prot · GM0916 · 1998-11-17 00:00:00 — Detta försöker vi åstadkomma genom att förafram ståndpunkter med inriktning både på avgifts-och återflödessidan, förutom att vi också stöder enallmänt restriktiv budgetlinje med realt oförändradnivå hos strukturstödet.När det gäller återflödet är ett bra utfall inomstrukturfondspolitiken ett av de angelägnaste målen.Vår strävan är därför att vidmakthålla dagens struk-turfondstäckning så långt det är möjligt. Förslagetsom lagts av Europeiska kommissionen innebär att degeografiskt avgränsade strukturfonderna skall minskasin täckning från dagens av unionens befolk-ning till nivån . Då bara har24 % befolkningstäckning, dvs. mindre än hälften avEU-nivån, menar vi att minskningen i första handskall ske i andra medlemsländer.Våra samlade positioner i de pågående rådsför-handlingarna innebär att alla delar av landet skallgynnas. Vi yrkar att mål 1-området i nästaprogramperiod skall ha samma status i fråga om stats-stödskoppling som är fallet för mål 1-områden i andraländer. Därmed skulle mål 1 i fråga om anspråk påutrymme i en nationell ram bli frikopplat från mål 2.Områden i norra som tillhör mål 2 eller5 b och som skulle ingå i ett framtida mål 1 skulledärmed inte göra anspråk på utrymme i vår mål 2-ram.Våra regioner i såväl norr som söder skulle sålun-da gynnas av den samlade linje som driver ide pågående förhandlingarna och detsamma gällervåra nationella finansiella intressen. Därmed vill jagockså, med hänvisning till vad jag sagt, tillbaka-visa påståendet att regeringens förhandlingslinjeskulle innebära att någon viss regions intressen efter-sätts.När det gäller frågan huruvida regeringen är be-redd att medverka till att sydöstra blir mål 2-område i nästa programperiod kan jag säga att fråganom den nationella mål 2-kartans utseende ännu intefinns på bordet. Den kommer i en senare fas av pro-cessen, och i avgörandena om mål 2-områdets geo-grafiska fördelning eftersträvar vi från flertalet med-lemsländers sida ett betydande nationellt självbe-stämmande.Regeringen är väl medveten om de problem somfinns i sydöstra och kommer naturligtvis attha situationen även i denna del av landet för ögonennär frågan om strukturfondernas geografiska fördel-ning skall behandlas.Anf. 13 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret även om detinte är ett svar som jag kan vara nöjd med.Sydöstra upplever nu den värsta avfolk-ningen . Inte sedan den storaemigrationens tid - den utflyttningsvågsom skildrades av - har så mångaflyttlass lämnat denna del av landet. Den landsdelsom har rikets lägsta inkomstnivå drabbas nu av på-tvingade nedskärningar i servicen i mycket stor skala.Regeringen tycks inte ha uppmärksammat detta.Svaret på interpellationen visar i stället att regeringenbetraktar bl.a. området 5 b i sydöstra som enrestpost i förhandlingarna om de framtida riktlinjernaför och därmed till stor del somen restpost för regionalpolitik.Nu läggs ramarna och principerna fast för struk-turfonderna in på det nya seklet. Menfrågan om sydöstra möjligheter till regional-politiskt stöd finns inte ens på bordet. Det är det be-sked som vi får i svaret.Det framgår däremot av svaret att ett förhöjt stödtill tillväxtorterna i norra förts upp på för-handlingsbordet. Om regeringen får som den vill skalltydligen orter som och tillhörasamma målområde som och Arjeplog.Det är en ytterst tveksam politisk inriktning somriskerar att negativt påverka inland utan attden regionala balansen i landet som helhet förbättras.Men när det gäller 5 b i sydöstra är rege-ringen tomhänt. Ministern lovar visserligen att inteblunda för problemen när besluten skall fattas, mendet framgår inte om han är beredd att med öppnaögon försvaga denna alltmer utarmade regions möj-ligheter att få utvecklingsstöd eller om det är någon-ting annat han vill.Regeringen anser uppenbarligen att det är lämp-ligt att avge en viljedeklaration om förstärkt stöd tillstora kuststäder i norra . Mot den bakgrundenmåste jag fråga näringsministern om regeringen ärberedd att åtminstone avge en viljedeklaration om attmålområde 5 b i sydöstra skall tillhöra fram-tidens målområde 2. Svaret på den frågan är möjligenviktigare än vad ministern kan inbilla sig. Svarettorde nämligen ha avgörande betydelse för möjlighe-ten att åstadkomma ett brett medborgerligt stöd förregionalpolitiken i hela det här landet.Om regeringens politik blir att utveckla ett ökatstöd till expansionsorter som stödet strypstill fattigare utarmningsregioner kommer det att all-varligt undergräva förtroendet för regionalpolitiken.Vilken viljeinriktning har näringsministern att ge mignär det gäller sydöstra del i förhandlingarna?Skall 5 b i sydöstra in i mål 2 eller inte?Anf. 14 Näringsminister ():Fru talman! Det är lite tekniskt komplicerat, menjag skall försöka förtydliga mig. Det gamla mål 2 ochdet gamla 5 b blir det nya mål 2. Som jag sade i mittsvar finns det nya mål 2 inte ens på kartan . Dethåller vi på och förhandlar om. Det berör hela Sverigeoch de områden som vi anser är viktiga ur regional-politisk synpunkt. Det gäller även sydöstra vill jag säga, vilket jag också betonade, attvi tycker att det här är en fråga som EU inte skalllägga sig i. Vi vill hantera det nya mål 2, som bestårav det gamla mål 2 och det gamla mål 5 b, på ettnationellt plan.Anf. 15 ():Fru talman! Jag kan verkligen hålla med ministernom att svaret är tekniskt och möjligen också kryp-tiskt. Inte ens de som kanske sysslar med den härfrågan förstår allt i det här.Innebär det förtydligande som jag har fått att syd-östra nuvarande mål 5 b-område är inne imål 2, eller att man är inriktad på att inlemma det idet nya mål 2?Det är uppenbarligen så att ministerrådet håller påatt förhandla om strukturområde när det gäller mål 1,men att kommissionen, som väl har att förhandlafram mål 2, ännu inte har fått upp frågan på bordet.Vad kan det bero på? Är det en prioritering som lig-ger i linje med den som regeringen gör när det gälleratt behandla sydöstra och i ett hel-hetsperspektiv?Om nu inte näringsministern kan ge ett klart svarpå frågan om sydöstra får tillhöra mål 2 är detju inte ointressant att veta vilka principer som skallvara avgörande för inplaceringen i det nya mål 2.Vilka ramar och principer skall gälla för ett områdesom skall placeras in i mål 2? Vilken strategi harregeringen i den frågan? Det är ju till slut den strate-gin som avgör vilka områden som kommer att inbe-gripas.Vilka befolkningstal skall t.ex. gälla per kvadrat-kilometer för att ett område skall få klassas som ettstödberättigat landsbygdsområde? gäller 100personer per kvadratkilometer. I är den siff-ran 17. Den nuvarande siffran i EU, 100, borde åt-minstone halveras till 50. Vidare borde orter som harfler än 50 000 invånare exkluderas från områdena.Vilken bruttoregionalprodukt skall gälla? I daghar sydöstra mål 5 b-område landets lägstabruttoregionalprodukt, betydligt lägre än många av deområden som övervägs skall ingå i mål 1.Det här har stor betydelse för frågan om sydöstraSverige kvalificerar sig för det nya mål 2 eller inte.Driver regeringen någon strategisk linje i den härriktningen?Vår samlade position i de pågående rådsförhand-lingarna innebär, säger ministern, att alla delar avlandet skall gynnas. Det är bra. Men på vilket sättframgår inte i svaret. Det framgår inte hur sydöstraSverige skall gynnas. Kan näringsministern ge ettförtydligande svar på den punkten? På vilket sätt skallsydöstra gynnas i regeringens förhandlings-uppläggning?Anf. 16 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller frågan om hur stortmål 2 skall vara, hur mycket det skall omfatta, är vi,som jag har sagt, ännu inte klara med för-handlingarna. Vår ambition är självfallet att ävensydöstra skall ingå.Man har lagt upp förhandlingarna så att man förstklarar av mål 1, och sedan förhandlar vi om detta.Omfattning och annat är vi inte klara med ännu, ochdärför kan jag inte ge ett rakt svar. Det är omöjligt,det kan ingen ge, inte ens kommissionen. Det hållervi nu på att förhandla om.Regeringens inriktning är att få mål 2 så stort sommöjligt så att många regioner som har behov av mål 2skall kunna ingå - så även sydöstra . 17 ():Fru talman! Jag har förstått att regeringen inte än-nu är klar med förhandlingarna. Jag noterar med enviss tillfredsställelse ändå det besked som ministernnu ger mig, att han förutsätter att även sydöstra , mål 5 b, skall ingå.Det är därför som jag, och vi i området, är så oro-liga. Det är ju just precis som näringsministern säger,att man först förhandlar om mål 1 och sedan tar mål2. Då blir jag lite orolig. Vad händer om man intelyckas med att ro hem så mycket som man över hu-vud taget kan? Då blir det ju en restpost, och det fårinte bli sydöstra är det jag vill peka på, så att man vet vad mangör när man förhandlar om hela regionalpo-litik. Inte något område får bli utan. Regionalpoliti-kens syfte måste vara att skapa likvärdiga levnadsbe-tingelser i hela landet. Hittillsvarande politik har visaten otillräcklighet.Jag hoppas att regeringen har en verklig strategiför att hela landet skall få del av resurserna. Jag hop-pas att det skall vara möjligt att i nära samråd medriksdagspartierna i komma fram till ettresultat som gör att även sydöstra finns med iframtidens utvecklingsfas i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1998/99:7 om av-veckling av kärnkraften och danska kolkraft-verkAnf. 18 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att svensk reservkraftskall utnyttjas då behov uppstår.Det är korrekt att svenska och danska fossileldadeanläggningar inte konkurrerar på lika villkor. Dettahar uppmärksammats av regeringen. Detfinns flera orsaker till denna bristande ömsesidighet.Bl.a. har vi i högre miljökrav vad gäller kvä-veoxid- och svavelrening än vad som gäller förmånga av de äldre danska koleldade anläggningarna.Vidare kan danska elproducenter sälja el på hela dennordiska elmarknaden. På grund av administrativahinder i har däremot elproducenter i deövriga nordiska länderna svårigheter att på motsva-rande sätt nå danska elkunder.Den har i den proposition omgenomförandet av EU:s elmarknadsdirektiv (prop.1997/98:159) som överlämnades till i maj1998 aviserat avsikten att utreda vilka krav som börställas på elproduktionen i andra länder som vi hand-lar med, bl.a. med avseende på miljökrav och mark-nadsöppning. Frågan bereds inomRegeringskansliet.Jag är medveten om att den nuvarande konkur-renssituationen sannolikt bidragit till att både Vatten-fall och beslutat att ställa av sina reserv-kraftanläggningar i och Karlshamn.På en större sammanhängande elmarknad minskarbehovet av reservkapacitet, jämfört med vad somskulle gälla på flera separata delmarknader. En vissavställning av reservkapacitet kan därför ske i syfteatt effektivisera elproduktionen. Men det är viktigt attleveranssäkerheten i elsystemet - eller delar av el-systemet - kan bevaras även i höglastsituationer.Regeringen har därför uppdragit åt att kartlägga och analysera tillgångoch behov av reservkraftsproduktion i det svenskaelsystemet vid olika höglastsituationer nu och på tioårs sikt. skall också föreslå lag-reglering och eventuella övriga åtgärder för att säkratillgången till de produktions- och överföringsresursersom kan behövas. Uppdraget skall rapporteras den 15januari 1999.Anf. 19 ():Fru talman! Jag skrev ganska många ord i mininterpellation om den förtida kärnkraftsavvecklingen.Detta berör inte statsrådet med ett ord i sitt svar. Jagkan i och för sig förstå varför. Det är inte precis enfråga som socialdemokraterna vill skryta med.Det är också väl känt att man här agerar mycketinkonsekvent. När det gäller EMU, ett annat aktuelltexempel, säger man att det finns en folkmajoritetemot det. När det gäller avvecklingen har det sedanlång tid tillbaka funnits en stabil folkmajoritet, inklu-sive tunga fackförbund, mot det beslutet. I det enafallet respekterar man det man tror att en folkmajori-tet tycker; i det andra fallet gör man det inte.Denna avveckling innebär onekligen problem iallmänhet och vid kall väderlek i synnerhet. Generelltsett måste vi spara, men jag tror inte att det är så lättatt spara . Med tanke på hushållens och företa-gens kostnadsbild tror jag att de försökerspara mycket el.Visst har vi lång erfarenhet av vedeldning. Den ärpraktiserad sedan tiden före hedenhös, så det kan vi.Men jag tror inte att utvecklingsmöjligheterna är såstora.Då har vi i stort sett bara kvar att importera kraftnär det är kallt. Precis som statsrådet sade har man nunämligen beslutat att stänga två av tre block i Karls-hamn, med en kapacitet som motsvarar Barsebäcksena aggregat. Dessa stänger man . Manställer inte av; man stänger. Man MBL-förhandlarmed personalen. Verket skall läggas ned.Då kommer vi in på . Om dansk kolkraftkan man säga så här: Vi exporterar sedlar till Dan-mark och importerar förvisso kraft - men också endel icke önskade miljöeffekter. Precis som statsrådetockså sade säljer danskarna gärna till alla andra inte själva köpa någonting. ligger gamladanska kärnkraftverk i malpåse och bara väntar på attfå beställningar från . Jag tycker att det ärgenant att svenska kraftanläggningar, som uppfyllersvenska krav, inte längre tillåts konkurrera på likavillkor.Jag skulle vilja ställa följande fråga till statsrådet:Förstår näringsministern svenska företags besvikelsedå de fullgör de miljökrav som gäller i - t.ex.Sydkraft, som har investerat iKarlshamn som skall läggas ned - och sedan fin-ner att beställningarna på produkten läggs till andraländer med mindre miljökrav?Fru talman! Jag är för frihandel. Jag tror dockknappast att det skulle störa någon om vi kunde häv-da att om skall importera kraft, i varje fallfrån andra EU-länder, är det minsta vi kan kräva i det landet har samma miljökrav som vi har iSverige. Annars är det inte konkurrens på lika villkor.Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller avvecklingen av de bå-da reaktorerna i måste den ses i sitt full-ständiga sammanhang. Jag skall inte trötta interpel-lanten med alla argument, för de är väl kända. Menriksdagen beslutade om riktlinjer för energi-politiken, i vilka avställningen av bara ären del bland många fler. Därmed tycker jag att jag harklarlagt den diskussion som har förevarit detta.När det sedan gäller vidare avveckling är vi juöverens om att den skall ske med utvärdering - hurstor elproduktion vi behöver osv. Därför menar jag attdetta kommer att ske i balans och samstämmighetmed de krav som industrin och vi andra har när detgäller elbehov.När det gäller kravet att vi miljömässigt bör ställasamma krav på andra EU-länder som på oss självadelar jag den uppfattningen, inte minst när det gällerDanmark. Det är, som jag också nämnde, en frågasom vi nu tar upp och för diskussion om.Anf. 21 ():Fru talman! Statsrådet säger att argumenten för attförtidsavveckla kärnkraften är väl kända och villbespara mig chansen att lyssna på dem. Okej, jag harläst och hört de argumenten. Men jag noterar medviss förvåning att en majoritet av svenska folket be-visligen inte har förstått dem. Det har varit en stabilmajoritet, också bland dem som röstar på statsrådetsparti, som tycker att det här beslutet är fel. försöker övertyga mig kunde han börja medsitt eget folk. Det hade varit en behaglig gär-ning.Sedan är det bra att statsrådet delar min uppfatt-ning om kvaliteten på danska kolkraftverk, framförallt de äldre. I går nåddes vi av beskedet att Danmarksäger att man skall reducera sina koldioxidutsläppmed . Då vill jag bara lägga in enliten varning, så att vi pratar om samma siffror. Denkoldioxid som danskarna exporterar bokför mannämligen inte i . Den finns inte i några pap-per. När vi talar om dansk reducering, se då tillatt det gäller det totala utsläppet och inte bara den delsom används i !Till sist tyckte jag inte att jag fick något svar påmin fråga om statsrådet förstod de svenska företagensbesvikelse. Här går man och lägger ned dyra pengarpå investeringar för att leva upp till svenska krav, ochsedan finner man att beställningen går till företag sominte på långa vägar uppfyller de krav som man ärtvingad att uppfylla i Sverige.Anf. 22 ():Fru talman, herr minister och gott folk! Jag tyck-er, utan att rikta någon kritik mot näringsministern,att han här var något för försiktig. Frågan gällde vårtbehov av reservkraft. Jag skall inte påstå att det ärnoll, men det är betydligt mindre än vad räknenissar-na på kilowatt brukar uttrycka. Det finns nämligen enicke utnyttjad reserv på grund av att bestämmelsernanär det gäller miljön och annat är så olika, inte baramellan länder utan också inom . Vi har bi-okraft som inte utnyttjas runt om i landet men somskulle kunna utnyttjas om villkoren var annorlunda.Självklart, och detta är vi tydligen helt överens om, ärdet nödvändigt med en harmonisering tvärsöver grän-serna. är alltså för litet.Sedan förvånar det mig något att en moderat le-damot kan ställa dessa frågor när han äntligen har fåttsin vilja igenom här. Vi har en friare marknad påelsidan, och då måste ju de inblandade företagenrimligen ta den risk det innebär. Har man gjort ensned och felaktig investering får man själv bära bör-dan. Det tycker jag är grundförutsättningen. Det gjor-de man i och för sig med mer avplanhushållning, men jag tror nog att ochVattenfall - som väl är inblandade i de aktuella, nunämnda reservkraftsanläggningarna - på olika sätt hartagit in den största delen av den gjorda investeringen.I jämförelse med kolkraften i är det rik-tigt att vi i kanske ofta ligger något bättre till.Men återigen har vi en icke utnyttjad reserv i de bi-okraftanläggningar som finns runt om i landet, ochdet finns en kö av ansökningar för att bygga fler så-dana, vilket jag tycker är en korrekt och riktig sats-ning.När det gäller att ersätta kanSten vara lugn. Regeringen har tillsatt endelegation för energiförsörjning i . Enav dess ledamöter heter , och jag kangarantera att vi gör ett mycket gottarbete. Vi kommer inte att ersätta kilowatt för kilo-watt, utan vi tittar minst lika mycket på möjligheternaatt effektivisera. Och enligt mycket försiktiga be-dömningar har vi möjlighet att på industrisidan sparain utan att det blir sämre produktion i Sverigeoch ungefär lika mycket på hushållssidan utan att detskall blinka i TV-apparaterna och utan att det skall blimörkt i husen.Min tilltro är alltså inte monumental men stor pådet fortsatta arbetet. Jag tycker alltså att ministernborde ha varit lite mer optimistisk på den punkten,dvs. att vi inte har så stort behov av att ersätta reserv-kraften som får det att låta.Anf. 23 Näringsminister ():Fru talman! Min försiktighet bjuder mig ändå attvara försiktig, och jag menar att den energipolitiksom regeringen har fört och för faktiskt är väldigtprogressiv i betydelsen att den dels ser till våra elbe-hov, dels ser till miljön.När det sedan gäller kärnkraftsavvecklingen kanman ju hänvisa till olika opinionssiffror. Men de factoär det så att här har fattat det beslutet. Jaghar respekt för det, och det måste vi nog alla ha re-spekt för.Anf. 24 ():Fru talman! Jag har också respekt för det beslutsom vi mot min önskan fattade i . Som engod demokrat accepterar jag det.Men talar om felaktiga investe-ringar från främst svenska företag. De har alltså följtde beslut som vi har fattat i riksdag. Skallman driva ett kolkraftverk eller ett oljekraftverk som ifallet måste företaget uppfylla vissa mil-jökrav. Menar att företaget inteskulle ha gjort det? Jag kan tänka mig att LennartVärmby och hans kolleger hade stått i kö i dennatalarstol och kritiserat det företag som medvetet villefördärva miljön.När det gäller räknenissar och deras siffror, trorjag nog att jag tills vidare litar mer på dem än på desiffror och förslag som har kommit från Vänsterparti-et. Dessvärre har vänsterpartier haft makten i andraländer.Låt mig säga följande om kärnkraftsavvecklingen.Här kan man stå och säga att vi skall spara hiteller dit, att det inte skall blinka i några TV-apparateroch att det kommer att lysa i husen, men det är teori-er. är ett land som är oerhört beroende avenergi. Det finns inget annat land som har gjort någotliknande tidigare. Man brukar ibland, fru talman,referera till att stängde av sin kärnkraft. Detskedde förvisso, men importerar i stället kärn-kraft från . Jag tycker därför att det inte ärnågot bra exempel.Anf. 25 ():Fru talman! , är ett börs-noterat företag. I företagets styrelse görs bedömning-ar som sedan får godkänt av bolagsstämman för in-vesteringar inklusive miljökraven. Jag har som aktie-ägare själv varit med och drivit på i . Jaganser att man har gjort helt korrekta bedömningar ifråga om dessa miljöinvesteringar. Men när man frånSydkraft och andra stora energiföretags sida har drivitpå för att få en friare marknad och sedan får det måsteman också ta minusposterna med plusposterna. Jagkan inte minnas att eller något annat börs-noterat energiföretag har fått sänkta vinster efter attdenna energiomställning har gjorts. Tvärtom harvinstutvecklingen varit synnerligen positiv på energi-sidan. Inom parentes kan jag i dessa börsturbulensenstidevarv säga att detta är en säker investering för demsom vill satsa på aktier. Vårt behov av energi är näm-ligen nästintill oändligt.Vad vi skall göra i denna politiska församling äratt styra detta behov av energi - inte minst elström -så att det inte hotar framtiden och att det är hållbarenergi, att det är en kretsloppsanpassad energipro-duktion.Jag vill återigen säga att aktieägare intehar haft några minusposter att notera. Tvärtom har defått ökade utdelningar . Och dåtycker jag att grundprincipen måste vara att man stårför sin investering i . Sedan kanman självklart alltid diskutera ett övergripande ba-lansansvar. Och det kommer vi attgöra, bl.a. i denna församling.Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill bara erinra om vad jag sade imitt svar till interpellanten. Jag sade att när det gälleruppdraget till energimyndigheten om reservkraft skallbehov av åtgärder övervägas. Här ingår då ocksåkraftvärmen m.m. Man skall också överväga vilkaåtgärder som är lämpliga. Härav följer då att Karls-hamn kan öppnas om behov skulle föreligga.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1998/99:16 om tra-kasserier i skolanAnf. 27 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vil-ka insatser som planeras i skolan för att få en nolltole-rans då det gäller såväl könsmobbning som all mobb-ning och hur regeringen skall säkerställa barnensbästa i enlighet med på skolorna.Det är för mig mycket angelägna frågor somRagnwi Marcelind tar upp och som bekymrar mig.Enligt min mening är det angeläget och viktigt attfölja det arbete som redan nu sker ute på skolorna föratt förhindra mobbning, sexuella trakasserier osv.Självklart måste vi se till att få bort de grova tillmälenoch könsord som förekommer i skolan. Det är viktigtatt från central nivå lämna stöd för det lokala arbetet.Rektor måste ta sitt ansvar för det som sker i skolanoch i det lokala arbetet i skolan involvera alla, såvälelever och lärare som föräldrar. Alla som finns i sko-lan måste vara delaktiga i arbetet mot såväl köns-mobbning som all annan mobbning. Jag ser också detarbete som JämO tagit initiativ till som mycket viktigtoch har också erfarit att under nästa årkommer att ge stöd till sådana projekt som JämOdriver mot sexuella trakasserier.Fr.o.m. skärptes och förtydli-gades skollagen för att stödja det lokala arbetet motmobbning. framgår att alla som verkar iskolan aktivt skall motverka alla former av kränkandebehandling såsom mobbning och rasistiska beteen-den. Fr.o.m. /99 har också rektors ochlärares ansvar för att motverka mobbning förstärkts iläroplanerna för det obligatoriska skolväsendet, för-skoleklassen och fritidshemmet. Liknande skärpningkommer också att göras i läroplanen för de frivilligaskolformerna. fick förskolan en egenläroplan. Även denna läroplan är tydlig vad gällergrundläggande demokratiska värden.Målet är och måste vara att ingen elev eller vuxeni skolan skall utsättas för kränkande behandling. ILpo 94 uttrycks: "Ingen skall i skolan utsättas förmobbning.