prot · GL0987 · 1998-03-26 00:00:00 — Det finns en mo-derat reservation som tar upp att fattigdomsbekämp-ningen skall vara det övergripande målet. Det är pre-cis vad vi föreslår i skrivelsen och vad vi har stått förväldigt . Det är litet lustigt att det står i motionen- och dristar sig här till att upprepa det- att Moderata samlingspartiet under väldigt många årtämligen ensamt har drivit frågan om utrotandet avfattigdomen som det centrala målet för biståndspoliti-ken.Om jag minns rätt så har och jagsjälv läst på att det här arbetet inleddes . Det varvisserligen under begreppet "höja de fattiga folkenslevnadsnivå", men det är ju precis det vi syftar på; attutrota fattigdomen. Jag förstår därför inte vad det ärför ny upptäckt som och ni andra somär motionärer har gjort här om att det skulle varaModerata samlingspartiet som tämligen ensamt hardrivit det här.Däremot var ni ensamma om att koppla sammanfattigdomsmålet med tillväxten som ett övergripandemål. Men ser jag att ni har lämnat det i era motio-ner. Det tycker jag är en tillnyktring. Jag tycker inteatt tillväxt är ett mål. Det är ett medel för att utrotafattigdom.Så försöker ni sätta enprocentsnivån i relation tilldet övergripande målet. har både Biörsmark ochNäslund varit inne på det, och kanske någon mer. Detlever ju så att säga sitt eget liv. Det skall inte stå imotsatsställning till det övergripande målet. Om manskulle söka efter vad som kan vara måli den här debatten - eftersom tydligen alla andra äröverens om enprocentsmålet - så skulle det väl varaatt minska biståndet successivt. Det skulle kunna varadet mål som har för sin politik. Det ärden enda slutsats som jag kan dra.Sedan har vi , som lyfter fram demo-kratifrågorna och vill ha dem som ett särskilt mål.Man säger i sin reservation att demokratimålet längehar utgjort en dekoration. Det är väl inte något kläd-samt språkbruk - även om arbetet med demokrati hargivits bättre förutsättningar efter det . Vihar kunnat jobba mer intensivt med det. Men vi harjobbat med det . Det har inte varit någondekoration.Däremot tycker vi inte, som , att manskall upphöja ett av de sex målen så att det får enhögre status än de andra. Vi tycker att resurstillväxt,ekonomisk och politisk självständighet, ekonomiskoch social utjämning, demokratisk samhällsutveck-ling, miljöomsorg och jämställdhet skall vara jäm-ställda under det övergripande fattigdomsmålet.Jag hade tänkt säga något om handel och miljö,men eftersom jag redan har gjort ett så pass storttidsöverdrag hoppar jag över det. Jag går till nästareservation. Den handlar om att vill ha enbiståndspolitisk utredning.Det kan synas vara intressant att få en sådan. Detär ett gammalt folkpartikrav. Men vi har ju valt mo-dellen att jobba med en kontinuerlig omprövning avbiståndet. Det visar vi nu genom de här skrivelsernasom jag nämnde. Vi tycker att det är ett bättre tillvä-gagångssätt. Den nya regeringen har börjat arbeta idialog med oppositionen, med alla partier, för attforma den här förändringen. Det tycker vi är ett merpraktiskt sätt. Det är vår inriktning som vi ser läget nui alla fall.I en reservation från , ochKristdemokraterna framförs krav på ett oberoendeutvärderingsinstitut enligt den gamla modellen somfanns under den borgerliga regeringens tid. Jag vetpersonligen inte hur det fungerade under den tiden,om det fanns några särskilda problem eller inte. Menvi tycker att den konstruktion som vi nu har och sominnebär att Sida har en utvärderingsenhet och ocksåutnyttjar oberoende experter och att vi har en expert-grupp som också har en relativt självständig ställningfungerar bra. Vi tror att det är ett sätt som vi kanarbeta vidare på. Om det efter hand skulle visa sig attdet inte fungerar bra får vi väl ta upp den frågan tilldiskussion då. Men för tillfället tycker vi att detta ären bra avvägning mellan självständighet och åter-koppling av verksamheten.Min talartid är slut, men jag får väl återkommamed ytterligare klarlägganden om det blir någon de-batt med anledning av detta anförande.Anf. 7 () replik:Herr talman! Det var ljuv musik att lyssna tillBerndt , och jag instämmer i allt som han sadei sitt huvudanförande. Det som är bekymmersamt äratt Socialdemokraterna inte drar konsekvenserna avdenna regeringsskrivelse och tillstyrker reservation 2.Därför får jag yrka på bifall till reservation 2.Fattigdomen kan utrotas. Det vet vi. Den kan rotaspå , och jag är beredd att diskutera vilket målsom helst, 20 eller men inte längre. Men hurlänge skall vi vänta på att Socialdemokraterna accep-terar att fattigdomens utrotande faktiskt skall vara detövergripande målet. Om man sätter det som övergri-pande mål i stället för enprocentsmålet leder det ock-så till viktiga konsekvenser för de åtgärder som manvidtar, och måluppfyllelsen blir mycket mer krävande.Jag vill påminna om det resonemang om mål ochmedel som själv förde där enpro-centsmålet ju aldrig kan vara ett mål utan ett medel attuppnå någonting annat, och det skulle väl vara justfattigdomens utrotande som vi vill få uppfört som detformellt övergripande målet.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag inte förstår vadBertil är ute efter. Det är ju detta som är detövergripande målet. Vad är det för semantik somBertil debatterar? har detta varitdet övergripande målet för svenskt bistånd. I stort settalla partier har varit överens om det. Det måste varanågon form av nyupptäckt som nu hargjort. Den nyupptäckten behöver nog formulerastydligare för att vi skall få en meningsfull debatt kringdetta. Enprocentsnivån har aldrig varit ett övergripan-de mål, utan det är något som lever vid sidan av.Vi kan säga på följande sätt. Fattigdomsmålet ärdet övergripande målet. Sedan har vi vissa mål underdet som preciserar vad vi menar med detta fattig-domsmål. Det är då intressant att föra debatten medFolkpartiet som vill förändra detta litet grand. Menenprocentsnivån är ju en metod för att kunna nå dessamål. kan man behöva sådana metoder för atttillräckligt snabbt ta sig fram. Det gjorde vi också närvi uppnådde enprocentsmålet. Det gick ju förhållan-devis bra. Vi skall också minnas att vi har FN i ryg-gen, även om FN har en lägre rekommendation på0,. Jag tycker att bygger in konstlademotsättningar i denna fråga, och jag förstår inte riktigtvad de är ute efter.Anf. 9 () replik:Herr talman! Vi uppfyllde enprocentsmålet, sägerBerndt . Det var ju faktiskt ochhans regering med kristdemokrater i departementetsom uppfyllde enprocentsmålet. Sedan övergavs detomedelbart i praktisk handling av Socialdemokrater-na. Man har gjort drastiska minskningar i fråga omdetta. Jag menar därför att vi och vi kan alltid diskute-ras.Det är klart att enprocentsmålet är enkelt och klartoch lätt att uppfylla, men det tillgodoser liksom integrundproblemet, nämligen att fattigdomen skall utro-tas.Om håller med oss om att fattig-domens utrotande skall vara det övergripande målet,föreslår att jag röstar på reservation 2.Anf. 10 () replik:Herr talman! Om svenska folket skulle lyssna pådenna debatt - det skulle jag önska att det gjorde -tror jag inte att det skulle förstå ett skvatt, eftersomdet väl rimligen inte är någon skillnad mellan att höjade fattiga folkens levnadsnivå och att utrota fattigdo-men. Det är det övergripande målet. Det är det somgäller. Något annat har aldrig gällt. Enprocentsmåletär bara en teknik för att nå det målet.Bertil använder nu samma språkbruk somIngrid när han påstår att vi övergav det må-let. Vi har inte övergett det målet. Anledningen till attvi har sänkt biståndet är väl ganska känd. är ju en av orsakerna till att vi tvingades göra det.Jag säger inte att vi inte har någon egen skuld till denekonomiska utvecklingen. Det har vi naturligtvis.Men skall nog akta sig för att diskuteraför mycket kring detta, eftersom han i fråga om dettasitter i glashus. Om jag hade haft en chans att varainne i detta glashus trorjag nog inte att det var parti som slogsför att man skulle nå denna enprocentsnivå som viunder alla år har lagt grunden för.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag skulle först när det gäller det somstår i reservationen om att man t.o.m. har underskriditden biståndsnivå som FN rekommenderar vilja sägaatt det beror på att FN talar om av BNP och härär det fråga om av BNI, och det är faktiskt enskillnad. Det är sakförhållandet.Man kan också se detta från en annan synpunkt,nämligen det bistånd som verkligen betalas ut. Det harunder uppstått så stora reservationer attdet utbetalda biståndet inte uppnår . Även fråndenna synpunkt kan man tala om att denna nivåegentligen inte hålls.Det som vi har sagt är att vi har väldigt svårt att tadenna ambition riktigt på allvar när vi ser att manefter många och drastiska nedskärningar först år 2000är beredd att gå upp 0,02 %.Sedan får försöka säga ungefärsamma sak i tidningen som han säger i kamma-ren. I Dagen uttrycker stor oro för skall ta på sig att uppnå en-procentsnivån igen. Den oron tycker jag nog attBerndt kunde kosta på sig att uttrycka härockså. Jag har i min reservation tagit bort detta att detskulle ta , eftersom det inte är någonting somsäger att man först inte skall göra någonhöjning alls utan skära ned och sedan göra en höjningmed . Vi vet inte om det kan gå så illa. Menom man ser vilken takt som har hållits skulleman kunna befara detta.Anf. 12 () replik:Herr talman! Beträffande dessa förstår jaginte vilka källor som har. Enligt deninformation som jag har har det utbetalda biståndetöverskridit . Det är också det som mäteroch inte det budgeterade biståndet. Jag är därförganska säker på att har fel.Det är intressant att dessa partier i sin reservationväljer att använda sig av BNP i sina mätningar. Mankan för det första tycka att det är litet lurendrejeri attskriva en reservation på det sättet, utan att tydligt talaom det. För det andra är jag inte heller riktigt säker påom det kan stämma, eftersom det skiljer ganska litetmellan BNP och BNI. Min gissning är att även det ärfel. Vi befinner oss inte i den situationen.När det gäller oron för att inte uppnå enprocents-nivån sade jag i mitt anförande att jag delar mycket avdet som förde fram i fråga om intres-set för att slåss för enprocentsnivån. Jag tror att vi allamed undantag av känner en viss oro fördet, eftersom vi har en svår ekonomisk situation ilandet. Det är ett stort steg mellan och avbruttonationalinkomsten, och detta kommer att ta tid.Om vi i vår generation lovar att nå upp till det är detrimligt att vi uppnår det i denna generation och inte inästa generation. Det är en ganska rimlig ambitions-nivå.Anf. 13 () replik:Herr talman! Jag har inte sagt att vi har räknat vårtbiståndsanslag utifrån BNP. Det har vi inte gjort mendet är det som FN talar om. Det är nämligen det sättatt mäta som man där har. Jag vet inte vilket år BerndtEkholm talar om i fråga om att skulle ha upp-nåtts. Det har ju uppkommit väldigt stora reservatio-ner och således har man inte uppnått det procenttalsom det varit fråga om. Det blir ju en hel del pengarkvar och de återgår inte till biståndsbudgeten utan deanvänds till annat.Utan att gå i polemik vill jag uttrycka min glädjeöver att inser att under en borgerligregering är det enprocentsmålet som gäller.Anf. 14 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gäller . 15 () replik:Herr talman! Om vi går i tidenkan jag konstatera att det är riktigt att vi hade reser-vationer som gjorde att den budget som vi satte uppför biståndet var lägre när vi kom till det utbetalda,men inte av BNP ens en gång. I nuvaran-de situation med nedskärningar har vi faktiskt använtreservationerna. Jag hann inte säga i mitt anförandeatt det inte minst för mig personligen är glädjande attde här nedskärningarna inte har slagit mot deallra fattigaste. Med reservationerna har vi i ställetkunnat klara detta. Därmed har vi kunnat lägga ossovanför de . Jag är ganska säker på att vifortfarande ligger över BNP.Jag kan avslutningsvis glädja medinformation om och statens engagemangför dessa eftersatta människor. Just vid dennatidpunkt befinner sig folk från Sida på plats i avsiktatt studera vilka ytterligare insatser som krävs.Anf. 16 () replik:Herr talman! Med tanke på att organisation, , väldigt kraft-fullt har motsatt sig en sänkning av biståndet ochförsökt värna enprocentsmålet förstår jag att BerndtEkholm inte välkomnar den här reservationen och intevill diskutera enprocentsmålet.Jag vill till de förklaringar som härhar gett om hur vi ser på biståndet - som faktiskt harsjunkit och ligger väldigt lågt - säga att man ibiståndsramen har lagt in detta med avskrivningar förflyktingmottagandet, som inte är regelrätt bistånds-verksamhet. Därmed förklaras den låga siffran.Det är glädjande att själv i och försig vill ha en snabb återgång till enprocentsmålet ochatt han i teorin står fast vid det. Jag måste ändå säga,, att takten spelar en viss roll. Detgäller att inte bara ha ett mål fram till nästa genera-tion, som själv var inne på, utan attockså rätt så snabbt återkomma med en tidsplan föråterställandet av enprocentsmålet. Det har man hittillsinte velat från regeringspartiets sida.I mitt anförande tog jag beträffande en reservationockså upp några andra frågor. Relationen mellanfattigdomsbekämpningen och krigsmaterielexport ivärlden har ett samband. Krig gör människor fattiga,förutom att väldigt många människor berövas liv ochhälsa.En annan aspekt som jag tog upp gällde fattigdo-men i . Vi i hävdar att vi, om vidiskuterar fattigdom och orättvisor i världen, måsterelatera till och bottna i vårt eget samhälle, även omfattigdomen kan se olika ut här. Varför har ni ingenkommentar på det området?Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag tar den sista frågan först. I vårtparti är vi väldigt jämställda så vi har en man och enkvinna på det området. Så är det inte alltid men justnu är det så. De frågorna kommer attge svar på så då får en chans till ytter-ligare debatt.När det gäller avskrivningar och flyktingmottag-ningen har vi anträtt en väg som innebär att vi skallminska avskrivningarna. Det har vi ju gemensamtslagits för i utskottet och där har vi haft framgång. Jaghoppas på fortsatt framgång i det avseendet, för närflyktingströmmen minskar är det rimligt att den delenockså minskar.Jag tror inte att det bara är jag själv som är intres-serad av enprocentsmålet eller av takten för att nå detmålet. Jag tror att jag har hela utskottet med mig närjag säger att vi vill se en så snabb återgång som möj-ligt, dvs. så snabbt som de ekonomiska förutsättning-arna ger oss möjlighet till. Jag tror inte att någon villnågot annat än att vi som lovar detta också skall levaupp till det under vår generation. När det gäller attsätta tidsplaner på det sätt som villgöra och har visat på - tre, fyra eller -måste jag säga att vi har ganska dåliga erfarenheter avsådant. Det är nog inte en särskilt klok taktik att arbe-ta på det sättet. I stället skall man nog välja andravägar för att nå fram. Rimligen är det, med tanke pådet ganska stora avståndet till enprocentsmålet räknati miljarder, ganska svårt att bestämma den takten. Förmin egen del har jag sagt att det rimligen bör skeunder vår generation.Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag vet att det inte bara är BerndtEkholm som strävar efter att återställa enprocentsmå-let men måste ändå återkomma till det här med taktenoch behovet av att lägga fast en tidsplan. Jag blir litetöverraskad när så bestämt avvisardetta med en tidsplanering för hur man skall åstad-komma ett mål. Samma regering har ju lagt fast entidsplan för hur vi skall bemöta arbetslösheten ochhalvera denna . Det kan naturligtvis ifråga-sättas, vilket många gör, om det är möjligt att uppnådetta mål. Själv tycker jag att det är väldigt bra har ett konkret mål att sträva mot, och naturligt-vis skall man försöka nå det. Men skulle inte måletvad gäller fattigdomsbekämpningen och återställandetav enprocentsmålet, som ingår som en del i vår fattig-domsbekämpning i världen, på samma sätt kunnapreciseras i årtal? Detta bör vara precis lika viktigtsom frågan om arbetslösheten.Anf. 19 () replik:Herr talman! Med resonemangskulle man kunna kräva tidsplaner på en mängd olikapolitiska områden. Jag tror att självdrar slutsatsen att det är ganska svårt att i regerings-ställning leva upp till en mängd olika tidsplaner.Verkligheten är, tyvärr, inte så enkel när man skallkompromissa mellan olika intressen och möta olikaproblem. Jag har svårt att tro att själv iregeringsställning verkligen skulle arbeta med ensådan metod. I stället används nog detta för att skapaopinion för att det hela skall gå snabbare.Vi har inte intresse av något annat än att det gåratt så fort som möjligt återkomma till enprocentsmå-let. Vi vill dock inte låsa oss vid ett löfte om taktensom vi sedan kanske inte kan hålla. Det är faktisktfråga om ganska stora belopp för att återkomma tillenprocentsmålet. Jag menar att det inte går att jämföramålet om en halvering av arbetslösheten med att räk-na kronor och ören i biståndet.Anf. 20 ()replik:Herr talman! Anledningen till att vi i varje bi-ståndsdebatt återkommer till frågan om enprocentsmå-let är att vi alla är frustrerade över att engång beslutat att så skall det vara. Sedan har nya be-slut fattats som bryter det beslutet.Berndt suckar litet uppgivet här när detgäller inställningen till enprocentsmålet och säger attdet har upprepats varenda gång - ja, det är den frust-ration som vi lever med. Men okej, jag skall inte sägamer om den saken . I stället skall jag litet grand gåin på vårt demokratimål.Berndt sade att det för utveckling fordrasstabilitet. Stabilitet kan åstadkommas på många sätt.Vår statsminister trodde att det skullevara bra med den stabilitet som finns i men denuppfattningen delar inte vi. Det är i stället i fråga omdemokrati som det handlar om stabilitet . Där-för menar vi att just demokratimålet måste lyftas upp.Berndt var litet irriterad över att vi i vårreservation säger:"Biståndets demokratimål har länge utgjort en de-koration snarare än ett mål med substans i det svenskabiståndet." Så är det. Läs gärna fortsättningen! Detstår så här: "Några krav på praktiska resultat i form avökad pluralism har knappast ställts. Enpartisystemursäktades alldeles för . Politisk frihet har inteansetts ha någon större relevans för fattiga ländersutveckling. "Så var det . Vi har kanske alla en del skuld idetta. Vi försökte förstå väldigt länge en sorts typisktafrikansk demokrati. Men har tjatat omdetta, och vi kommer att fortsätta att tjata och ställakrav på att demokratin skall vara grunden. Det är vårinställning.Anf. 21 () replik:Herr talman! Att vi upprepar enprocentsmålet ärinte så särskilt konstigt. Så länge Biörsmark kommeratt fortsätta att motionera om detta enprocentsmålkommer vi naturligtvis att upprepa att vi står fast viddet målet. Det är inget konstigt i det. Vi vill dit.När det gäller stabilitet håller jag med Biörsmarkom att demokrati är väldigt avgörande, dock inte denenda förutsättningen. Kanske t.o.m. den debatt somskall föras om kan vara enviktig förutsättning, beroende på hur avtalet är kon-struerat. Jag skulle kunna räkna upp även andra saker.Vi vet att olika former av ekonomisk stabilitet ärgrundläggande för att vi skall få en utveckling när vitalar om handel. Annars får vi inte några investering-ar. Vi lever under den verkligheten vare sig vi gillarden eller inte.Ordet dekoration stämmer väldigt illa med hur vihar arbetat med demokratifrågan. Jag säger inte att vihar varit perfekta utan, precis som Biörsmark, att vialla kanske har ägnat demokratifrågan mindre utrym-me än vi borde ha gjort. Det är definitivt så att demo-krati inte är det enda som behövs för att vi skall få enutveckling i de fattiga länderna. kan det synasså när driver den här frågan att får vi barademokrati löser sig allt det andra. Men så enkel är inteverkligheten. Vi vet att det inte fungerar så, utan vibehöver både demokrati och andra insatser. De sexmål vi har måste samverka.Anf. 22 ()replik:Herr talman! Jag går direkt på resonemanget omdemokrati och lämnar enprocentsmålet just nu.När vi talar om dekoration skall sedet i ett historiskt perspektiv. Det var länge en deko-ration. Vi hade det som ett mål bland alla andra mål.Vi lyfte aldrig riktigt fram det. Vi gav bistånd tilldiktaturer - det gör vi fortfarande i vissa fall - allde-les för . Vi pumpade in svenska skattebetalarespengar i korrupta diktatorers fickor. De pengarnafinns på konton i , och det vet BerndtEkholm.Det är detta som är grunden för vårt resonemang.De här korrupta diktatorerna får vi aldrig bort utan ettdemokratiskt system, där en opposition fritt får verka,har ett underifrån perspektiv och där folket får väljasina ledare. Vi får glömma alla andra mål om intedetta är grunden, om inte det finns. Vi kan titta på hurdet har blivit i en del av staterna i f.d. som nufaller. har vi chansen att få en stabil utveckling.Då krackelerar dessa stater.Därför säger vi: Gör en rejäl utredning och se överbiståndsmålen en gång till. Inriktningen från vår sidaskall vara att göra demokratimålet till plattformen förbiståndet bland de sex biståndsmålen. Det kanske inteblir sex mål i den omgången. Men det här är grunden,utan den ingen utveckling.Anf. 23 () replik:Herr talman! vet mycketväl att det tyvärr är en sådan värld att viinte kan begränsa biståndet till enbart demokratier. Vimåste arbeta med biståndet för att skapa demokratioch utveckling. Jag vill hävda att det vore helt fel,precis som sade, att vägra att ge ka-tastrofbistånd till . Min åsikt är den att vigenom sådana insatser också medverkar till att hällademokratidroppar i en utveckling som kommer att talång tid men som ändå är rätt. Likadant har det varitmed insatserna till och en del andra länder.Bilden är nyanserad, men vi är överens om att deti dag finns betydligt bättre förutsättningar att strykaunder demokratiinsatserna mycket mer. Det gör viockså på olika sätt i de skrivelser som läggs fram. Påden punkten är vi överens. Men vi är inte överens omatt ge demokratimålet en sådan ställning att det skulleöverordnas de andra fem målen.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 24 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. Vid denna frågestund deltar frånregeringens sida statsminister , utri-kesminister , justitieminister , statsrådet , statsrådetLeif och statsrådet . Stats-ministern besvarar allmänpolitiska frågor. Frågornatill övriga statsråd förutsätts beröra deras respektiveansvarsområden. Jag lämnar ordet fritt för frågor.Personal till vård och omsorgAnf. 25 ():Tack så mycket, fru talman! Jag har en fråga avmer allmän karaktär till statsministern. I morse påradions Eko förvånades vi nog många över budskapetatt nu hade hamnat i en situationsom gjorde att man räknade med att avskeda ytterliga-re 3 000. Sedan slår man upp sin , ochdå är rubriken över en artikel skriven av MargotWallström: får äldrevården mer personal.Vi vet alla att vårdfrågorna ligger oss mycket näraoch varmt om hjärtat. Jag är klar över att detta nu interiktigt skall tolkas så där väldigt exegetiskt. Men detär två olika besked. I all välvilja vill jag göra detmöjligt för statsministern att bringa klarhet i dessa,åtminstone för människor i allmänhet, motstridigasignaler.Anf. 26 Statsminister ():Fru talman! Jag är tacksam för den möjligheten.Det är inte bara i dagens nyhetsflod som uppgiften harvarit att bringa klarhet, utan det har över huvud tagetgällt den offentliga sektorns situation i Sverige.Som kanske kommer ihåg hade viför en utomordentligt dramatisk stats-finansiell situation med jättelika underskott i kommu-ner, i landsting och i staten. Det har vi tagit oss ige-nom. går alla landsting och alla kommuner mot ensituation då det är lika stora inkomster somutgifter.Kanske har de här åren varit för hårda.