prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Det skulle sparavärdefull tid.Däremot tycker jag att det är väl befogat att havoteringar kring konkreta, urskiljbara frågeställningar,i sådana frågor där det kan råda viss osäkerhet eller isådana frågor som innehåller nya tankar och nya idé-er.Jag vill därför begränsa mig till att yrka bifall tillreservation 22, som handlar om den ofödda männi-skans integritet, och reservation 31, där vi framför endel nya idéer om hur man kan förbättra kvinnors häl-sa. Dessutom vill jag ta upp en diskussion kring re-servation 33, som handlar om lobotomi.Jag börjar med frågan om lobotomin. Jag har inteyrkat bifall till den reservation som ochkd står bakom i den här frågan. Det första skälet tillatt jag i utskottet inte stödde den är att vi i utskottethar en bra princip, som jag tycker att vi skall slå vaktom, nämligen att inte skall lägga sig i en-skilda sjukdomar och ta ställning för den ena sjukdo-men mot den andra. Det skulle ge upphov till en heltorimlig situation. Sådana diskussioner hör inte hemmai riksdagen.Det andra skälet är att jag och partiet har drivit enannan linje när det gäller patientskador. Vi vill för-stärka den allmänna patientförsäkringen. Därför hadevi i förra årets budget ett förslag om att skjuta tillytterligare 50 miljoner för att förbättra patientgaran-tin.För det är utan tvivel många som blir felbehandla-de i sjukvården. Det gäller inte bara lobotomi, ävenom det tydligen förekommer fortfarande, utan det kanuppträda en mängd andra sjukdomsfall där det före-kommer felbehandlingar. Många människor känner attde har blivit orättvist behandlade, inte fått upprättelse.Just den här upprättelsefaktorn är det viktigt att mankan stärka på något vis.Det var skälet till att jag inte ställde mig bakomden här reservationen.Men sedan har jag tänkt om. Dels har det varituppmärksamhet kring den här frågan och nya faktahar kommit fram, dels håller man tydligen fortfarandepå med sådan här lobotomiverksamhet. Det viktigasteav allt är dock att det kanske inte bara är en sjuk-domsfråga utan även handlar om andra, etiska frågorsom t.ex. synen på människan. Vilket sätt att se påmänniskan har man haft när man dragit i gång dennaverksamhet? Vi har hört den typ av argument somförekom under det . Efter enlyckad lobotomibehandling kunde det t.ex. heta: Hanlyckades t.o.m. bota honom från kommunismen! Närman hör sådana argument kan man undra vad dethandlade om. Därför skulle jag gärna välkomna enutredning. Vi har ju fattat beslut om att utreda detvångssteriliseringar som också förekom, och detfinns faktiskt vissa likheter med den här frågan. Där-för tänker jag ändra mig på den här punkten och yrkabifall även till den reservationen.Sedan vill jag ta upp en annan fråga som också ärav etisk karaktär, nämligen frågan om den oföddamänniskans integritet. Ett av skälen till detta är att enpartikamrat till mig - , välkänddebattör och stor auktoritet i etiska frågor - härom-veckan skrev en artikel i där hantyckte att människor skulle få välja sexuell läggningpå sina barn. Det blir ju kanske möjligt framöver attkolla generna och se vilken läggning barnet får - blirdet en missbrukare, en våldsmänniska, en snäll män-niska eller en sexuellt avvikande person? Därför tyck-er jag att vår reservation - vi har även väckt den härmotionen tidigare - är väldigt viktig. Genom att yrkabifall till den vill jag markera att min riksdagsgruppinte står bakom argumentering. Viär nämligen av precis motsatt åsikt. Vi tycker att detär väldigt viktigt att slå vakt om människors integritet.Det handlar också om respekt för barnet, även ombarnet i det här fallet inte är fött . Man skall intebörja rota i sådana här saker. Det måste finnas engräns. Därför vill vi se en utredning i frågan. På så visskulle vi också lösa många andra av de etiska problemsom väller över oss mer och mer i och med teknikensframsteg. Det gäller vad vetenskapen skall få sysslamed. Hur långt skall den få gå? Var sätter vi gränser-na? Jag tror att det är bra att tar ett sådantinitiativ. Därför vill jag yrka bifall till reservationen.Avslutningsvis vill jag också plädera för reserva-tion 31, som handlar om hur vi skall förbättra kvin-nors hälsa. Det finns även andra reservationer omdetta, men jag anser att vår reservation innehåller enny tanke som inte är prövad tidigare. Tanken är heltenkelt denna: Vi vet att vi har bättre kunskap ommännens sjukdomar. Mycket av det beror på att män-nen har varit i fokus för de medicinska studierna un-der än kvinnorna. En anledning tilldetta är det värnpliktssystem vi har haft i , därflera generationer av unga män har genomgått hälso-kontroll. Man har tagit data på dem. Det finns statis-tik. Man kan följa utvecklingen, se en sjukdomsut-veckling och spåra den.På kvinnornas område har vi inga motsvarandedatabaser. Det finns i och för sig mödravårdsunder-sökningar osv., men det är ju inte alla kvinnor somföder barn. Det är inte samma konsekvens i den typenav databaser. Vi vill alltså att man ser över det ochtestar en sådan tanke. Vi har också tagit upp att villstyra in forskningen litet mer mot kvinnosjukdomar.Det gäller även rehabilitering och omvårdnad. Ettförslag är att man medvetet styr in fler professurer påde här områdena. Det kan vara ett sätt att föra sakenframåt.Med detta ber jag att få tacka, herr talman!Anf. 205 ():Herr talman! har det skettstora förändringar inom vården och inom den offent-liga sektorn. harantalet offentliganställda minskat med 106 000.Många av de arbetstillfällen som har försvunnit harfunnits just inom hälso- och sjukvård. Det sägs har gjort nödvändiga besparingar.De här besparingarna har medfört stora föränd-ringar inom vårdsektorn. Det har varit stora perso-nalminskningar, antalet vårdplatser har minskat ochdet har skett en centralisering av vården. Vi har fåttvårdköer och utbränd personal.Besparingarna har medfört återkommande organi-sationsförändringar inom vården. Förändringarna harinte hunnit sätta sig förrän det har kommit nya bespa-ringar och nya förändringar, en situation som vårdper-sonalen har upplevt som väldigt arbetsam.I tycker vi att det har saknats en hel-hetssyn på vårdsektorn. Besparingarna har i alltförstor utsträckning fått styra utformningen av vården.Vi tycker att det borde göras en hälsokon-sekvensanalys innan man gör så här stora ekonomiskaförändringar. Det borde ha redovisats vad som verkli-gen är besparingar och vad som är samhällsföränd-ringar. Man borde ha börjat i en annan ända. Manborde ha börjat diskutera hur vi vill att vården ochomvårdnaden skall se ut och väga in betydelsen av attha närhet till sjukhusvård.I stället har man faktiskt gjort tvärtom. Man harbara tittat på det här med pengar och utgått från hurman skulle skära ned. Det har varit sorgligt att beskå-da den ständiga jakten efter någonting man kan sparapå. Många bra verksamheter har försvunnit på det härsättet under de senaste åren.Det är förvånande att så många verkar vara över-raskade av att vi har fått den situation vi har inomvården . Man har ju bäddat för den personalsi-tuation vi har, för den korridorvård som vi fått och förden ilska som svenska folket visar över dessa ned-dragningar.Under de senaste åren har kommuner och lands-ting på grund av riksdagsbeslut tappat stora inkomstergenom bl.a. minskade statsbidrag och minskade skat-teunderlag.I alternativa statsbudget från hösten1997 omfördelade vi mer pengar än regeringen tilllandsting och kommuner - 3 miljarder för ,5,5 miljarder för och 6,7 miljarder för år2000. Vi har också framfört att det som orsakar vårdskall vara med och delfinansiera vården och vill attden frågan utreds. Vi anser också att det är nödvän-digt att se samhällsekonomiskt på besparingar ochförändringar, så att man inte bara flyttar kostnadernafrån en huvudmans plånbok till en annans - vilketman faktiskt har gjort när man sagt upp folk och se-dan staten via AMS har fått betala.Nu har vi också fått ett pris på arbetslösheten. Vihar fått veta att den kostar ca 153 miljarder om året.Vi måste alltså inse att vi har råd med den personalsom behövs inom vård och omsorg. Vi har råd medden vård och omsorg som svenska folket vill ha. Detär en prioriteringsfråga.Det är faktiskt arbetslösheten vi inte har råd med.De nya pengar som regeringen nu ger till kommu-ner och landsting underlättar för landstingen ochmedför att färre behöver sägas upp. Men de extra 4miljarderna blir inte så mycket pengar som det låternär de hamnar i landstingen. I , mitt län, fårman t.ex. ett tillskott på . Men detskall ses mot att man tidigare förlorat 600 miljoner iminskat statsbidrag och minskade skatteintäkter.Om alla de nya pengarna, 46 miljoner, går till per-sonal, vilket de förmodligen inte gör, skulle det inne-bära en personalförstärkning med 200 jobb i ettlandsting som har förlorat 2 500 jobb.Riksdagen borde växla en del av arbetsmarknads-medlen mot riktiga jobb i vården. Jag tror att detskulle ge en önskvärd effekt när det gäller att förbättrapersonalsituationen. Trots allt är arbetslösheten dyrareför samhället än riktiga jobb. Det har AMS redovisatoch det ser man också om man tittar närmare på hurmånga jobb man får för 153 miljarder. De 153 miljar-der som arbetslösheten kostar skulle faktiskt räcka till600 000-700 000 riktiga jobb. Då tycker jag att manser mycket tydligt att vi faktiskt har råd med vård meninte med arbetslöshet.Herr talman! När det gäller organisationen anservi att den s.k. köp-sälj-modellen, som stora delar avlandets sjukvård använt sig av, lett till ett uppstyckan-de av ett väl fungerande, sammanhängande vårdsys-tem. anser att en utredning bör tillsättasför att se över hur hela vårdkedjan kan utvecklas tilldet bättre. Vi tycker inte att köp-sälj är ett bra system.En känslig fråga som vi tar upp i en av våra mo-tioner är schemaläggning av läkarnas arbete. Här villvi ge regeringen i uppdrag att se över vad en schema-läggning av läkarna skulle få för konsekvenser förpatientens säkerhet och för den vård som utförs.Vi anser också att regeringen skall utreda möjlig-heterna att upprätta ett register över den samladelediga operationskapaciteten i landet för att kanskekunna minska operationsköerna, om det nu finnsnågon extra kapacitet efter alla dessa neddragningar.Herr talman! Tillsammans med kd har vi en reser-vation som gäller högkostnadsskyddet. I Miljöpartietvill vi att man skall samordna alla avgifter förläkarvård, tandvård, läkemedel och handikapphjälp-medel i ett högkostnadsskydd. Vi har i vår motionbegärt en utredning av hur stora de samhällsekono-miska kostnaderna skulle bli för ett sådant högkost-nadsskydd.När det gäller den psykiatriska vården har vi tagitupp en sak som jag tycker är viktig. Vi anser att per-soner som tvångsvårdas inom psykiatrin skall ha frivård och fria läkemedel. Det är inte rimligt att någonsom tvångsvårdats efteråt skall få en saftig räkningsom man skall betala, även om man kan få hjälp medett avbetalningssystem.Herr talman! I detta betänkande är jag med på ettflertal reservationer, bl.a. om psykologiskt test, gene-tiskt test, kvinnors hälsa, lobotomi, m.fl. Givetvis stårjag bakom alla dessa reservationer.Jag yrkar bifall till reservation 5 om hälso- ochsjukvårdens finansiering och organisation.Anf. 206 ():Herr talman! ligger det mångamänniskor i sina hem och väntar på en operation elleren behandling. Varje timme och har mansmärtor. Man har oro, och man känner hurhälsotillståndet blir sämre och sämre därför att maninte kan få den vård och behandling man behöver närman behöver den.Herr talman! Jag tror inte att vi som är parlamen-tariker skulle vara oberörda om vi skulle drabbas avdetta. Jag hoppas att vi inte är det, även om vi inte ärdrabbade. Men jag tror att vi måste komma litet läng-re ned på djupet för att förstå hur omöjligt, hur arbet-samt och hur svårt det är att vänta. Jag har pratat medmånga människor som man kanske kan tycka skulleha tålamod. Men man känner att det här är oerhörtpåfrestande.När man sedan får beskedet att det kan ta 9 måna-der, 12 månader, 15 månader och man hamnar påandra sidan är det oerhört påfrestande.Jag har ofta använt bilden att man lämnar in sin bil påen bilverkstad här i , och verkstadschefensäger: Ni får hämta bilen . Då skulleman tro att man hört fel och man skulle säga: Förlåt,jag måste ha hört fel. Faktum är att vi kan gå till enannan bilverkstad och få vår bil lagad, men den stack-ars människan som behöver repareras får faktisktfinna sig i att vänta.Även om jag vet, som sade,att mycket av sjukvården fungerar bra kännerjag mig som beslutsfattare inte nöjd med de här långavårdköerna. Jag tror att det här måste bli en mycketviktig fråga för oss alla att ta tag i. har vi hört attäven om det finns politiska ambitioner att ta tag i denkan inte landstingen infria våra beslut förrän om långtid framöver. Därför, herr talman, vill jag börja medatt yrka bifall till reservation nr 7, där vi är mångafrån socialutskottet som vill ha en vårdgaranti och detvill vi ha möjligt.Jag tror att det också är viktigt att säga att det intebara är resursbrist. Det finns flaskhalsar och organisa-toriska frågor som gör att det inte fungerar. Låt ossvitt och brett se att vi måste ta tag i problemen, inteför vår skull, inte för landstingens skull, utan för denenskilda människans skull.Det är också grunden för den kristdemokratiskasjukvårdspolitiken, att se människan i centrum. Det ärså lätt för oss att hamna i organisatoriskt prat, vemsom är huvudman för viss verksamhet, om det ärlandsting, kommun, privata eller kooperativa. Huvud-frågan för den enskilde är att man får den vård manbehöver och när man behöver den.Jag tror att det också är viktigt att vi säger att vibehöver alternativ i vården. Vi behöver privata alter-nativ för att öka kvaliteten på all vård. Det vill jagockså säga är en viktig fråga för framtiden.Herr talman! Jag säger i likhet med att det här är ett jättebetänkande med mångaviktiga frågor, och man kan inte gå in i varje fråga.Men jag vill också uppehålla mig vid depsykiskt sjuka, de människor som jag tycker har blivitmer och mer bortglömda i Sverige.Många psykiskt sjuka har det mycket svårt i dag.Förutom att de plågas svårt av sin sjukdom känner desig inte accepterade av omgivningen.Fysiska åkommor är mycket lättare att tala om och fåacceptans för. Det är exempelvis lättare att förstå attnågon plågas av gallsten än att man drabbas av endepression.Under senare år har stora organisatoriska föränd-ringar skett inom psykiatrin. Tusentals vårdplatser harlagts ned utan att man byggt upp tillräckliganya vårdformer. Detta har inneburit att många svårtpsykiskt sjuka har fått fara illa. Självmordsfrekvenseni denna grupp är hög, en situation som är oacceptabel.Herr talman! Vi kristdemokrater är tveksamma tillom det antal vårdplatser som finns för närvaranderäcker för framtiden. Eftersom vi människor är olikahar vi också rent generellt olika behov av vårdinsat-ser.För många psykiskt sjuka är det olämpligt att vår-das i öppna vårdformer. Därför bör man noga övervä-ga hur stort behovet av slutna vårdplatser de facto är.Det skall givetvis inte bestridas att de organisatoriskaförändringar som gjorts har varit positiva för många.Men de har, som sagt, inte löst alla problem.Vi kristdemokrater vill generellt sett varna förmodenycker i sjukvården. Det är viktigt att sakligt ochöppet analysera förändringar och vad de får för kon-sekvenser för den enskilde. Vi måste dock inse att detmåste finnas olika alternativ. Vi får inte hamna i detena eller det andra diket. Vi måste se till att det finnsolika vårdformer så att människor får en väl anpassadvård.Herr talman! De medicinsk-etiska frågorna harvarit i fokus särskilt . Vi har hört idebatten hur man har öppnat för att ta tag i olika frå-gor.Jag vill poängtera att det är få områden därkomplexiteten är så stor som inom de medicinsk-etiska frågorna. Frågorna är känsliga och svåra.Många gånger för de oss nära de stora livsfrågorna.Men ett ämnes komplexitet får aldrig innebära attallmänhet och beslutsfattare avstår från att delta idebatten.Vi kristdemokrater ger oss inte ut för att ha svarpå alla frågor. Men vi vill framföra våra synpunkterpå ett ödmjukt sätt och inbjuda fler till samtal. Detviktigaste är att veta vilken grundideologi man stårför. För oss är den kristna människosynen om allamänniskors lika, unika och okränkbara värde grund-bulten. Utifrån det synsättet försöker vi forma våraställningstaganden.Abortfrågan är också en svår fråga. Vi tror att alltmåste göras för att i opinionsbildning och rådgivningframställa det som naturligt och självklart att en gra-viditet skall fullföljas. Socialt och ekonomiskt skallalla tänkbara insatser erbjudas för att undvika abort.Vi måste föreslå en vidgad syn på vad som brukarkallas abortförebyggande åtgärder och vilka åtgärdersom följaktligen behövs.De abortförebyggande åtgärderna till trots kom-mer det dock även att finnas abortsökan-de. Denna etiska konflikt kan inte lagstiftas bort.Samtidigt måste vi framhålla lagens normativa effektpå tänkande och praxis. Samhällets regelverk bördärför formuleras så att information, stöd och råd tillden abortsökande lyfts fram som helt centrala be-grepp.Den syn som förespråkas för aborter innebär alltsåatt aborten inte kriminaliseras men att samhället skalllämna värdeneutraliteten när det gäller det spirandelivet och i stället söka skapa en medvetenhet om fost-rets värde och verka graviditetsstödjande. Jag villredan nu yrka bifall till reservation 21.Herr talman! Frågan om de stackars människorsom utsatts för lobotomi har också speglats de senasteveckorna. Jag känner mig nästan generad över dennafråga. Jag känner ett stort engagemang i frågan. Menjag vet också att , min partikamrat somhar arbetat mycket med frågorna, kommer att ytterli-gare belysa frågan. Jag vill yrka bifall till reservation33. Med detta tackar jag för ordet.Anf. 207 ():Herr talman! Även jag kan bara beröra ett fåtal avde frågor som behandlas i detta omfattande betänkan-de. Jag skulle vilja börja med att nämna en sak somingen har tagit upp, nämligen regeringsskrivel-sen.Det är positivt att parterna är ense om att inrikt-ningen framöver skall vara tvååriga överenskommel-ser som träffas våren innan de skall träda i kraft. en skrivelse som i realitetenbörjade tillämpas , vilketsjälvfallet är otillfredsställande.I överenskommelsen redovisas att man är överensom en mängd saker som kommande överenskommel-ser bör innehålla. Det handlar dels om uppföljningoch utvärdering av de tidigare överenskommelserna,dels hur ett åtagande av en generell behandlingsga-ranti kan utformas och finansieras. Vidare konstaterarparterna att man är beredd att ta upp frågan om spe-cialstvård för patienter med svåra och mycket ovanli-ga sjukdomstillstånd. Det finns anledning att välkom-na dessa gemensamma ambitioner inför en kommandeöverenskommelse.Herr talman! Huvudfrågan för svensk sjukvård ärsjälvfallet frågan om hur vården skall finansieras ochorganiseras. Alla partier har fogat var sin reservation idetta ämne till dagens betänkande. Varje parti propa-gerar naturligen för sina hjärtefrågor i sina reservatio-ner. Efter att ha läst reservationerna måste jag konsta-tera att flertalet partier ställer upp bakom den svenskamodellen med en skattefinansierad sjukvård underdemokratisk kontroll. Återigen är det Moderaternasom avviker, som återigen pläderar för en försäkrings-lösning. Men eftersom vi debatteradefrågan om vårdens organisation i tänkte jagi dag ta upp resursfrågan.Moderaterna skriver i sin reservation: "En kritiskprövning och prioritering av landstingens resurser harenligt utskottet mer att ge än nya skattemedel somtillförs för att undvika prioriteringar och skärpta kravpå att skattebetalarna skall få valuta för sina pengar. "Först är det frågan om att undvika prioriteringar.Jag har inte träffat någon landstingspolitiker som harhaft ansvaret som inte känner att hanhar sysslat med prioriteringar. Är det något som desvenska sjukvårdspolitikerna i landstingen har sysslatmed så är det väl prioriteringar.Självfallet skall resurserna till vården användas ef-fektivt. Bästa möjliga behandlingsmetoder skall an-vändas och vårdstrukturen anpassas till den medicins-ka utvecklingen. Det omvandlingstrycket finns ivarje svenskt landsting. Trots detta kvarstår att allapartierna, förutom , anser att nu när sta-tens finanser återigen är i balans är det mera resursertill bl.a. vården som skall prioriteras. Bakom dettaligger en bedömning av hur behoven ser ut i svensksjukvård . Det här blev tydligt när mankunde ta del av de olika partiernas kommentarer tillvårpropositionen. Såvitt jag förstår accepterar allautom regeringens förslag om ytterligare4 miljarder utöver redan beslutade höjningar i statsbi-drag till kommuner och landsting under innevarandeår.Det vore klargörande för all vårdpersonal, för densjukvårdspolitiska debatten och för patienter om LeifCarlson kunde ge besked: Kommer Moderaternaatt medverka till denna extra slant till vården somföreslås i vårpropositionen, eller kommer ni att vid-makthålla den inställning ni har intagit tidigare, näm-ligen stora nedskärningar av statsbidragen till sjuk-vårdshuvudmännen?Man kan också fundera över den klyfta som up-penbarligen finns mellan moderata rikspolitikers synpå vården och den syn som kommer till uttryck i utta-landen från ett antal moderata vårdpolitiker aktiva ilandsting och kommuner. Jag kan bara konstatera att iden landstingskommunala verkligheten är uppenbarli-gen inte alla moderater renläriga. Där finns ganskamånga moderater som är bekymrade över resursut-vecklingen till vården.Svenskar vill inte ha ett systemskifte i vården. Ettantal moderater verksamma i verkligheten har ocksåden uppfattningen. Men denna insikt når uppenbarli-gen inte fram till de moderater som är verksammainom sjukvårdspolitiken i detta hus.I sin reservation upprepar att utrym-met för omdisponeringar i landstingens budgetar tillförmån för sjukvården är stort. Man uppger att dettautrymme är en fjärdedel av landstingens budgetar.Detta är en felaktig siffra, . Eller menarModeraterna att landstingen skall upphöra med spe-cialisttandvård, folkhälsoarbete, utbildning av vård-personal m.fl. uppgifter?Menar att det är möjligt för ettlandsting att ta bort alla kostnader för exempelviskollektivtrafik och lägga över de pengarna på vården?Varför föreslår inte moderater ute i landstingen i såfall detta? Eller är det så att det även på denna punktfinns moderater ute i landstingen som inte är renläri-ga?Vi vet alla att det inte bara är mer resurser tillsjukvården som löser problem, men på flera håll bör-jar personalen bli tröttkörd i vården avbesparingar. Vi vet att omvårdnaden om svårt sjukapatienter har fått stå tillbaka när besparingar har skett.Omvårdnadskvaliteten har ju ett direkt samband medpersonaltätheten i vården. Jag är glad att alla partier -utom - inser detta.Så går jag över till några ytterligare frågor. För-söksverksamheten med rena sprutor i och Mal-mö syftar till att få svar på ett antal väsentliga frågor.Tyvärr tvingas återigen konstatera inte kan, på basis av den verksamhet som harbedrivits i , ge de svaren. Jag vill uttrycka attdet nu är viktigt att verksamheten bedrivs på ett så-dant sätt att det inom rimlig tid är möjligt att göra enslutlig utvärdering av de här försöken, så att ett defi-nitivt ställningstagande kan ske så snart som möjligt.Från och till dyker det upp rapporter om missför-hållanden för psykiskt störda. Uppenbarligen har maninte på alla håll i landet lyckats helt ut förverkligaintentionerna bakom psykiatrireformen. Fortfarandeär samverkan mellan olika instanser bristfällig. Soci-alstyrelsen har i sin senaste utvärdering lämnat ettantal förslag, bl.a. om utvecklad psykiatrisk vårdor-ganisation och stärkt ställning för patienten. De psy-kiskt sjukas ställning är fortfarande svag, och det ärdärför bra att regeringen beslutat om en för-längning av uppdrag. Det är minförhoppning att när den ekonomiska situationen nulättar något för kommuner och landsting skall det blimöjligt att använda en del av dessa resurser till depsykiskt sjuka.Slutligen vill jag säga några ord om kvinnors häl-sa.