prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Att skapa regio-nal balans även med hjälp av trafiken bidrar till attgöra det möjligt för befolkningen i bl.a. skogslänenoch på att återfå tron till utveckling och inteavveckling.Den stora arbetsuppgiften som finns framföross är att skapa arbetstillfällen utanför tillväxtcentrumför att återskapa tron på utveckling. En viktig faktor ikampen för detta är goda, miljövänliga och prisvärdakommunikationer, oavsett om det gäller järnväg, väg,flyg eller IT. i pekar ocksåpå, i sitt arbete med strategi för tillväxt och ökadsysselsättning, kommunikationskostnaderna som ettav länets stora svagheter.Herr talman! I budgeten för utgiftsområdet finnsockså en del positiva inslag för en ökad regionalbalans. Ökad satsning på är en sådansatsning även om den kunde vara bättre. Från Väns-terpartiet ser vi också en fortsatt satsning på Inlands-banan och på tvärbanor som bra alternativ.I det fortsatta arbetet vad gäller vägar anser vi iVänsterpartiet att nya stora lyxinvesteringar av typenSödra länken bör minskas och satsningar på dåligagrusvägar från mörka värmlandsskogarna till Karesu-ando i norr bör prioriteras. Detta för att öka den regi-onala balansen och ge människor också i glesbygdenen dräglig vägstandard.Sjöfarten mellan fastlandet och måste ut-vecklas eftersom den är en väsentlig faktor för got-länningarna och deras utveckling av näringslivet ochsatsningar på den nya högskolan.Herr talman! Det är också positivt med höjningenav bidraget till de kommunala flygplatserna. Dockkvarstår ett stort problem. Det är den orimliga pris-bild som finns för skogslänen och bl.a. Gotland.Flyget är för och skogslänen ettmåste bl.a. för den offentliga förvaltningen och sjuk-vården. Det finns goda exempel som man borde följa.Det gäller t.ex. uppköpet av flyglinjen mellan och . Det är också nödvändigt för de be-fintliga företagen och deras utveckling.Etableringar av nya verksamheter kräver godaflygförbindelser, och då i första hand med Stockholm.Det kan vara helt avgörande för etableringen. ligger i eller t.o.m.i utlandet. Flyget är också nödvändigt för en utveck-ling av besöksnäringen. Här finns en jättepotential förmånga regioner.I och med avregleringen av flyget sade regeringenatt om avregleringen skulle medföra stora negativaregionala effekter skulle man vidta åtgärder. Sedanavregleringen har priset för t.ex. min hemort ökat med , och resandet har i det när-maste halverats. En biljett med normalpris kostar . Det kan jämförasmed i med hotell.För är normalpriset 3 300 kr.Det kan man jämföra med en annan ö-region. Tasträckan i vårt grannland, därpriset i det närmaste är hälften. Dessutom har Gotlandsedan avregleringen drabbats av försämrad kvalitet påflyget.Om inte detta kan hänföras till stora negativa re-gionala konsekvenser finns det bara en sak kvar föratt det skall räknas som negativt, och det måste varaatt det inte går något flyg alls. Alternativen för fram-för allt skogslänen är ringa eller i det närmaste inga.En tågresa tar faktiskt 16 timmar.Herr talman! Det är naturligtvis inte enbart genombra kommunikationer till rimliga priser som regionalbalans kan uppnås, men som det kinesiska ordspråketsäger: En resa på tusen mil börjar alltid med ett endasteg. Låt oss därför ta ett steg för att stärka den regio-nala balansen med att stödja en översyn av avregle-ringen av flyget och dess konsekvenser för den regio-nala balansen.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall till reser-vation 19 under mom. 33.Anf. 74 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig väldigt kort. Jagvill bara ytterligare en gång peka på att ett av de del-mål som vi lade fast i det transportpolitiska beslutetvar positiv regional utveckling. Det betyder att riks-dagen redan har uttalat sig för att transporterna harväldigt stor betydelse för i princip hela landet.När det gäller flyget kan jag dela om biljettpriserna. Det finns en majoriteti för att rikstrafiken skall inrättas, och detmåste få sätta i gång sitt jobb. Det är ingenting somhindrar att rikstrafiken går in även på flygsidan.Avslutningsvis vill jag säga följande, eftersomStig kommer från och har varitkommunpolitiker innan han kom till . Jagtror säkert att kan ge ett erkännande tillriksdagen om att höjningen av stödet till de kommu-nala flygplatserna betyder väldigt mycket. Det gerframtidstro och förhoppningar både för kommun-medborgare och för näringsliv att man skall kunnafortsätta ha flygverksamhet i bl.a. Gällivare.Anf. 75 () replik:Herr talman! Jag sade också i mitt anförande attdet är väldigt bra med det nya kommunala bidragetför flygplatserna. När det gäller priserna och rikstra-fiken är det helt klart att jag kan tänka mig att rikstra-fiken kan sköta det här. Men rikstrafiken finns inte - den är under uppbyggnad. Det tar alltså tidinnan det här kommer. Framför allt för oss i de småkommunerna i inlandet är det jätteviktigt att vi klararflygtrafiken. Det är alltså en nödvändighet för oss.Anf. 76 () replik:Herr talman! Jo, det är riktigt att rikstrafiken intefinns . Det beslutet är ju relativt färskt. Men jagkan säga att utredaren som tittar på rikstrafikens rollnu har lämnat sitt första delbetänkande till regeringen.Jag är ganska säker på att verksamheten kommer igång. Lite pengar lägger vi även i denna budget föratt man skall kunna börja med upparbetningen.Anf. 77 SKÅNBERG (kd):Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservation 3.Jag står naturligtvis bakom alla våra övriga reserva-tioner, men jag vill vinna lite tid.Vårt betänkande är omfattande och handlar ommånga viktiga saker. Jag kommer i mitt anförande attta upp trafiksäkerheten, de funktionsnedsattas situa-tion, cykelfrågor, ett par flygfrågor och en skärpningav postförordningens krav.Först skall jag ta upp trafiksäkerheten.Trafiken skördar dödsoffer och ger allvarliga ska-dor . Trots bättre fordon och vägar innebärden ökade trafiken att risken för olyckor ökar. Sedan1950 har persontransportarbetet i femdubb-lats. Persontransporter med bil beräknas öka med1,. har igenomsnitt drygt 600 personer dödats och mellan60 000 och 80 000 skadats i trafikolyckor. Trendenhar varit ett minskande antal olyckor, vilken dockbrutits . omkom 541 personer ivägtrafiken och 3 917 skadades allvarligt. Ökningen,som är på , har skett trots att trafikarbetet harvarit i det närmaste oförändrat. Ökningen har nästanuteslutande skett i biltrafiken och där bland bilförare imötesolyckor på vinterväglag.Det är tydligt att enbart regler och förbud inte lö-ser trafiksäkerhetsproblemen. Att arbeta med attity-der, bättre omdöme vid halt väglag och omkörningar,att anpassa hastigheten till väglaget och få ökad för-ståelse för trafikens faror är viktigare. Den säker-hetsmarginal som skapas av fullgott mönstrade dubb-däck och ABS-bromsar skall inte heller underskattas,och det aktualiserar behovet av att skrota äldre bilartill förmån för nya, mer trafiksäkra.Det stora programmet för att bygga bort de mesttrafikfarliga vägavsnitten måste fullföljas. Enskildaåtgärder som kan nämnas är att i ökad takt ersättafarliga vägbelysningsstolpar med "krockvänliga",eftersträva åtskilda körbanor på våra större vägarsamt måla "trafiksäkra" vägkantsmarkeringar medvibrationsljud längs med dessa. Införandet av s.k.intelligenta trafiksignaler kan medföra ett säkrare ochsmidigare trafikflöde. I större tätorter är det dessutomen mycket samhällsekonomiskt lönsam och mil-jövänlig åtgärd. Motiverande vägskyltstexter som"Olycksdrabbad vägsträcka" och liknande kan i störreutsträckning användas för att skapa acceptans.Regeringen anför uppgivet att det s.k. reformar-betet inom trafiksäkerhetsområdet inte gett det öns-kade resultatet, och man vill därför inte öka medlendit. I stället för att vara uppgivna vill vi kristdemo-krater utvärdera och ompröva pedagogiken och meto-diken för trafiksäkerhetsarbetet och det attitydska-pande arbetet. Det är då av särskild vikt att samarbetamed frivilligorganisationer, hemmen, förskola ochskola, och att sätta upp mätbara mål för attitydarbetetnär det gäller trafiken, som en alkoholfri zon, barn itrafik, normöverföring, hastighetsanpassning osv.Idéer från andra länder bör också kunna tillämpasäven i , såsom t.ex. tillåten högersväng vidrött ljus, varningsmärken vid skolor som begränsarhastigheten så fort barn är närvarande och inte baraefter vissa klockslag samt mer differentierade hastig-hetsbestämmelser. bör studera sådanaförslag i det framtida trafiksäkerhetsarbetet. För attöka förutsättningarna för ett framgångsrikt trafiksä-kerhetsarbete vill öka anslaget A 2Väghållning och statsbidrag med 20 miljoner kronor.De extra medlen vill vi rikta till trafiksäkerhetsarbe-tet.Samtidigt som vi ställer oss bakom nollvisionenanser vi att det finns anledning att vara vaksam på detendenser som ibland finns att myndigheter skall styraden enskildes liv och att alla risker och faror kan ochskall elimineras med politiska beslut. Diskussionenom den enskildes integritet och behovet av åtgärderför att stärka säkerheten i trafiken där intrång kankomma att ske i integriteten måste därför hela tidenhållas levande. Så länge människan vistas i trafikenkommer det att inträffa olyckor. Det är nödvändigt attarbeta för att dessa skall bli så få och så lindriga sommöjligt, men vi måste konstatera att det inte fullt utgår att förbjuda och förutse faror och risker.När det gäller de funktionshindrade vet vi attca 1,2 miljoner svenskar har någon form av funk-tionsnedsättning. redovisar att funktions-hindrade gör cirka en tredjedel färre resor med nästanalla färdsätt än icke funktionshindrade. Redovisning-en bekräftar att rörelsehindrade har sämre tillgång tillkollektiva färdmedel. Eftersom detta är första gångensom redovisar de funktionshindrades situ-ation saknas ett jämförelsematerial, och måluppfyllel-sen blir osäker när det gäller tillgängligheten förfunktionshindrade. Relevanta och tillämpbara måttinom detta område saknas. Vi kristdemokrater anserdärför att det är prioriterat att sådana mått preciserasoch tillämpas för att möjliggöra en utvärderingsbaråtgärdsplan, för att öka tillgängligheten för funk-tionsnedsatta, framför allt på kollektiva färdmedel.Jag kommer då över till cykelfrågorna. Det är no-terbart och märkligt att regeringens trafikpolitik heltsaknar någonting substantiellt om det miljövänligaste,energieffektivaste och nyttigaste fordonet på väg,nämligen cykeln. Faktum är att regeringen i stortsaknar en cykelpolitik.Vi kristdemokrater motionerade ganska precistoch utförligt om att vi anser cykeln vara ett viktigttransportmedel på korta sträckor. Vår motion fickstöd av såväl moderater som centerpartister och folk-partister, men inte av och Vänsterpartiet.Det förvånar. , och avstod från att skärpa cykel-politiken. I andra utskott reserverade sig Miljöpartietoch Vänstern flitigt för cykling, men inte i trafikut-skottet.Kristdemokraterna vill därför återigen lyfta framcykelns möjlighet att, i synnerhet på korta avstånd,bidra med lösningar för att hitta en väg fram till detekologiskt hållbara transportsystemet.15 % av alla transporter till lands i skermed cykel, och ändå cyklas det lite i om manjämför med länder som , och Tysk-land. har cyklandet reducerats till enfemtedel, till förmån för bilandet. På avstånd underfem kilometer är detta problematiskt ur en mängdsynvinklar. Det är avgasutsläpp vid kallstarter, trafik-trängsel och folkhälsoaspekter. Betänker man att varfjärde bilresa är kortare än inser manatt här finns en stor potential för ökat cyklande. Rege-ringen bör återkomma med en handlingsplan för hurcyklandet på kortare avstånd skall stimuleras.I de städer som särskilt satsat på cykeln, exempel-vis , och , ligger andelencykeltransporter högre än i övriga städer. Det vikti-gaste för att öka cyklandet är satsningar på bra cykel-stråk och god väghållning med bra snöröjning, vettigskyltning och goda parkeringsplatser för cyklar, gärnamed möjlighet att låsa fast cykeln vid fasta stolpar föratt minska stöldrisken. Viktigt är också att göra detenkelt att ta med cykeln på kollektiva transportmedelsom tåg och buss.Jag vill också nämna någonting om flyget.Bromma utvecklas till en av landets fyra största flyg-platser. Det korta avståndet till görBromma till ett mycket bra alternativ till förtjänste- och affärsresor. De bolag som med små, tyst-gående flygplan utnyttjar har bidragit till attöka konkurrensen på flygmarknaden. Att lägga nedflygplatsen anser vi tillsammans med övriga reser-vanter vara kapitalförstöring av stora mått och ettavbräck för näringslivet i Sverige.Tillgången till snabba och effektiva flygtranspor-ter är till följd av geografiska läge avgö-rande för regionens utveckling. flygregi-on utgör dessutom navet i det svenska inrikessystem-et. Kapaciteten får därmed direkt inverkan på till-gången till flygtransporter i hela . Enligt beräkningar kan tre banor upp-nå sitt kapacitetstak . En fjärde bana påArlanda är alltså enligt vår och me-ning nödvändig för att behoven fram till omkring år2030 skall kunna tillgodoses.Anf. 78 () re-plik:Herr talman! Min replik gäller cykling, cyklistsom jag är.Utskottet skriver så här:"Utskottet - - - ser därför med tillfredsställelse påett arbete som pågår i isyfte att främja ett ökat cyklande. Arbetet, undermedverkan av bl.a. två av ledamöter, av-ses resultera i ett förslag till en 'cykelstra-tegi', som skall bli föremål för ett omfattande remiss-förfarande med början . Sedan förfa-randet avslutats är det meningen att sty-relse skall fatta beslut i frågan senare under år 1999.Med det anförda och i avvaktan på styrelsebeslu-tet finner utskottet syftet med de båda motionsyrkan-dena tillgodosett. Dessa bör därför kunna lämnas utannågon åtgärd och avstyrks följaktligen. "Det är alltså ett mycket, mycket stort tillmötesgå-ende av motionerna om cykling. Jag anser självklartatt vi skall diskutera den här frågan, men senare,. Därför stöder jag utskottets förslag.Anf. 79 SKÅNBERG (kd) replik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att Miljö-partiet och även , som stödpartier förregeringen, ofta reserverar sig och begär många ochlånga voteringar. Ändå väljer man att i fråga om cyk-ling inte föreslå en skärpning av utskottets skrivning-ar; man nöjer sig med att frågan kommer upp i fram-tiden. Man tycker att skrivningen är tillräckligt skarp;det behövs inte någon lite vassare och lite mer utar-betad skrivning som i reservationen.Jag kan bara konstatera att ochVänsterpartiet inte går i täten för de partier som villstå för ett ökat cyklande.Anf. 80 () re-plik:Herr talman! Jag tillhör inte de personer som re-serverar sig i all oändlighet. Det finns positiva be-mötande förslag som vi skall diskutera . I såfall får vi väl återkomma då! Vi kommer väl att sittahär , och vi kommer självklart att diskuteraäven cyklingens framtida möjligheter.Anf. 81 SKÅNBERG (kd) replik:Herr talman! Det är ju annars så att vi är här föratt driva på eller för att liknöjt följa med i en utveck-ling som andra bestämmer. Det går inte att tolkaVänsterpartiets och tystnad i cykelfrå-gan på annat sätt än att man är nöjd med den hastig-het som Socialdemokraterna håller.Anf. 82 ():Herr talman! Jag kommer i detta anförande attuppehålla mig vid Gotlandstrafiken, särskilt då bety-delsen av frakttrafiken för företag och företagande.För människor som bor på en ö är trafiken någotsärskilt. Det är naturligt eftersom den är nödvändigför överlevnad.Under många år har jag i olika sammanhang del-tagit i diskussioner på om hur det skall varamöjligt att utveckla vårt näringsliv. Dessa samman-komster startar regelmässigt med trafikfrågan, och islutsatserna eller sammanfattningarna ingår alltid atttillgång till goda kommunikationer till och från Got-land är en grundförutsättning.Transporter är viktiga när man bedriver verksam-het. Det är dock en betydande skillnad i tillgänglig-het mellan orter på fastlandet och på en ö.Om vi ser på en ort som t.ex. kan en fö-retagare eller en enskild välja mellan tåg, buss, bil,fartyg och cykel, och om han är flitig kan han även gåtill fots, och detta när som helst . Ett företagpå är hänvisat till båt, och den går enbart engång . Alla inser att det ställer särskildakrav på den företagare som har att konkurrera medbl.a. leveranstider.På råder samstämmighet mellan län,kommun och företagsintressen - det gäller såvälföretagarorganisationer som fackliga organisationer -om den långsiktiga utvecklingen för Gotland.En hörnpelare är att öka antalet invånare på Got-land. En förutsättning för detta är att det blir flerföretagsetableringar och utveckling av befintligaföretag på med fler anställda. Då återkommerfrågan om kommunikationer som är tillräckligt bra.Det gäller att skapa förutsättningar på lika villkor.Så är det inte . Jag återkommer för att belysadetta, men jag vill nu framhålla att det gäller just likavillkor. Det är inte så att vi som bor på krä-ver några särskilda fördelar.Den fråga som är viktigast gäller kostnaderna förfrakter. Det har länge varit aktuellt med förändringar- det har debatterats här i kammaren . Det gjor-des en förändring av det s.k. Gotlandstillägget. Närdet visade sig att denna förändring fick negativa kon-sekvenser för näringsliv gav regeringenNUTEK i uppdrag att "utarbeta ett förslag till modellför stöd till godstransporter till och från . "har kommit med ett förslag som i allt vä-sentligt vunnit gillande på . Dessvärre harbeslut fördröjts, och regeringen har begärt komplette-ring av förslaget. För de gotländska företagen ärdröjsmålet inte välkommet. Av naturliga skäl önskarföretagsamheten på så snabbt som möjligtbesked om rättvisa förutsättningar vad gäller trans-portkostnader.Jag skall med ett tydligt exempel redovisa varinuvarande extrakostnader för godstransporter till ochfrån består.Om en åkare i skall utföra en transporttill och påbörjar frakten på tisdag eftermiddaghar åkaren föraren med fordonet tillbaka eller förmiddag. Genomförs motsvarandetransport till är inte förare och fordon tillbakaförrän eller förmiddag. Alla inser attdetta innebär större kostnader. Lägger man därtill attåkaren har att betala en färjebiljett med plusmoms inses lätt att det inte råder likvärdiga konkur-rensvillkor. Dessa extrakostnader läggs naturligtvis utpå produktionen, på konsumtionen och för insatsvarorsom företagen på behöver.Det är viktigt att det kommer ett snabbt besked ifraktfrågan för . Jag tycker det var mindre braatt Moderata samlingspartiet inte fick gehör för detsom behandlas i reservation 11, nämligen "att rege-ringen före skall återkomma medett förslag som väl tillgodoser behov avrationella, kostnadsneutrala transporter till och frånfastlandet". Förslaget finns - det finns ingen anled-ning att fördröja detta ytterligare.Jag har uppehållit mig vid svårigheter vadgäller frakter och frakttaxor. Men det finns även pas-sagerartrafik. Jag tror och hoppas att alla ledamöternågon gång har rest till . Om så inte är fallethoppas jag att detta åtgärdas. Jag lovaratt ett besök på , lång eller , är någotsärskilt, med natur- och kulturupplevelser som ärunika.Jag skall här ta tillfället i akt att visa på den posi-tiva förändring som skett i och med att passagerartra-fiken till en del upprätthålls av en snabbgående kata-maran. kommer en nybyggd snabbfärja attersätta . Vi ser med tillförsikt fram emotdetta.Herr talman! Jag skall nu föra in ett nytt moment idiskussionen om Gotlandstrafiken. Det har diskute-rats här i kammaren. Jag tänker på tax-freeförsäljningen, eller, som den riktiga termen lyder,skattefri proviantering. Det har tidigare diskuteratsnär det gäller Gotlandstrafiken.Denna diskussion var senast aktuell i sambandmed utredningen om Gotlandstrafiken 1995. Utred-ningen kom inte med något förslag i denna riktning.Det har redovisats för mig att ett av skälen var att detfinns, eller möjligen fanns, beslut om att taxfreeför-säljningen skulle avskaffas 1999. Jag delar uppfatt-ningen att det hade varit mindre lämpligt att införataxfreeförsäljning 1997 för att sedan upphöra medden 1999.När jag har följt nyheterna på radio och i TV harjag erfarit att denna fråga kommer att diskuteras vidkommande . Skulle det bli ett beslutsom ändrar tidigare ställningstagande inom EU bördenna fråga ånyo aktualiseras.Herr talman! Det är en viss skillnad mellan att ut-nyttja Gotlandstrafiken under en semesterresa som-martid, då allt är positivt och tiden har mindre bety-delse, och att göra det som företagare, som är beroen-de av leveranstider och därtill får alltför höga extrafraktkostnader. Jag har erfarenhet av detta förhållan-de, och det är svårt att förklara för den som inte borpå en ö. Men jag lovar att jag skall försöka så mycketjag kan.Med detta instämmer jag i . 83 () re-plik:Fru talman! De bekanta jag har på gersamma bild av de speciella problem man har medtransporterna på ön. Det mest verksamma vi kan göraför att stödja näringsliv och invånare på är attse till att det finns bra färjeförbindelser, och det åretrunt.Vi har fått en beskrivning från avfraktens problem. Då förstår jag inte att moderaternainte kan tänka sig att skjuta upp avvecklingen avGotlandstillägget. Man har inte hittat någon ny brastödform. I väntan på att utredning över-vägs mer är det väl klokt att inte försämra för gotlän-ningarnas möjligheter att transportera sig själva ochsina varor?Anf. 84 () replik:Fru talman! Det som är viktigt är att det kommerett snabbt besked till företagarna. Man har väntat imånga år. finns det ett förslag framme, som jagredovisade. lade fram ett förslag redan före-gående höst. Jag förstår inte varför man fördröjer det.Det vore ganska enkelt att utforma ett regelverk.Det hade varit möjligt för regeringen att komma meddet . Vi tycker att man i varje fall inte skallfördröja det mer än till första halvåret 1999.Förslaget finns. Det gäller bara att få det i sjön,både bildligt och bokstavligt.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! Jag ingår inte i regeringen, så jag kaninte förklara varför man inte har gjort det färdigt.Fram till dess att det är färdigt är det väl rimligt har kvar Gotlandsstödet, så att konsekvensernainte förvärras?Anf. 86 () replik:Fru talman! Det finns inget annat förslag från mo-deraterna på den punkten. Man vill bara skynda påprocessen för att få ett långsiktigt och hållbart trafik-system till och från Gotland.Anf. 87 ():Fru talman! Gotlandstrafiken kommer upp till de-batt i kammaren . Det är inte konstigt. Färje-trafiken till och från motsvarar allmännavägar på andra håll i landet, och det är därför viktigtatt färjetrafiken fungerar bra.I det betänkande som vi nu behandlar handlar detom transportstödet till . Det föreslås en höj-ning med för att man skall kunnaklara godstrafiken på ett tillfredsställande sätt underhögtrafikperioden.Det är bra att regeringen och trafikutskottet ser tillatt det blir en förstärkning av basutbudet, så att M/SGute kan användas under sommarmånaderna.Jag har i en motion begärt en översyn av ramenför kostnaden för Gotlandstrafiken. Den motionenbehandlas inte i detta betänkande, och därför finns detanledning att återkomma till den saken senare.Jag vill nu bara peka på att färjetrafiken är en vik-tig och avgörande förutsättning för en regional till-växt på . Jag menar också att vi med stöd avAmsterdamfördraget har möjlighet att satsa mer påkommunikationerna. I Amsterdamfördraget har manuppmärksammat att öar har speciella problem och attdet krävs särskilda åtgärder för att integrera öregioneri den inre marknaden.I en motion som behandlas i detta betänkande tarjag upp kostnaderna för frakterna. Vi har genomriksdagsbeslut påbörjat en successiv avveckling avGotlandstillägget. gäller dock att taxornaför godstransporter till eller från skall mot-svara taxan för en transport av motsvarande längd ilandet i övrigt.Den påbörjade avvecklingen av Gotlandstilläggethar fått sådana konsekvenser och lett till sådana pris-höjningar att regeringen i budgetpropositionen före-slagit att ytterligare nedtrappning skall frysas i av-vaktan på en mera långsiktig lösning.