prot · GL0974 · 1998-03-04 00:00:00 — Medie-frågor har givetvis en hög prioritet i en demokrati somvår.Den moderata luddigt skrivna reservationen, nr 1,slår in öppna dörrar och är ett förtäckt angrepp påSveriges Radio och dess public service-verksamhet.Monopolställningen har upphört för ganska längesedan. Inte minst har glatt sig åt dettaoch över att få konkurrens.Det offentliga skall inte genom skattemedel ellermed tvång uttaxerade medel motverka konkurrens ochmångfald, heter det i moderatreservationen. Jag villerinra om att det licensfinansierade ären omistlig del av mediesamhället genom att stå somgarant för saklighet, opartiskhet och inte minst godkvalitet. är bara en röst i det medie-samhälle som utökas.Carl Bildts motion talar på ett arrogant sätt om attdet är politiskt grundat godtycke som avgör vilkabegränsningar som skall göras när nya medier etable-ras.Stark politisk kontroll, hette det som ett genomgå-ende mantra i anförande. Det har acce-lererat nu i debattens hetta. Vad som riktigt är denstarka politiska kontrollen talar han något tyst om.Yttrandefrihetsgrundlagen tolererar bara in-skränkningar i etableringsfriheten på grund av denradiofrekvensbrist som råder och somkan antas komma att försvinna i och med att teknikenständigt utvecklas. Då skall fältet lämnas helt fritt iVilhelm anda. Då skall det inte finnas någrarestriktioner längre, men politikerna borde se till attSveriges Radio får en vettig chans att verka här. Menjag undrar vad skulle ha sagt omdagens mediesituation, t.ex. om dagens mjukvara.Tekniken blir bara bättre och bättre, men det kan manknappast säga om innehållet i de många olika kanalervilkas produktioner nu sköljer över oss.Inskränkningar i yttrandefrihetsgrundlagen får en-dast göras för att tillgodose ändamål som är godtagba-ra i ett demokratiskt samhälle och de får inte utgöraett hot mot den fria åsiktsbildningen. De får inte görasenbart på grund av politisk, religiös eller annanåskådning. Regeringen är tillståndsmyndighet för TV-och radiosändningar. Den har också att beakta 1 kap.9 § i regeringsformen om objektivitetskravet vidmyndighetsutövning. Det är viktigt att komma ihåg.Reservation nr 2 handlar om att begränsningar intefår göras vad det gäller ägandet i medieföretag. Detskall vara tillåtet att driva ett tidningsföretag ochövriga medieföretag i samma bolag. En utredningarbetar med den något större proble-matik av yttrandefrihetskaraktär som medieägarkon-centration kan innebära. Utredningen är ett led i vil-ken ståndpunkt som skall inta inför det direk-tivarbete som pågår inom för attbegränsa - inte vidga - ägandet till massmedierna.Riksdagen tar därför inte ställning i denna fråga.Reservation nr 3 talar på ett onyanserat sätt om detförkastliga i det som man kallar för utbyggnaden avstolpnätet i digitala sändningar. Men en utgångspunktför ställningstagande var att de digitalasändningarna skulle kunna tas emot av så mångamänniskor som möjligt. Det system som finns föranaloga marksändningar skulle till en förhållandevisbillig penning kunna kompletteras, men riksdagenuttalade också att olika distributionsformer - ävensådana via kabel som framförde som detenda saliggörande - skulle finnas parallellt och skulle utvärdera ekonomin i de bägge systemen.Nu arbetar en parlamentarisk kommitté med att seöver dessa frågor. Där kan och jag fort-sätta att diskutera.Apropå det som sade om att utred-ningar skulle vara någonting som bra fördröjde dethela och som man nästan med flit från regeringenssida tillsatte för att få tiden att gå och för att ingetskulle hända, vill jag bara erinra om den konver-gensutredning som har tillsatts. Där har manpå ett framsynt sätt tänkt sig att se till att det skapasen lagstiftning som är i takt med tiden, eftersom ljud-radio, television, radiokommunikation och datatjäns-ter kommer att smältas samman till ettenda medium. Då måste man ha en lagstiftning som äri takt med utvecklingen för att yttrandefrihet, till-gänglighet och mångfald skall kunna säkerställas.Folkpartiet vill öppna en ny rikstäckande kanal imarknätet för lokala sändningar i de fall att de digitalaTV-sändningarna inte kommer i gång. Jag tycker attidén i sig inte är så dum, men frågan är för tidigtväckt. Jag vill bara erinra om att i Televi-sions och i tillståndsvillkor finns det krav pålokala sändningar från hela . Men idén i sigsaknar inte intresse. Finns det ledigt frekvensutrymmeskall detta kunna utnyttjas. Men jag tror att det är ettekonomiskt ganska riskfyllt företag, eftersom TV 4har haft mycket problem med just sina lokala sänd-ningar.Lagstiftningen om privat lokalradio drevs igenommed minsta tänkbara röstmarginal - alltså så långtifrån konsensus som man bara kan komma. Men ingenhade någonting att invända emot att ursprungsidén,dvs. tillkomsten av lokalt förankrade självständigaradiostationer som drevs med reklammedel. Stöteste-nen var att ett auktionsförfarande skulle tillämpas. Detvisade sig svårt att förhindra centralt kontrolleradekedjeföretag, och ibland använde man sig av bulvanervid tillståndsköp.När den socialdemokratiska regeringen tillträddebeslutade man att lägga fram förslag om att nya krite-rier för urval skulle tillämpas, kanske tillsammansmed den gamla uppfattningen, att en sund ekonomiinte är så dumt när man skall starta ett företag. Menatt bara gå på ett enda auktionsförfarande tyckte maninte var lämpligt. Därför infördes stopplagen. Auk-tionsförfarandet upphörde därmed. Det innebär attnya tillstånd inte beviljas, men de många lokalradio-stationer som finns är i full verksamhet. I decem-ber skall utredningsarbetet vara avslutat. Man harlagt till i utredning nr 2 att man skall se till att försla-get utformas så att introduktionen av digital radiounderlättas.Det är klart att man kan beklaga att stopplagen harvarit i kraft , men det gäller ju att få fram ettförslag som så många politiska partier som möjligtaccepterar och som även accepteras av branschen.Vidast möjliga yttrandefrihet och informationsfrihetanser bara en minoritet, och ,garanteras av att man säljer tillstånd till högstbjudan-de.Miljöpartiet anser att behovet av V-chips bör ut-redas, dvs. att man skall kunna spärra vissa TV-sändningar. Jag vill hänvisa att det i pågår ett sådant utredningsarbete.Speciellt TV är ett medium med genomslagskraft.Det är därför särdeles angeläget att barn skyddas frånatt se våld och att reklam inte riktas till dem. Enligt6 kap. 2 § i radio- och TV-lagen får inte ingåendevåldsskildringar eller pornografiska bilder sändas påtider då barn kan se programmen, om det inte av sär-skilda skäl anses försvarligt.Sverige har med råge uppfyllt som förbjuder våld och pornografi ochålägger medlemsstaterna att vidta åtgärder. Radio-och TV-lagen stadgar att regeringen skall ge tillståndatt sända rikstäckande TV. I villkoren för dessa till-stånd krävs att yttrandefriheten skall värnas. Detta är isig ett övergripande kulturpolitiskt mål. I villkoren förTV 4 står bl.a. att en mångfald av kulturaktiviteterfrån olika delar av landet skall förmedlas och grans-kas och att man skall bidra till att svensk filmproduk-tion främjas. Att detaljreglera alla kulturpolitiska måli avtalet skulle föra för långt och en utvärdering avhur de efterlevs bli för komplicerad.Nordiska Satellitbolaget är ett intressebolag därstatliga Terracom äger av aktiekapitalet. Svens-ka Rymdaktiebolaget och Tele äger reste-rande andelar. har kravet på satellitkapaci-tet ökat, och 2 skall tillkomma. Det ursprungli-ga 1 skall ersättas av 3. Dessa satelliteröverför radio, TV och datakommunikationstjänster tillfull belåtenhet för berörda företag. Det finns därföringen anledning att ifrågasätta verksamheten. Och varfinns konkurrensen, ? Var finns ytterliga-re privata bolag som vill in på denna mycket exklusi-va marknad?Anf. 80 () replik:Fru talman! talar helt korrektom att grunden för att yttrandefrihetsgrundlagen tillå-ter reglering är bristen på radiofrekvenser, alltså detekniska begränsningar som finns med dagens teknik.Därför skulle jag vilja fråga : Var-för bibehåller man då stopplagen, som ju hindrarfördelning av frekvenser som finns tillgängliga? Dethandlar inte bara om att reglera de kanaler som redanfinns utan om att förhindra ytterligare röster i etern,att förhindra fördelning av de frekvenser som är tek-niskt tillgängliga.Min andra fråga är: Varför väljer man stolpnätetför de digitala TV-sändningarna? Det är en tekniksom medger det minsta antalet frekvenser där behovetav den politiska fördelningen är störst. Varför väljerman ett system som medger det minsta antalet röster ietern och därmed minst mångfald?Jag skulle också vilja upprepa min fråga som jagställde i anförandet. Har mångfalden ökat eller mins-kat i , och i ochmed att det har blivit fler stationer?Sedan talade om det förhatligamed auktionering. Men alternativet som majoriteten iutredningen landade på var ju en skönhetstävling, därpolitiker med en förhandsgranskningsliknande funk-tion skulle avgöra vilka som skulle få sända och vadde skulle få sända. Varför är det politiker som skallavgöra vad som skall sändas i radio och TV?Anf. 81 () re-plik:Fru talman! började med att frågavarför stopplagen finns. Jag har sagt att det naturligt-vis inte är en lag som skall permanentas i all oändlig-het. Jag har sagt att det tyvärr har dragit ut ,och det beklagar jag. borde väl i så fallvara glad när han kritiserar den utredning som inte harblivit förslag som han kallar för en politisk skönhets-tävling. Man fortsätter att utreda hur de ytterligarekriterierna skall se ut, och det vet väl.När det sedan gäller stolpnätet vet jag inte vad detär för moderat tänkare som har hittat på detta för attdet skall låta så ålderdomligt som möjligt. Meningenär att man skall tänka på sin barndoms telegrafstolparute i landet, tror jag. När det gäller stolpnätet argu-menterar som om regeringen hade sagtatt detta och inget annat är det allena saliggörande. Såär det inte alls. Vi har sagt att kabel också skall kunnaförekomma. Men vi har till en början sagt att det ärväldigt bra om så många människor som möjligt en-kelt och till ett lågt pris kan få tillgång till den nyadigitala tekniken ute i hela landet. Här gör vi en poli-tisk markering för att göra det digitala nätet tillgäng-ligt. En av finesserna med är också väldigt starkt inom koncernen just slår fast atttillgängligheten för alla i hela landet är oerhört vä-sentlig. Eftersom min taletid är slut återkommer jagmed svaret på frågan om valfriheten har ökat på Got-land.Anf. 82 () replik:Fru talman! Redan Lagrådet var ju bekymrat överinförandet av stopplagen därför att den är tveksammot bakgrund av bestämmelserna i yttrandefrihets-grundlagen, som ju avser att alla tillgängliga frekven-ser skall användas. Jag vill då fråga länge majoriteten tycker att det är acceptabelt attvi låser in tillgängliga frekvenser och hindrar flerröster i etern. Hur är det enligt YGL accep-tabelt att hindra att ett stort antal frekvenser används?Jag är väldigt glad över att remissinstansernaslaktade lokalradioutredningen, för det var ju det mangjorde. Alla de juridiska instanserna konstaterade attden inte var förenlig med våra grundlagar. Så det ärjag mycket glad för. Jag är glad för att vi slipperskönhetstävlingen på detta område så . Proble-met är bara att samma typ av skönhetstävling harföreslagits för DAB-radion. Det föreslås också förden digitala televisionen, och jag är ledamot i utred-ningen som skall föreslå sändande företag.Vi borde koncentrera oss på en teknik som medgerså många kanaler som möjligt så att vi slipper sitta ipolitiska församlingar och avgöra vad som skall kon-sumeras av tittare och lyssnare.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Jag har redan kommenterat stopplagentillräckligt . Den utredning som sitter skall blifärdig . Sedan kommer naturligtvis ett förslag attläggas fram så fort detta låter sig göras. Som jag sadeförut är det viktigt att man får en bred uppslutningkring vilka kriterier man skall använda när man förde-lar lokalradiotillstånden. Det är viktigt med en breduppslutning i det svenska parlamentet där helst allapartier bör vara ense.Jag kan inte uttala mig om mångfalden på Got-land, men jag kan uttala mig om mångfalden av musiknär det gäller lokalradiostationer i . Därfinns det tio lokalradiostationer som sänder pop. Se-dan finns det en som sänder lätt klassisk musik sompassar mina öron bättre än popen. Ty-värr är den nu uppköpt av , och vi fåren elfte popstation i . Jag talar bara för migpersonligen, och för mig har valfriheten minskat. Mendet ingår naturligtvis i systemet med kommersiellalokalradiostationer. Där får man inte välja så värstmycket. Det är ju tur att finns, och detär ju tur att inte reservation går igenom.Där vill man ju ta bort två radiokanaler, t.ex. P 2. Vadskulle jag lyssna på i så fall. Man vill sälja ut ochprivatisera. Det ger inte mig bättre kvalitet.Det utredningar som har gjorts visar dessutom attsvenska folket ställer upp på kvalita-tivt goda utbud.Anf. 84 () replik:Fru talman! påstod att mono-polsituationen numera är avskaffad, och det är i hu-vudsak riktigt. Den enda gången som ordet monopolförekom i mitt anförande var i citatet av VilhelmMoberg. Det finns ju ett faktiskt monopol kvar ochdet är rikstäckande radiosändningar där det inte finnsnågon konkurrens. Men i huvudsak är det faktiskamonopolet avskaffat.Sedan undrade vad VilhelmMoberg skulle tycka om innehållet i många av dagensradio- och TV-program. Det är nog en inte allt fördjärv gissning att , och jagskulle kunna enas om att det finns väldigt mycket somhar väldigt litet värde. Man kan vara bekymrad överdetta. Eftersom vi politiker pratar väldigt mycket omhur man skall reglera radio- och TV-sändningarna,tycker jag att man i en debatt om etermedier bör läggatill att den viktigaste kulturpolitiska funktionen på enTV-apparat nog ändå är avstängningsknappen. Förmitt, och många andra människorsvälbefinnande är det kanske bra att man använderden. Sedan sätter man på en grammofonskiva medBeethovens stråkkvartetter, slår sig ned i läsfåtöljenoch läser en roman av . Det är oftabättre. Oavsett om det blir utskottsmajoritetens elleralla reservationernas linje som vinner stöd i kamma-ren är nog detta en bra lösning för väldigt mångamänniskor.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara instämma med föregåen-de talare.Anf. 86 ():Fru talman! Det har pratats mycket om marknadenhär . Jag skulle vilja krydda litetgenom att säga att vi utan krig har överlämnat denpolitiska makten till marknaden. Ännu mer tillspetsatvill jag säga att nu råder världsmarknadens diktatur.Men marknaden ger ju folk vad folk behöver, sä-ger någon litet trött. Visst, reklamindustrin omsätter250 miljarder dollar i bara för att vi skall få detvi vill ha. Är de inte snälla? Kvinnor exploateras, könexploateras, män exploateras. En ny marknad förSverige, fru talman, är barnet. Marknadens uppbygg-nad är diktatorisk och enkönad. Marknaden är enenda stor backlash.Fru talman! På G 7-mötet sades det attglobaliseringen av marknaden skall bli en framgångsom gagnar alla. Det tackar vi särskilt för. Men denationella länderna klarar inte av att tygla marknadensjälva. Därför krävs det internationella spelregler. Dethåller vi med om. Men de nationella länderna harväldigt svårt att enas kring dessa, och det tar tid. Un-der har marknaden helt fritt spelrum.Fru talman! Har då inte marknaden moral? De trestörsta marknaderna omsätter narkotika, vapen ochporr. Har de tre största marknaderna någonting medmoral att göra över huvud taget? Den frågan behöverman inte svara på. Den talar för sig själv. En jämställddemokratisk utveckling får inte förväxlas med alla depatriarkala strukturer vi dignar under . gällerdet barnen, fru talman.De som har läst det här betänkandet ser vilket mö-dosamt arbete våra svenska EU-förhandlare läggerned på att försöka påverka politiker inom EU attanamma vår syn på barn. Viss framgång kan ocksånoteras. har marknaden fritt spelrum.Vi som har undertecknat en flerpartimotion om V-chips vill ge föräldrar konsumentmakt viarbetar för en generell sanering av den enfald sombjuds ut . V-chips innebär att jag som ägare aven TV-apparat skall kunna programmera in, väljasjälv, det utbud som jag vill skall gå ut i mitt vardags-rum. Det innebär att jag t.ex. kan välja bort all reklamriktad till barn även om programmet gåröver satellit eller kabel.Herr talman! Riktad reklam till barn ansågs förutdirekt oanständigt. Så är inte fallet längre. Har barnenblivit annorlunda? Har vi blivit annorlunda? Ja, vipolitiker har överlämnat oss till marknaden för attpåverka bl.a. våra barn. Stressade föräldrar med dåligtsamvete är tacksamma tjatobjekt. Barn tror också attdessa förhärligande bilder är sanna. De är positivtinställda till det de ser. handlade det om leksa-ker. är det familjens bil och semesterresa somkrängs ut till barnen. Fördumningsprocess och lik-riktning härjar vilt.Herr talman! har för räkning undersökt hur vi ur ett könsperspektivpåverkas av det mediebrus som vi omger oss med.Hennes rapport är skrämmande läsning. Detta gagnarinte den jämställdhet som vi alla politiker här i kam-maren talar oss så varma för. Vårt politiska arbetemåste intensifieras inom det här området. Och dåmenar jag på alla nivåer, herr talman.Med det yrkar jag bifall till reservation 11 undermom. 14 och reservation 12 under mom. 15.Anf. 87 ():Herr talman! Jag vill bara något kommentera vadEwa sade. I princip tycker jag att det är braatt hon står upp för barnens rättighet att slippa reklamoch för att det inte skall finnas för kvinnor förnedran-de pornografiska skildringar.Jag vill bara göra en markering. Hon sade att in-ternationella överenskommelser behövs för att tyglamarknaden. har tagit initiativ föratt utreda detta med V-chips som hon ömmar så starktför. Även om jag är tvungen att rita kors i detta takvill jag bara säga att det är första gången jag hör enmiljöpartist uttala något positivt om EU. Inte vet jagom en omsvängning är på väg, men jag tackar fördetta.Anf. 88 ():Herr talman! Det är inte bara i denhär kammaren som ömmar för barnen. Det här är enflerpartimotion. Jag tror att ocksåömmar för barnen. Jag hoppas det i alla fall. Men sålänge jag inte är riktigt säker kommer vi i Miljöpartietatt fortsätta att tala om barnens bästa här i kammaren.När det gäller internationella spelregler har Miljö-partiet så länge jag kan komma i håg - och det ärganska , jag tror det är sedan partiet bildades -talat för att vi behöver internationella spelregler föratt tygla kapitalet. Om man sedan måste gå vägenöver EU innebär det naturligtvis en byråkratiskkomplikation. Men under det mödosamma arbetet villvi ändå lyfta fram vikten av konsumentmakt inom dethär området.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )5 § Statlig förvaltningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU21Statlig förvaltningAnf. 89 BO ():Herr talman! I det betänkande vi nu skall diskuteraingår en stor mängd motionsyrkanden. De har inteklarat sig så väl i behandlingen i utskottet i den me-ningen att det på varje punkt har lyckats mobiliserasig en majoritet mot de olika yrkandena. Jag tänkteändå kommentera några av de frågor som har kommitupp.Vi har från och sida re-serverat oss i reservation 4 till förmån för ett tillkän-nagivande till regeringen om ett återkommande frånregeringens sida om riktlinjer för hur man skall an-vända modern informationsteknik för att föra ut in-formation om vad statliga myndigheter ägnar sig åt.Vi tycker att detta är ett steg som bör tas i stället förden mildare skrivning som finns i själva betänkandet.Sedan har vi från och sida iett särskilt yttranden också lyft fram en fråga somavgjordes härom året, om rättshjälpen. Där har viåterigen uttalat oss till förmån för att det skall varamöjligt att kunna få rättshjälp i vissa fall i sambandmed administrativa mål. Vi tycker att det är synd attdet blev som det blev förra gången på den punkten.Ytterligare en punkt jag skulle vilja nämna är frå-gan om den regionala organisationen. Det har i enmotion lyfts fram att alltfler statliga myndigheter görregionala uppdelningar i vårt land och att de allt ofta-re går tvärtemot varandra. Utskottet konstaterar nu attdetta inte är tillfredsställande. Men vi nöjer oss på denhär punkten med att peka på att frågan är föremål föröverseende för närvarande.Herr talman! För att förkorta debatten för minegen del vill jag yrka bifall till hemställan i betänkan-det med undantag för det som berörs av reservation nr4, vilken jag yrkar bifall till.Anf. 90 ():Herr talman! I ett tidigt skede av en ny teknik ärdet alltid de mäktiga, de rika eller helt enkelt de redanstarka som tar den nya tekniken i sin tjänst. Så var detexempelvis med bilen. En bilannons i Dagens Nyheterfrån , som jag tittade på i går, vände sig sär-skilt till "Läkare, Embetsmän, Köpmän, Handelsre-sande, Egendomsägare, Sommargäster m fl". Det varungefär likadant med telefonen. De första telefonernainstallerades hos industrier och affärsmän i de storastäderna. Och det är lätt att förstå bl.a. därför att nyteknik ofta är penningkrävande.Ett samhälle genomgår inga stora förändringar en-bart på grund av det förhållandet att en ny tekniktillkommit, så länge den nya tekniken bara utnyttjasav en mer begränsad skara. Men när den nya teknikenfår en mer allmän spridning så att den påverkar män-niskors levnadsförhållanden förändras också helasamhället på ett helt annat sätt än om tekniken skulleha hållit sig kvar hos endast den grupp som först togden i bruk. När den nya tekniken blir mer allmäntförekommande får den ofta stor betydelse också i enrent politisk mening. Detta gäller naturligtvis i syn-nerhet ny teknik på kommunikationsområdet.Ökade möjligheter för människor att kommuniceraminskar nämligen kraften hos den regering som vär-nar sin makt genom att kontrollera kunskap och in-formation. I många avseenden är kunskap makt eller ivarje fall en möjlighet till makt. Vanliga arbetare sominte haft någon utbildning och inte heller haft tillgångtill information så att de har kunnat skaffa sig kunska-per har varit lättare att styra än andra.Många diktaturer har byggt sin makt just med hjälp avden stora oinformerade massan.Ny teknik betyder olika saker för olika människor.Medan bilen blev en nödvändig del i det dagliga arbe-tet för t.ex. de köpmän och handelsresande som an-nonsen i vände sig till såblev den kanske mer en lyxvara för andra människorsom inte direkt behövde den i sin dagliga gärning. Påungefär samma sätt var det med telefonen.Herr talman! När det gäller den senaste informa-tionstekniken, som vi ofta kallar IT, har denna för-modligen helt andra möjligheter än många tidigaretekniker att snabbt få en bred spridning eftersom denöppnar så många nya möjligheter. Jag tänker inte barapå förändringar som informationstekniken skapar isamhällets olika strukturer, t.ex. möjligheterna tilldistansarbete och elektronisk handel, möjligheternaför kunder att komma i kontakt med tillverkare ochleverantörer utan att behöva gå via olika mellanledeller över huvud taget de möjligheter som skapas närolika hierarkier och mellanskikt bryts upp och för-svinner.I stället tänker jag på det förhållandet att informa-tion genom den nya tekniken kan nå ut dit den aldrignått tidigare. Man kan nog rent av säga att demokratinökar ju fler människor som kommer in och hämtarinformation om t.ex. politiska beslut och över huvudtaget om det som pågår i politiska församlingar. Närpolitikerna blir medvetna om att allt de gör näst intillavlyssnas av IT-användarna uppkommer en situationdå många politiker kanhända blir noggrannare medsina olika förehavanden, vilket i många fall säkertgagnar demokratin.Det är självfallet lättare sagt än gjort att nå dithänatt varje människa verkligen skall utnyttja den nyatekniken. För även om den nya tekniken innebär attall världens information bokstavligt sett kan sägasfinnas vid var mans fingertoppar är det inte helt lättatt få de grupper som inte har någon utbildning ellerde som aldrig sett utbildning som något stimulerandeatt låta sig integreras i vad man skulle kunna kalla IT-samhället.