och att såväl resursersom arbetsuppgifter kan omfördelas så att en samladstörre samhällsnytta uppnås. Polisen har under inne-varande år fått ökade resurser, och i vårpropositionenföreslås anslagen öka även de närmaste tre åren.Reservation 13: Någon anledning för attverka för en harmonisering av straffrätten finns inte.Utskottet har tidigare gjort uttalanden med den inne-börden. Justitieministern har i ett frågesvar sagt attSverige inte kommer att verka för en harmoniseringav straffrätten utöver vad framför allt gränsöverskri-dande brottslighet kan komma att föranleda.Reservation 14: Utifrån utskottets positiva grund-inställning till de syften som bär upp Schengenavtaletär det operativa polissamarbetet en betydelsefull del.Konventionen innehåller bestämmelser om såvälstraffrättsligt som skadeståndsrättsligt ansvar i sam-band med möjligheter tilloperationer i andra stater.Utskottet gör också ett tillkännagivande som gäl-ler den mängd narkotikaklassad medicin som fårmedföras vid inresa i ett annat medlemsland. Denverkställande kommitténs beslut innebär att denmängd som får medföras får omfatta högst 30 dagarsbehandling. Utskottets ståndpunkt innebär att rege-ringen skall verka för en snabb ändring av det beslu-tet, så att gäller. Kvantiteten medicin fåralltså räcka i . Det överensstämmermed nuvarande svenska bestämmelser.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till utskottetshemställan i betänkandet och avslag på reservationer-na.Anf. 57 (mp) replik:Fru talman! stod i talarstolenoch lämnade en fullständig redovisning av vad somfår registreras i SIS. Det var ganska onödigt, eftersomdet stod i betänkandet. Vad som får registreras offi-ciellt har vi ju sett. Men det intressanta som vi bordemen inte får diskutera är att avtalet innehåller såmycket hemligt material.Göran sade att stora delar av är offentliggjord. Men jag har inte fåttutdrag från det materialet i utskottet. Det har i sådanafall gått min näsa förbi totalt, men jag har bestämt förmig att vi aldrig haft något sådant material att taställning till. Det är detta som vi behöver uppmärk-samma - allt det hemliga material som finns i avtaletär upprörande!Göran frågade mig om jag har läst detio pärmarna. Nej, det har jag inte. När jag hade tidoch av utskottet begärde att få läsa materialet så fickjag nej. Presidiet i utskottet sade: Nej, det får du inte.Det får er representant i göra. Jag haralltså inte kunnat läsa detta enligt min tidtabell. Det ärmycket märkvärdigt att riksdagsledamöter i Sverigesparlament inte får ta del av detta hemligstämpladematerial. Hur skall vi kunna veta vad vi beslutar omoch hur polisen kommer att agera, när så mycketmaterial är hemligt? Det tycker jag att skall utreda.Anf. 58 () replik:Fru talman! Också jag kan tycka att det kanskeegentligen var onödigt att uppta kammarens tid meden redogörelse för vad detta beslut faktiskt gäller,nämligen innehållet i . BådeAlice och har ju i sina anfö-randen gjort sitt bästa för att inte diskutera den saken.De har i stället försökt diskutera helt andra, påståddasaker. Jag skall inte närmare gå in på var de har fåttdem ifrån.Kia begärde handlingar från utskottetinnan vi hade detta ärende till handläggning i utskot-tet. I begärde represen-tant handlingarna på bordet, och komde också dit och offentliggjordes i betydande ut-sträckning. När jag nu hör helt franktsäga att hon inte ens varit på ochläst de handlingar som där är offentliga, kan jag intevärja mig mot tanken på att det inte är läsandet avhandlingarna som är det väsentliga för - och dessvärre inte heller för , trorjag - utan att det är det hemliga med handlingarnasom är det väsentliga i debatten.Om det nu vore så oerhört angeläget för att få ta del av alla dessa detaljföreskrifter,som ju inte går utöver vad konventionen tillåter,skulle det ha varit klädsamt om hon i kammarenkunnat säga att hon läst det material som finns till-gängligt och är offentligt nere på kans-li. Men det har man inte bekvämat sig att göra. Manfortsätter i stället att liksom sina partiledare i DagensNyheter påstå att det mesta är hemligt, att maninte kan besluta om det som står i kammarens papperutan att det är annat som gäller. Jag tycker att detta ären oacceptabel debatteknik. Det vore bättre om vikunde diskutera innehållet i förslagen till dagensbeslut.Anf. 59 får påminna om att replikenavser . 60 (mp) replik:Fru talman! Hur skall vi kunna diskutera hemligtmaterial? vet själv hur överhopadeav arbete vi är med alla propositioner som kommit in.När jag hade tid och kunde sätta mig in i ärendet,vilket var innan vi skulle fatta beslut, fick jaginte lov att ta del av handlingarna. Och om jag nuhade läst dem på den här korta tiden hade jag intekunnat diskutera dem. Det är det frågan om öppenhe-ten gäller. Att vi här i parlamentet inte öppet kandiskutera handlingar kring ett viktigt beslut införframtiden är det väsentliga. och Vänster-partiet har ju också en reservation där vi begär attSirenehandboken skall offentliggöras. Det är absolutnödvändigt.Sirenekontoret skall vara öppet dygnet runt. I ochmed avtalet kommer krav att ställas på att man ävenskall kunna utbyta andra uppgifter än dem som GöranMagnusson redogjorde för. Vi har ju också en pro-position som behandlar en ny polisregisterlag, somgäller precis dessa uppgifter. Jag kallar dem mjukauppgifter, eftersom de är mycket mer långtgående.Detta kommer vi säkerligen att införa i vår lag medmoderaternas och socialdemokraternas samstämmig-het när det gäller register.Det hela kommer att kunna passera de stora data-centralerna dygnet runt. Sirenekontoret skall ju ocksåvara öppet dygnet runt, så att man inom en viss tids-rymd kan mata in de uppgifter som begärs. Det ärdenna problematik som vi behöver prata om mycketmer än de yttre data som står ochberättar om.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag replike-rade även på om det hon ännu inte hadesagt.Kia pratade om de handlingar som nuär offentliga nere på . De står jupå en hylla inne på kansliet, och jag var och tittade pådem i går. Jag skall erkänna att inte heller jag har lästdem - jag skall alltså inte förhäva mig på något sätt.Men , som har visat ett sådant oerhörtintresse för alla dessa handlingar har alltså inte ensförsökt att gå ned och sätta sig in i det hela. Hon talarom det som något hemligt, farligt och ytterst märkligt.Jag tycker inte att det skapar någon riktig grund förförtroendet för uttalanden i dennafråga över huvud taget. Det hela verkar vara baseratmer på tro och mindre på läsning.Litet polemiskt kan man säga att när man hör KiaAndreasson lägga ut texten om Schengenkonventio-nen och betänkandet undrar man om vi ens harhaft samma proposition att titta och läsa i. Om manläser vad som står i den kommer man nämligen tillandra slutsatser.Debatten om polisregistret får vi väl spara till ettsenare tillfälle. Jag konstaterar bara att polisregister-lagen och förutsättningarna för ett polisregister hand-lar om de svenska behoven av registrering för attkunna bekämpa brottsligheten. Den debatten får vialltså ta senare.Anf. 62 () replik:Fru talman! får en chans attta en replik på mig.Fru talman! Det här är en debatteknik som försö-ker förlöjliga de anföranden vi har hållit. Jag vet intevad menade med vad som varpåstått i mitt anförande, och som inte existerar i kon-ventionen. Jag hoppas att väldigtnoga läser igenom snabbprotokollet. Han kommer attse att jag höll mig till vad vi skulle diskute-ra, vad som finns i konventionen och hur den har växtfram.Fru talman! Jag tycker att för-löjligar att det är just hemligstämpeln, och inte till-gången till material, som skulle vara det viktiga. Detär inte bara och som idetta har sett en oerhörd brist i själva Schengenkon-ventionen. Även många remissinstanser påpekar svå-righeten med att över huvud taget sätta sig in i vadkonventionen egentligen kommer att innebära.Det talas om bristen i den svenska lagstiftningen.Uppenbarligen har den socialdemokratiska regeringenså oerhört bråttom att få igenom konventionen att mangår mot den praxis som brukar råda med att vi i sam-band med konventionen också får de lagändringarsom konventionen kräver i den svenska lagstiftningen.I dag får vi göra detta mer eller mindre efter regering-ens egna beskrivningar av hur man tolkar det hela.Fru talman! Jag skall tala om tillgången till papperoch dokument. Den enda stora fördelen med att ma-terialet har varit hemligstämplat är väl att det ocksåhar funnits så oerhört många kritiker. Därför har detockså varit möjligt att på andra håll ta del av dethemligstämplade materialet utöver det som är enoffentlig handling i . Där är det mesta aven mycket teknisk natur, vilket jag också mycket nogapåpekade i mitt anförande. De viktiga bitarna är fort-farande hemligstämplade.Fru talman! Jag har några frågor till som jag får ta i nästa replik.Anf. 63 () replik:Fru talman! Jag minns inte om i sittanförande talade om det Orwellska samhället som enkonsekvens av . I varje fallskriver hennes partiledare i attdet Orwellska samhället kommer som en följd av detsvenska tillträdet till denna konvention. Frågan är dåom står bakom sin partiledare. Lederdetta till det Orwellska samhället? Det kan vara enfråga att få svar på, även om jag inte tycker att denhör hemma här. Men det är inte jag som har fört inden här tankegången i debatten.De handlingar som finns på harfunnits offentliga där . De harinte offentliggjorts eller desenaste månaderna, utan under en . Jagminns inte riktigt när offentligheten inträdde. Om mangör ett så väldigt stort nummer av detta hemlighets-makeri borde man ändå här i kammaren när man kriti-serar det hemliga kunna säga att man har tittat på det.Det hela är inte märkvärdigare än vad i sitt anförande. Det handlar om tekniska be-skrivningar av hur man skall förfara i en rad olikasituationer som en följd av bestämmelserna i konven-tionen.Jag tycker att det är angeläget att säga, även omdet inte borde behöva sägas, att Verkställande kom-mittén med tillämpningsföreskrifter och annat inte kangå utöver det som konventionen tillåter utan att ändrakonventionen - och det är dessvärre en ganska komp-licerad procedur. Jag tycker att det finns anledning attpeka på att det är konventionstexten som är ramen förvad faktiskt kan besluta.Dessutom förutsätter detta enhällighet. Alla medlem-mar måste ansluta sig.Anf. 64 () replik:Fru talman! Vi kan säkert diskutera hemligstämp-landet fram och tillbaka. Jag sade i mitt anförande attdetta är av teknisk natur. Jag beskrev också vilkamöjligheter vi har att ta del av det hela. Jag sade via har kunnat få möjlighet att tadel av det.Det som jag kritiserar är ofullständigheten i självaremissinstanserna, möjligheten för människor attkunna sätta sig in i de här frågorna och bristen påkonsekvenser i den svenska lagstiftningen, som viännu inte vet något om.Fru talman! Vi kommer väl kanske inte så långt iden debatten. Däremot har jag en fråga till GöranMagnusson när det gäller den nordiska passfriheten,som inledde sitt anförande med atttala om. Han talade om vikten av den, hur bra den harvarit och om vidareutvecklandet. Ser man inte frånsocialdemokratiskt håll någon oro för det samar-betsavtal som finns nu? Där är förutsättningen att omNorge eller inte godkänner något av de beslut -de skall ju godkänna alla beslut, och det skall proto-kollföras - som fattar ochdär de inte har beslutsrätt så kommer deras samar-betsavtal att sägas upp . Jag vet har sagt att detta är osannolikt, men visst finnsrisken. Även andra nordiska ministrar har påpekat attdetta inte är någon garanti för att den nordiska pass-friheten kommer att finnas kvar. Hur ser Socialdemo-kraterna på detta?Dessutom vill jag lyfta upp frågan om på vilkagrunder man får registrera. talarnoga om vad man får registrera. Men på vilken miss-tankegrad får man registrera i ? Detnämnde han inte i anförandet.Anf. 65 () replik:Fru talman! Det finns naturligtvis stor anledningatt se med oro på om det skulle vara så att den nordis-ka passunionen äventyras. En av två förutsättningarför den svenska medlemskapsansökan och tillträdettill var just den nordiskapassunionens bevarande plus de kompensatoriskaåtgärderna.När det gäller den nordiska passunionen finns detsom man kan bedöma situationen inte anledningatt känna oro. och har beslutat, ochIsland och är på väg att besluta. Vägen äralltså lagd. Det är bara att åka på den. Så kan man uppfatta situationen. Sedan kan man ju aldrig inågot sammanhang vara säker på att saker och tinggår precis den väg som man har tänkt sig. Men medden kunskap som jag har om detta känner jag intenågon oro.Fru talman! Eftersom vi håller på med den nordis-ka passunionen vill jag gärna fråga den är så bra, när det inte är bra med enpassunion som sträcker sig över ett större område somomfattar ännu fler människor.Hur ser på det tiotal länder som nuivrigt klappar på EU:s port för att få komma med?Varnar hon sina partivänner i de länderna för EU?Eller tycker hon att de skall gå med i EU så att deockså kommer in inom ramen för Schengenkonven-tionen och den fria rörligheten för personer?Anf. 66 ():Fru talman! Vi är några centerpartister som taravstånd från , och vi står bakomen motion om avslag på propositionen.Alla dessa tusen sidor lagtext, all denna övervak-ning och poliskontroll inne i landet, alla dessa fortfa-rande hemliga uppgifter, detta hot mot den nordiskapassfriheten och mot flyktingars rätt att få sin sakprövad - allt detta skulle ha tillkommit för att dengoda idén att människor skall kunna röra sig fritt iEuropa skall förverkligas.Men kära nån! Finns det någon här som känner sighindrad att röra sig fritt i ? Finns det någonenda av er som känner sig hindrad att röra sig fritt iEuropa? Att bära med sig ett pass och visa upp detvid flygplatsen eller båten är väl ingen belastning ellerinskränkning av rörelsefriheten. Vid flyget köar manmycket längre för incheckningen än passkontrollenoch flyget kommer säkert att behålla säkerhetskontrol-len och kontrollera att passagerarna inte bär med sigvapen. Dessutom måste man i stället för pass bäramed sig särskilt godkända ID-handlingar om mantänker bo på hotell eller campingplats i ett EU-landoch fylla i registreringshandlingar.Nej, det måste rimligen vara ett helt annat syftemed än personers fria rörlighet.Den har vi redan. Det måste vara något man undvikeratt betona som orsak till . 15i betänkandet säger justitieutskottet att EU på siktskall bli ett område utan inre gränser. Det är, vad jagförstår, ett annat sätt att säga att EU skall bli en stat.I finns det inte ett enda parti som hel-hjärtat ställer upp för att skall ingå i en fede-ration, en EU-stat. Likväl är det ditåt vi vandrar stegför steg. När vi här i kammaren behandladepersonuppgiftslagen talade om korvensom man skär den ena skivan av efter den andra tillsman står där med bara snöret kvar. Den liknelsen ärutmärkt när det gäller att beskriva hur obe-roende successivt urholkas. När gränserna mellanländerna suddas ut och den yttre gränsen förstärks ärdetta ett viktigt steg mot EU-staten. Man kan ju inteha gränser inom ett land. Där har vi egentligen orsa-ken till Schengensamarbetet.Det är riktigt att vi hade murar runtstäderna. Vi hade avstånd mellan våra län och våralandskap, som har tagit upp. Vi bildadeså småningom ett land och ett språkområde. Vi bilda-de ett land där vi förstod varandra, där vi byggde uppen demokrati. river vi gränser till andra språkom-råden, till andra större folkgrupper, som självfalletkommer att dominera oss när vi bildar en enda stat.Så till de konkreta förändringarna i och medSchengensamarbetet. har talat om endel: slagningar i det gemensamma datasystemet SISför kontroll av utländska medborgare och bilar, ökadhotellkontroll och fler poliskontroller i landet i ställetför vid gränsen. Det blir alltså nya uppgifter för poli-sen. Vidare måste vi bygga om alla våra flygplatseroch hamnar som tar in resande från "icke-Schengenländer". I , nr 3, ,skriver man: Som tur är slipper polisväsendet stå förflygplats- och hamnnotan. Det blir ändå runt hundrapolismiljoner för datasystemet, verksamhetsföränd-ringar och utbildning av både poliser och administra-tiv personal.Schengensamarbetet innebär att beväpnade poliserfrån - för att vara litet provocerande - t.ex. Tysklandfår förfölja en flyende in i vårt land och gripa honomhär. skriver på s. 11 att den utländskapolisen i detta sammanhang får stanna här utan be-gränsning och rum.Den yttre gränsen kring "Schengenland" skallförstärkas och blir skyldigt att bevaka helasjögränsen - otroligt! - samt flygplatser och färje-terminaler där icke-EU-medborgare kan tänkas försö-ka komma in. Vi måste upprätta särskilda gränsöver-gångsställen och hålla rörliga patruller till lands ochsjöss.Alla dessa nya regler och utgifter påstår man be-hövs för att vi skall slippa passkontroll vid gränsen!Det är inte trovärdigt.Nej, EU bygger en fästning som skall stänga uteresten av världen, särskilt fattiga och förföljda männi-skor som befaras invadera vår rika region.Jag var delegat vid iNairobi 1974 och fick påtagliga bevis för hur skillna-der mellan fattiga och rika skapar otrygghet för alla.De fattiga levde i en ofattbar slum och under fruk-tansvärda förhållanden. De rika satt bakom låsta dör-rar, hade galler för fönstren och taggtrådsmurar runttomten, som var bevakad av beväpnade vakter. Att gåut efter mörkrets inbrott var livsfarligt.Detta är ett sätt att förhålla sig till världens orätt-visor. Men det finns ett annat sätt som tilläm-pade under några decennier efter ,faktiskt , då . Det var ett litet välmående land som söktevägar till en mer rimlig ekonomisk världsordning därde rika gör rätt för sig och slutar leva efter gamlakoloniala mönster där centrum lever gott på periferinsbekostnad. stod på världens majoritets, på defattigas sida i internationella sammanhang, ofta dess-värre i motsättning till gamla och nya kolonialmakter ioch utanför . Vi försökte vara med och byggaen värld där människor kan försörja sig och inte be-höver fly undan kaos och katastrofer som orsakas avvapenindustrins produkter och galna krigsherrar.I byggde vi en modell av samarbete mel-lan självständiga stater som inte drömde om att styravarandra, men som anpassade sig till varandra när detgynnade alla parter utan att tvinga varandra till nå-gonting. Det fungerar bra.EU var tänkt som ett fredsprojekt. ser vi attEU-modellen inte fungerar för fredliga förhållanden,förtroendefulla förhållanden till andra länder på jor-den. Många börjar också tvivla på att EU-modellenfungerar för ett gott förhållande mellan folk.Missmod och misstänksamhet sprider sig. Övervak-ning, fusk, kontroll och böter.Efter det här ärendet kommer att be-handla narkotikafrågan. Skulle vi rösta ja för Scheng-ensamarbetet kan vi inte hindra att mestnarkotikaliberala länder får full tillgång till vårt land.Fru talman! Diskussionen om Schengensamarbetethar först tagit fart. Jag önskar att vi nukunde besluta om återremittering till utskottet föreftertanke.