prot · GL0982 · 1998-03-18 00:00:00 — Hur kan säga att det intefinns virke och att man därför måste köpa från Balti-kum, när många skogsägare säger att de inte når upptill produktionsmålet när det gäller röjning och gall-ring därför att de inte får avsättning för skog? Jagskulle vilja veta vad anser om detta.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag håller med i detfall vi talar om produktiv skogsmark och slutar prataom de sista urskogarna. Jag delar totalt uppfattningenatt de områden som vi saknar är produktivskogsmark med relativt gammal, fullvuxen skog iSyd- och . Det är i stort sett där som vimåste sätta in insatser. Men det handlar naturligtvisockså om att man måste kunna träffa avtal med denmarkägare som äger skogen.När det gäller skogsägarnas resonemang kan vinaturligtvis se problem lokalt. Detta är förstås enprisfråga. Men totalt sett har vi mer skog och mertillväxt i svensk skog än vad vi avverkar.Carl G nämnde att vi har en tillväxt på95 000-100 000 m³, och det stämmer. Vi har en av-verkning som 1994/95 låg som bäst. Det innebär att vi fortfarande ökarvårt skogsförråd. Men ibland är det naturligtvis enprisfråga. Man får kanske tag på billigt virke i Balti-kum. Man kan få tag på lövinslag som man har iuppblandningen. Då kan naturligtvis till-fälligt ha så mycket virke att man inte har så stortintresse av att köpa gallringsvirke i ett visst område.Detta fluktuerar ju över tiden. Men fortfarandeskall svenskt skogsbruk ses som en tillgång i ett Eu-ropaperspektiv. Det kommer alltid att finnas efterfrå-gan på jungfrufiber, speciellt i dessa tider när returfi-bern har blivit så populär i återvinningssystemet. Menman behöver tillskott av jungfrufiber, och den finns iSverige och i . Där finns de största barr-skogstillgångarna i i dag.Anf. 159 ():Fru talman! Vi lever i en märklig ekonomisk tidnär man säger att man inte har råd att gallra skogen.Det är vår största exportinkomst som ger 70 miljarderkronor, och så har man inte råd att gallra skogen. Detär en kommentar till tidigare inlägg.Fr.o.m. får inte föryng-ringsavverkning ske i sådan utsträckning att mer änhälften av brukningsenhetens produktiva skogs-marksareal kommer att bestå av kalmark och skogyngre än . Det var tidigare 100 ha, nu är det 50.Det är ett steg i rätt riktning. Men 20-30 ha bordevara vårt mål.Miljöpartiet har också andra krav, bl.a. att slutav-verkningsåldern måste höjas igen från till 80 år.Vi anser också att köparen inte skall få avverkainnan han erhållit lagfart på fastigheten. kanavverkningen vara verkställd innan ett eventuelltöverklagande hunnit behandlas, och då är det så dags.Det finns ett behov av en förvärvslagstiftning som enkraftfull åtgärd att ha till hands när förvärvet sker ivinningssyfte eller spekulationssyfte. Glesbygdenbehöver behålla kontrollen över sina naturtillgångarsom en ren överlevnadsstrategi. Annars skövlas hektarefter hektar av våra skogslän och möjligheterna att booch leva i inland försvinner sakta mensäkert.En köpare som inhandlat en bruksenhet, numerapå 50 ha, och säger sig vilja flytta till orten men istället kalhugger hela fastigheten och sedan säljereller överlåter den till en familjemedlem eller vän,äger den ju inte längre. Pengarna som deponerats hosmyndigheten för återplantering får han tillbaka. Hanäger ju inte fastigheten längre. Dessa plante-ringspengar skall följa fastigheten och inte ägaren.Det är ju fastigheten som skövlas på sitt värde. Jaghoppas nu att detta kommer med i den nya utredning-en. Jag vet inte det, men vi kan hoppas.Rasoneringsbestämmelser behöver också införasför små fastigheter under 100 ha. Skogsstyrelsenanför att den avser att följa utvecklingen för ett even-tuellt ställningstagande för att ändra åldersgränsen förföryngringsavverkning. Det öppnar en liten möjlighetför motionsyrkande, men det brådskarfaktiskt. avverkas alltför ung skog i accelererandetakt, och även gammelskogen som om. Där finns det också risk för avverkning, ochdet sker på olika platser.I underlag för fördjupad prövning skall man prövadeponeringen av säkerhet för återplantering. Hittillshar ställningstagande att den deponeradesumman skall följa fastigheten i stället för personeninte verkställts, men hoppet kvarstår.Jag tog upp en annan stor fråga eller1989 när jag kom in i första gången. Denhar varit en följetong, som säger. Var-för har den varit det? Jo, det är naturligtvis därför inte har tagit hänsyn till dessa frågor. Jag harockså varit på ett otal gånger. Jag harvarit på skogsexkursioner från upp till Lapp-land och tittat på de här skogarna. Vi vet att det är 10miljarder paperpot-plantor som har planterats. Då ärdet ju inte frågan om något litet. som gårförlorar man tillväxten i de här skogsområdena. Detblir tjurved, det blir rotsnurr och träden faller förstormar. Jag har sett dem falla som plockepinn ochligga på marken. Det handlar om tre-fyra meter högafuror. Det är faktiskt framför allt furor.Det påpekas att näringsministern i en interpella-tionsdebatt anfört att regeringen anser detbättre att satsa när det gäller skogsplan-tor med rotsnurr än att inventera skogsskadorna. Detär ingen motsättning i detta. Det är klart att man måsteinventera skogsskador av den här omfattningen. Vianser att det är nödvändigt. Det är klart attSkogsvårdsstyrelsen inte är intresserad. De har ju haften dubbelroll i det här fallet. De har sålt plantor ochhaft tillsynen över skogen. Det är klart att de inte villha någon utredning om detta. Vem kommer att bliansvarig? Det är väl antagligen preskriberat. Mentrots allt behöver det här utredas för framtiden.Det handlar inte bara om dessa 10 miljarder pa-perpot, utan senare har också stora delar av plantornagett rotsnurr. Även om man har haft dem i förvar medlister har det ändå snurrat. Det gör inte det på bördigajordar, men i inland där jorden är så mageroch förnan så tunn händer det. Det finns olika skäl tilldetta. Det är felaktigt utvalda plantor och slarvigaplanteringsmetoder på ackord. Alla har vi väl plante-rat skog. Det gäller att hinna så många som möjligt.Man bara trampar till och tittar inte efter om plantankommer snett. Det här har kostat oändligt mycket merpengar än om man hade gett litet mer tid åt plante-ringen.Stora kalhyggen har verkställts på magra jordar iNorrbottens och . Där har plante-ringar föregåtts av hyggesplöjning som orsakat ero-sion och snabb vattenavrinning. Färska exempel harkonstaterats vid ett flertal skogsexkursioner, de senas-te 1996.Ännu färskare exempel på erosion och vattenav-rinning är förskjutningen av tidigare rotbundenskogsmark. Det hände i och iVärmland med ras och jordsprickor som orsakadekatastrofala följder för boende i områdena. Geotekni-kerna framhåller ofta att tidigare kalhyggen med stub-bupptagningar är en av orsakerna till rasen och jord-förskjutningarna.En skogsägare från en nordlig sameby har sagt att70 % av skogarna i hans sameby har avverkats. Ochdet är inte en liten by som vanliga byar där människorbor. Samebyarna omfattar ju stora områden. Storadelar har varit omöjliga att återbeskoga av olika skäl,t.ex. erosion, klimatförändringar och rotsnurr. Det jagvill framhålla här är just detta med rotsnurr. Dethandlar om tusen och åter tusen hektar som inte haråterbeskogats.Jag har studerat det här problemet i litteratur, videxkursioner, i samarbete med forskare och i kontaktermed skogsarbetare, skogsägare och samer. Sverigeförlorar miljarder om inga åtgärder vidtasangående skogsskadorna. Oersättliga naturvärden gårtill spillo och stora ytor står oanvända genom mångaår av kalhyggen som inte kunnat återbeskogas. De blirtill ganska värdelösa impediment, för att ta upp detsom har diskuterats här . Impediment finns alltsåockså med i de här tankarna.Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag vill bara påpeka för att det som hon påpekar om bristerna i säkerhetför återplantering osv. finns väl täckt i den moderatareservationen nr 8.Den har jag inte yrkat bifall till , och då ärdet inte så lätt för att rösta på den.Men jag får komplettera mitt yrkande, fru talman,med att yrka bifall även till reservation nr 8. Därmedger jag möjlighet för att rätta till det somhon efterlyser.Jag ber alltså härmed om att få yrka bifall ocksåtill reservation nr 8.Sedan tycker jag att det är ganska oförskämt avRagnhild Pohanka att stå i talarstolen och beskyllahundratusentals skogsägare och skogsarbetare för attså nonchalant som hon beskriver det sköta sinaskogsplanteringar och utföra skogsplantering. Det ärfaktiskt på det sättet, och det betygas också i denrapport vi har diskuterat, att det finns ett stort ansvaroch en stor känsla för varje skogsplanta som sätts påföryngringarna. Så jag tycker att det finns anledningför att ta tillbaka och be om ursäktför den anklagelsen.Anf. 161 () re-plik:Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservationnr 7.Det är inte oförskämt, och jag har aldrig sagt inte sköter sin skog efter bästa förmåga. Men omman har blivit lurad av fackkunskapen att plantera felplantor så får det de här följderna. Jag undanber migsådana uttalanden om att jag har beskyllt skogsägareför inkompetens - tvärtom.Anf. 162 () replik:Fru talman! Vi kan ju läsa i protokollet sedan attfru sade att man bara sätter ned plantan ochtrampar till med stöveln så att plantan står snett, ochdå blir det på det här sättet. Det var ju precis vad fruPohanka sade, och det tycker jag inte är rättvist.Anf. 163 () re-plik:Fru talman! Man har haft skolungdomar som harplanterat och som har arbetat på ackord. Det handlarinte om skogsägarna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Trafiksäkerhet m.m.FöredrogsTrafikutskottets betänkande 1997/98:TU8Trafiksäkerhet m.m.Anf. 164 ():Fru talman! I trafikutskottets betänkande nr 8 be-handlas trafiksäkerhet. Betänkandet tar upp en radmotioner från den allmänna motionstiden.Jag vill inledningsvis säga att jag naturligtvis stårbakom samtliga moderata reservationer men väljer attendast yrka bifall till reservation nr 1.Under den här perioden har trafiksäkerhetsfrågor-na fått ett allt större utrymme och blivit alltmer upp-märksammade. Detta tycker jag är bra, inte baradärför att det betyder färre dödsfall och färre skador,utan också därför att det betyder att alltfler förstår atttrafiksäkerhet är något som går att framgångsriktpåverka och detta med ganska ringa insatser. Som såmycket annat i livet handlar det nämligen om att ta ettpersonligt ansvar och visa hänsyn och förståelse försina medmänniskor, i det här fallet medtrafikanterna.Nollvisionen, att nå fram till noll döda i trafiken,har vi redan behandlat, och jag avser därför inte att taupp dessa frågor utan går direkt in påbetänkandet.Trafiksäkerhet kan innebära mycket. För någonbetyder det att vi måste tillåta människor att körafortare på vissa motorvägar. För andra betyder det skall köra långsammare, och för ytterligare andraär barns säkerhet den viktigaste trafiksäkerhetsfrågan.För oss moderater handlar det om att bygga enstrategi som omfattar alla delar av trafiksäkerhetsarbe-tet. Det handlar om förare, trafikanter, fordon, under-lag och övervakning för att bara ge några exempel.Ett skäl till att bilister omkommer i olyckor är attde kör i osäkra och alltför lätta bilar. Vi vet att detofta är kvinnor, ofta med barn i bilen, som kör dessamindre säkra bilar. Ett skäl till detta är att skatten ärhögre på tyngre och trafiksäkrare bilar. Detta anser viär fel. Vi anser att säkra och miljövänliga bilar i stäl-let borde gynnas skattemässigt. Då skulle fler ha rådatt köra dem och då skulle vi kunna undvika mångaskador. Vi har lyft fram dessa frågor i reservation nr1. Vi anser att skatten måste sänkas så att säkra ochbränslesnåla bilar gynnas.Samtidigt borde skatten på de moderna dieselbi-larna sänkas till en rimlig nivå. kan skatten påen dieseldriven bil vara fyra gånger högre än församma bil med bensinmotor, trots att den bensindriv-na modellen förbrukar nästan dubbelt så mycketbränsle per mil. Målsättningen måste vara att utvecklatekniken så att bensinförbrukningen minskar. Men detär fel att lägga på ännu högre skatter.Slutligen vill jag ta upp parkeringsfrågorna. Häranser vi att parkeringsregler och andra frågor som rörhur bilar får ställas upp måste följa principen att detskall underlätta trafiken. Vi anser t.ex. att det är fel attkommuner, som här i , ser parkeringsavgif-terna i huvudsak som en inkomstkälla och inte som ettsätt att underlätta trafiken och parkeringsmöjligheter-na. Det finns också exempel på privata parkeringsbo-lag som bedriver sin verksamhet på ett oseriöst sätt.Detta lyfts fram i motion T915 av vill inte utskottsmajoriteten ta tag i de i motio-nen beskrivna problemen.Fru talman! Vi vill se en översyn av lagen omkontrollavgift vid olovlig parkering genomförd såsnart som möjligt. Vi vill säkerställa att parkerings-övervakningen sker på ett seriöst och effektivt sättvare sig den sköts av kommun eller privata företag.Anf. 165 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlas ettstort antal motioner om trafiksäkerhet och vissa andrafrågor med anknytning till vägtrafiken. Mycket är viöverens om, somt har vi något olika uppfattning om.Den regionalpolitiska situation som just nu råder ivårt land, där 19 av 24 län tappar invånare, där mer än200 av landets kommuner tappar folk och där lands-bygden mycket snabbt glesnar och avfolkas, krävergemensamma, snara och övergripande åtgärder för attutveckla alla de möjligheter och resurser som finns ihela landet. Den kräver med andra ord en aktiv ochmycket medveten regional politik. Den kräver sam-verkan och helhetssyn, inte sektorisering och delbe-slut som ibland tenderar att motverka varandra så attden vänstra handen inte vet vad den högra gör.I detta betänkande tas i flera motioner, bland demtvå centermotioner, upp frågan om och bekymret meduppsättning av vägskyltar som väl inte är den allrastörsta regionalpolitiska frågan, men som för väldigtmånga, både enskilda och bygder, är av oerhört storbetydelse när det gäller vara eller inte vara, synas ochutvecklas eller gömmas och tyna bort.Dagens ordning och regler underlättar verkligeninte existensen och den nödvändiga marknadsföringenav de många småföretag och näringsidkare som etab-lerar sig på landsbygden utanför de stora stråken.Vägmärkesförordning, väglag och naturvårdslagreglerar de här frågorna med den följden att länssty-relser exempelvis med olika medel ofta arbetar för attutveckla en bygd medan ärmycket restriktiv när det gäller skyltning för att mark-nadsföra verksamheter i bygden och området.Från sida menar vi att det nu behövs enomedelbar översyn av regler för vägvis-ning och skyltning, en översyn med en positiv regio-nalpolitisk ambition och en landsbygdsvänlig inställ-ning som inte motverkar, men som medverkar tillmålet om regional balans, utveckling och en levandelandsbygd.Nu pågår en översyn av vägmärkesförordningenoch "enligt vad utskottet erfarit överväger Vägverketatt tillåta vägskyltar för reklam o.d. i glesbygd ochturistområden i större utsträckning än för närvaran-de".Jag förutsätter verkligen att ambitioninte stannar vid ett övervägande. Det behövs betydligtmer. Det behövs en betydligt generösare och merregionalpolitiskt inriktad både syn och verkställighetnär det gäller de många småföretagens och landsbyg-dens tillåtelse till marknadsföring via vägskyltning -självfallet utan att riskera en hög trafiksäkerhet.Jag avvaktar, och jag har förhoppningar på, resul-tatet av planer och överväganden ochämnar därför, fru talman, inte framföra någotyrkande i den här frågan utan nöjer mig med utskot-tets positiva inställning och skrivning.Så till ett annat område i betänkandet. Olika åt-gärder måste ständigt vidtas för att minska bilismensmiljöskadliga utsläpp. Det kan handla om minskadbränsleförbrukning, miljöklassning av fordon ochbränslen, ekonomiska styrmedel, skattebefrielse förinfasning av biobränsle eller att kommunerna exem-pelvis medges utrymme att undanta elbilar från par-keringsavgift på offentlig plats, som vi i det här be-tänkandet föreslår som en åtgärd i arbetet för en bättremiljö.Det kan också handla om att minska utsläppen vidkallstarter. Motorvärmare är ett sätt att öka effektivi-teten och minska utsläppen. visar dock statistikenatt en stor del av den totala körsträckan utgörs avkörsträckor mindre än en mil. Oavsett om en bil ärutrustad med katalysator eller ej är utsläppen vidkallstarter mycket stora. Därför menar vi att åtgärdersom minskar utsläppen vid bl.a. kallstarter bör vidtas.Nya bilar bör förses med motorvärmare och katalysa-torvärmare. Den rapport som bl.a. Konsumentverkettagit fram om användning av motorvärmare vid kall-start stöder oss i vår uppfattning. Att minska denmiljöförstöring som kallstarter innebär ligger dess-utom väl i linje med de miljömål som ställtsig bakom.En annan fråga, fru talman, som berör såväl trafik-säkerhet som miljö är frågan om halkbekämpning. Detär väl ingen tvekan om att de flera hundratusentals tonvägsalt som sprids på våra vägar för att ökatrafiksäkerheten påverkar miljön negativt samtidigtsom rostangreppen på våra bilar ökar. ,, Svenska kommunför-bundet och flera kommuner har via olika projekt ochförsök arbetat för minskad saltanvändning i vinter-väghållningen bl.a. genom användning av kalkstensk-ross och andra kalkprodukter. Kalken motverkarförsurningen längs våra vägar och borde bl.a. av dettaskäl enligt min mening användas i betydligt störreutsträckning. Anslag bör riktas till denna utvecklings-och försöksverksamhet.Nu arbetar för en minskad saltförbruk-ning och också med att prova nya material för halkbe-kämpning för att därigenom minska saltförbrukningoch öka trafiksäkerheten, varför jag nu inte skall re-servera mig till förmån för centermotionen i dettaärende men vill ändå i ett särskilt yttrande markeramin ståndpunkt i denna fråga.Slutligen, fru talman, ställer jag mig givetvis bak-om samtliga centerreservationer men yrkar för tidsvinnande bifall enbart till reservation nr 2.Anf. 166 ():Fru talman! Från sida får vi varaganska nöjda med den behandling som våra motion-syrkanden har fått. Vårt yrkande om trafiknykterhe-ten, företräde för gående vid övergångsställen och denflygande inspektionen har fått en positiv behandlingav utskottet. Tyvärr kan vi inte säga detsamma omvårt förnyade krav på att konkurrensutsätta bilbesikt-ningen. Tillsammans med moderater, centerpartisteroch kristdemokrater vill vi att omprövar sitttidigare beslut om att skall haensamrätt att utföra kontrollbesiktningar.Vi vet att bilister som skall utföra besiktningar påsina fordon råkat ut för långa köer och väntetider vidvissa anhopningar, t.ex. . Det är inteacceptabelt. Vi vill därför att konkur-rensutsätts. I utskottet framhåller man att det skullefinnas risker vad gäller kvalitet och glesbygder meden konkurrensutsättning. Men vi menar att vi tvärtomskulle kunna få en minst lika bra besiktning kvali-tetsmässigt och också göra det möjligt för gles-bygdsbilisterna att utföra sina besiktningar på närmarehåll än vad som är möjligt . En konkurrensutsattfordonsprövning kan medföra lokala lösningar somäven tillfredsställer oss glesbygdsbor.Sivert tog upp detta med vägmärken ochvägskyltar. Vi har markerat den frågan som en av deverkligt viktiga för landsbygdsutvecklingen. Det äralltså mycket betydelsefullt för småföretagarna pålandsbygden att de får bättre möjligheter att inomlagars och förordningars ramar visa upp sin verksam-het för det kundunderlag som passerar förbi på vägen.Det är bra att utskottet ser positivt på det här. Jagvill bara betona att vi kommer att följa frågan nogaoch se till att de positiva skrivningar som finns i ut-skottsbetänkandet följs av handling.Avslutningsvis yrkar jag bifall till vår reservation4 om bilbesiktningar.Anf. 167 ():Fru talman! behandlar vi här i kammarenett drygt trettiotal motioner från den allmänna mo-tionstiden rörande trafiksäkerhet. Innan jag går in ochi stora drag kommenterar motionerna skulle jag viljanämna litet om det stora och unika beslut rörandetrafiksäkerhet som den här kammaren fattade för intealltför länge sedan.Riksdagen antog en ny inriktning för trafiksäker-hetsarbetet. Vi antog i stor enighet den s.k. nollvisio-nen. Detta beslut menar jag var något av en revolutionför synen på trafiksäkerheten. Nollvisionen, visionenom att ingen skall dödas eller skadas allvarligt i trafi-ken, innebär ett helt nytt sätt att se på trafiksäkerhetenoch trafiksäkerhetsarbetet.Nollvisionen bygger på en insikt. Insikten går utpå att det inte är olyckan i sig som är problemet. Pro-blemet är den skada som olyckan förorsakar. När manväl har insett detta ser man också att det finns enlösning. Lösningen på trafiksäkerhetsproblemet är attbegränsa styrkan i det våld som människan kan kom-ma att utsättas för i trafiken.Det är mycket svårt att förutsäga när eller var enolycka kommer att inträffa. Därför är det också svårtatt förebygga den. Däremot är det relativt enkelt attförutsäga hur svåra skadorna kommer att bli när enolycka inträffar. Att olyckan sker kan ha hundratalsorsaker. Hur svåra skadorna blir bestäms endast avtvå faktorer: dels hur kraftigt det våld är som männi-skan utsätts för, dels hur stor motståndskraft den en-skilde individen har för detta våld. Den här insiktengör att trafiksäkerhetsproblemet plötsligt blir betydligtlättare att hantera.Fru talman! Det finns inga felfria människor. Detfinns inga garanterat felfria maskiner. Det finns ishal-ka och vägar med tjälskott. Det finns älgar,slarv, dåliga förare, dimma, ouppmärksamhet, dåligskyltning, dåliga bilar. Det finns rattfyllon, det kanuppstå fel på vindrutetorkarna eller det kan hända atten gammal dam eller ett barn stiger rakt ut på gatan.Det finns tusen och en oförutsedda händelser. Ochalla hänger de ihop. Det är som att spela schack meddjävulen. Därför är det också en del människor somviker sig på förhand, som säger att nollvisionen är enflumvision och att det inte går att få ned antalet döda-de och svårt skadade till noll.Jag är mycket glad över att inget av riksdagenspartier delar den så inskränkta synen. Jag är mycketglad över att samtliga partier ställt sigbakom nollvisionen, att vi delar denna insikt och på såsätt också ser möjligheterna. Det ger oss en gemen-sam utgångspunkt när vi skall diskutera och fattabeslut i dessa frågor.Fru talman! Då det inte är alltför länge sedan riks-dagen debatterade och fattade beslut om nollvisionenoch trafiksäkerhetsfrågor, vill jag i några fall hänvisatill vad då sade eftersom ett antal av demotionsyrkanden vi har att ta ställning till ärliknande de vi debatterade och beslutade om vid dettillfället.I ett antal motioner tar man upp frågan angåendecykelhjälmar. ansåg vid behandlingen avnollvisionspropositionen att det är mycket viktigt atthjälmanvändandet ökar. Vi ansåg att en ökad an-vändning av cykelhjälmar borde åstadkommas genomfrämst information. Vi var vid det tillfället inte bered-da att fatta beslut om en tvingande lagstiftning.Utskottet är inte heller berett till en sådan lag-stiftning. har fått i uppdrag att nogsamtfölja utvecklingen på detta område. Från utskottsma-joritetens sida vill vi tydligt deklarera att vi är bered-da att ta till lagstiftning om hjälmanvändandet inte fåren godtagbar omfattning. Men är vi, som sagt,inte beredda att ta till någon sådan åtgärd.Frågan om trafiknykterhet var också uppe till dis-kussion vid den förra behandlingen. Då liksom nu villutskottsmajoriteten betona att insatser mot trafikonyk-terhet på grund av alkohol eller andra droger ärmycket angelägna. Det är ju också så att just trafiko-nykterheten är ett reformområde inom ramen för detnationella trafiksäkerhetsprogrammet. hargenomfört omfattande kampanjer, information ochutbildning inom detta område.Drograttfylleriutredningen har lämnat sitt be-tänkande Droger i trafiken. Frågan är under bered-ning i , och enligtvad vi erfar kommer en proposition att läggas framför . I väntan på den propositio-nen finner utskottsmajoriteten inte någon anledningatt vidta några åtgärder.Fru talman! har motionerat om attskatten på motorfordon bör ändras så att säkra ochbränslesnåla bilar gynnas.