prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — Däremot torde utnyttjandet av ändliga natur-resurser vara folkrättsstridigt och ett folkrättsbrott.När det gäller utnyttjande av arbetskraft, som dethär motionsyrkandet också berör, är det helt beroendepå hur arbetskraften utnyttjas. Om det är under tvångkan man möjligen hävda att det är regelvidrigt. Menär det inte tvång kan man inte hävda det. Frågan ärväldigt komplicerad. Om man ser litet pragmatisktoch praktiskt på den kan man väl säga att alltförmycket petande i de juridiska detaljerna knappast ärnågot som gynnar palestinierna. Jag tror inte det.Vi har också ett par yrkanden som handlar omMR-frågor, och jag skall avsluta med dem. Ett yrkan-de från tar upp vikten av att markera iMR-frågor också när det gäller sätt attsköta sina angelägenheter och inte minst avseende defrivilliga organisationernas sätt att jobba. Den svenskaregeringen har vid ett antal tillfällen gjort markering-ar, inte minst beträffande frivilligorganisationerna. Deär oerhört viktiga när det gäller att bygga demokratioch stödja mänskliga rättigheter.Även en miljöpartimotion tog upp MR-frågorna.Jag låter mig nöja med detta. Det finns som sagtinga reservationer att yrka avslag på. Detta var någrakommentarer till motionsyrkandena. I övrigt har jagtillstyrkt att vi lägger den här skrivelsen till handling-arna.Anf. 135 ():Herr talman! har redogjort för be-tänkandet. Jag behöver inte gå in på det. Jag instäm-mer i den redogörelse han gjorde. Jag vill bara göranågra få reflexioner kring detta.Den första är hur viktigt det är att EU stöder denekonomiska utvecklingen på /. Det ärviktigt nu för att främja fredsprocessen, men det ärframför allt viktigt långsiktigt för att få en livskraftigekonomi i dessa områden. Här gör EU en viktig in-sats. Det glöms lätt bort, förbises ofta i det mer dra-matiska skeendet, men är exempel på en långsiktiginsats som betyder mycket.Den andra iakttagelsen betonade också BerndtEkholm. Det här är ett led i en gemensam strategi frånEU:s sida, att främja samarbetet med länderna kringMedelhavet, de länder som inte är med i EU och ävende länder varav många aldrig kommer att bli med-lemmar i EU därför att de inte är europeiska länder.Det är åtta arabiska länder, det är och de tre påeuropeisk sida, , och , som välförr eller senare alla tre kanske kommer att bli med-lemmar i EU.Det innebär ju att man stärker samarbetet mellanEuropa och de här länderna. Men framför allt stärkerdet också samarbetet länderna sinsemellan. Det är enväldigt viktig poäng att EU på det sättet inte barafrämjar samarbetet mellan och andra länder,utan också främjar samarbetet inom hela regionen.Det som saknas för stabiliteten och inte minst freds-strävandena i är just bristen på samarbe-te mellan de olika länderna. Naturligtvis gäller detIsrael och grannländerna i stor utsträckning, menockså de arabiska länderna sinsemellan.Den tredje slutsatsen, herr talman, är bara att kon-statera hur viktigt det är att vi faktiskt har ett EU somfrämjar samarbetet i , men som också främjarsamarbetet i närområde, i Medelhavsområ-det.Med detta instämmer jag i slut-sats och yrkar bifall beträffande skrivelsen.Anf. 136 ():Herr talman! Som tidigare talare har varit inne påär den här typen av avtal mellan EG och PLO av enannan karaktär än de avtal som fästs mellan EU ocholika stater. I de fallen lägger vi stor vikt vid förhål-landen för mänskliga rättigheter, sociala villkor m.m.Man kan tycka att vi från partiernas sida inte skalllägga in några sådana värderingar och över huvudtaget inte diskutera sociala och politiska villkor. FrånVänsterpartiets sida, liksom såvitt jag har förstått frånMiljöpartiets sida, har vi ändå valt att göra det. Vimenar att det är viktigt att i sammanhanget lyfta framnågra olika faktorer.Vi ser från sida att fredsförhand-lingarna mellan och palestinierna har gått i ståoch hur de problem som finns har förvärratssedan . Vi menar därför att de allmännapolitiska förhållandena bör uppmärksammas även iden här typen av ekonomiska avtal. Ett avtal mellanPLO, de palestinska områdena och EG kan förstärkarespektive försämra relationerna mellan PLO ochIsrael i fredsförhandlingarna. Vi ser det därför somoerhört betydelsefullt att genom den här typen avavtal främja palestiniernas sak och framför allt främjapalestiniernas möjligheter att hävda sig ekonomisktoch politiskt i de här förhandlingarna.I de fredsförhandlingar som har pågått har frustra-tionen från , och många andra ländervarit uppenbar. Senast uttryckte utrikesminis-ter hur hon närmast var på väg attge upp med premiärminister har många frågat sig hur man skall gå tillväga när det inte har hjälpt med olika FN-resolutionerdär i stort sett samtliga FN:s medlemsländer har ut-tryckt kritik mot för bristande vilja till förhand-lingar.Man har då osökt tagit upp frågan om sanktioner inågon form. är det svårt att föreställa sig hur mangenom en total bojkott av israeliska produkter skullekunna nå framgång. Däremot har det uppkommit endiskussion om möjligheten att bojkotta de produktersom kommer från de av ockuperade områdena.Det är en extrem situation som råder när ocku-perar delar av och genom bosätt-ningar. Man är nu uppe i mer än 200 bosättningar påVästbanken och , och det finns en total israeliskbefolkning på över 350 000 invånare.Hur skall man då komma åt den här problematikenmed att trots intensiva uppmaningar från världs-samfundet och olika länder inte agerar och inte försö-ker komma till förhandlingar? Man har diskuteratmöjligheten att bojkotta produkter från bosättnings-områdena. Det är det som föranleder Vänsterpartietatt ta upp frågan om ursprungsmärkning för att kunnalyfta fram de produkterna.Jag har förstått att den möjligheten finns. Men idet här ärendet kan man kanske inte komma längrejust nu än till att ursprungsbeteckningarna finns. Jagmenar att frågan bör hållas öppen för att vi skall kun-na se vad man kan göra framöver.I en motion från tar man ocksåupp korruptionen i de palestinska områdena. Vi harväl alla kunnat följa de uppenbara problem som finnsi det palestinska självstyret vad gäller både korruptionoch frågan om hur de mänskliga rättigheterna behand-las.Därför är det välkommet att vi har kunskap om attsvenska biståndspengar i allra högsta grad granskasnär man stöder olika projekt. Man försöker med allamedel se till att ha en fast kontroll av hur bi-ståndspengar används. Man hjälper också till att byg-ga upp institutioner som är demokratiska och somskall kunna fungera framöver.Vad gäller de mänskliga rättigheterna vet vi attfrivilliga organisationer spelar en stor roll. På denpunkten finns det uppenbara problem i de palestinskaområdena. Frivilliga organisationer har haft svårt atthävda sin självständighet, svårt att fungera. Lagstift-ning och de frivilliga organisationernas roll och exis-tensberättigande har ifrågasatts.Därför tror jag och att det är av storvikt att regeringen i kontakter med de palestinskamyndigheterna understryker att vi är angelägna om attde frivilliga organisationerna får verka fritt.Fru talman! Utifrån det här ärendet, där vi vet huroerhört beroende man är i de palestinska områdena avatt få sälja sina produkter, kan det inte nog understry-kas hur viktigt det är att vi får till stånd ett avtal. Jagoch ställer oss bakom det. Även om viformellt inte skulle ha någon möjlighet att gå emot detmenar jag att det är viktigt att understryka att vi villatt det kommer till stånd. Jag vill därför understrykavikten av det.Vi kan fortsätta att kritisera palestinska myndighe-ter och politiker för bristande respekt för mänskligarättigheter, korruption och en rad andra missförhål-landen som faktiskt råder. vet vi att pales-tiniernas situation försvåras av att ekonomin försäm-ras och av möjligheterna att få de palestinska område-na att fungera. Därför är ekonomin så viktig. Det finnsklara siffror på hur arbetslösheten har ökat på Väst-banken och efter och på hur BNPhar minskat. Det finns t.o.m. statistik över hur barnenshälsa under de år som har gått i reda tal har försäm-rats.Det visar att nästan alla medel är tillåtna för attkomma i gång med ekonomin, för att se till att eko-nomin fungerar, för att försäljning från de palestinskaområdena kommer i gång och för att flygplatsen iGaza kan öppnas. De möjligheter som haratt avsätta sina produkter och få till stånd arbetstillfäl-len måste tas till vara. Jag tror att det är en viktigutgångspunkt för att ge svenskt stöd till en ekono-miskt lönsam verksamhet. skall vi natur-ligtvis inte underlåta att ta upp övergrepp mot mänsk-liga rättigheter eller problemet med att frivilliga or-ganisationer inte tillåts fungera.Anf. 137 () replik:Fru talman! Jag vill bara göra en kort kommentar.Det gäller det här med sanktioner. Jag tror att manskall vara ganska försiktig med att tänka sig att arbetamed sanktionspolitik när det gäller handelsvaror ochIsrael. Mitt intryck är nog att den vägen är ganskariskabel. Sannolikheten för att man får en motsatteffekt är nog ganska stor.Jag tycker att i så fall skall det vara något för kon-sumenterna. Om konsumenterna vill markera att deföredrar palestinska produkter kan de göra det ompalestinierna märker sina produkter. Det borde ligga ideras intresse att göra det. Då kan man ju föredra depalestinska produkterna och på det sättet göra enmarkering.Men att som nation skall använda sig avdet instrumentet tror jag inte skulle vara konstruktivt idet läge som vi befinner oss i nu.Låt mig bara avsluta med det här med de produk-ter som kommer från och som är ursprungs-märkta med ett intyg som skall följa med. De måstetill övervägande del vara israeliska. Innehållet i pro-dukterna måste alltså vara israeliskt. Produkterna kandå inte till övervägande del komma från de ockupera-de områdena, utan de kommer från det som vi definie-rar som det egentliga . Det som ingår i de pales-tinska produkterna kommer alltså från Västbankenoch , som vi definierar de områdena internatio-nellt sett. Så där finns det en klar definition, om mannu följer detta.Nu vet vi att det fuskas en del med det, och detskall man naturligtvis försöka åtgärda så långt det ärmöjligt.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag vet också svårigheterna med attgenomföra en meningsfull bojkott av produkter frånbosättningarna. En uppenbar komplikation, som vi harvelat ta upp i ett särskilt yttrande, är att palestiniersom inte kan få tillgång till arbetsmarknaden i Israelpå grund av avstängning indirekt tvingas att arbeta påbosättningar för att över huvud taget klara försörj-ningen. Det gör att även palestinierna i viss mån gyn-nas av arbetstillfällen och export av produkter frånbosättningarna.Men jag menar att som det kanske är enfråga huvudsakligen för konsumenterna måste manändå ha med en möjlighet till märkning och därmedgöra det möjligt för konsumenterna att välja. Even-tuellt måste man också genomföra internationellasanktioner gentemot produkter från bosättningarnaeftersom det är så uppenbart hur gång på gångbryter mot folkrätten när det gäller de ockuperadeområdena och hur man på andra sätt klart och tydligtdemonstrerar sin ovilja att komma till konkreta freds-förhandlingar och se till att leva i fred med palestini-erna.Anf. 139 ():Fru talman! Jag anser att mänskliga rättigheteralltid är lika angelägna. Det står också när det gällervår flyktingpolitik att man alltid skall föra en sådanhandels-, utrikes- och biståndspolitik att man minskarbehoven av flykt och att man naturligtvis minskarproblemen. I det här fallet är alla politiska partieröverens.Miljöpartiet har väckt en motion med anledning avskrivelsen om , ochvåra yrkanden har besvarats i utskottets betänkande,men jag vill helt kort ta upp en del saker som vi iMiljöpartiet tycker är viktiga.Försörjningssituationen för stora delar av den pa-lestinska befolkningen är, som vi alla känner till,mycket svår. Arbetslösheten är hög på grund av denisraeliska ockupationen. På TV har man i enserie inslag med anledning av 50-årsfirandevisat under vilka fruktanvärda villkor palestinier leverpå ockuperat område. Att gå som daglönare på dengård och den jord där man växt upp och som enstidigare generationer har haft i sin ägo måste varamycket svårt.Avstängningarna, bristen på rörelsefrihet, kränk-ningarna av mänskliga rättigheter och kontrollöver naturresurserna i de ockuperade områdena med-för försvårade försörjningsmöjligheter, så att palesti-nierna tvingas att arbeta vid israeliska bosättningar.Vi anser att de brott mot folkrätten som be-går genom att exempelvis etablera bosättningar i deockuperade områdena också bör påverka de han-delsavtal som tecknas mellan och omvärlden.Bojkott är en sak, men att påverka handelsavtalen ärnågonting annat, och det anser jag att vi bör göra.Den palestinska ekonomin är, som vi alla kännertill, beroende av jordbruks- och fiskerinäringen. har den palestinska parten erhållitmindre förmånsvolymer för vissa jordbruksprodukterän de som tidigare exporterades från ochGaza till EU med en israelisk ursprungsbeteckning.De kvoter man tillåter är inte tillräckliga för attgynna den ekonomiska utvecklingen. Det framgår avartiklarna 11-14 i avtalet att handelsutbytet med jord-bruks- och fiskeprodukter gradvis skall liberaliseras.Vi anser att det är viktigt att påskynda denna ut-veckling, dels för att bidra till en utveckling av eko-nomin, dels och kanske framför allt för att gynnafredsprocessen. En mera jämställd ekonomi med enmera jämställd arbetsmarknad gynnar också fredspro-cessen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Färnebofjärdens nationalparkFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU28Färnebofjärdens nationalpark (prop. 1997/98:91)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Pyrotekniska varorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1997/98:NU11Pyrotekniska varorAndre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § Allmänna skolfrågorFöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1997/98:UbU9Allmänna skolfrågorAnf. 140 ():Fru talman! Det här betänkandet innehåller litet avvarje, och jag skall inte beröra allting som behandlas idet. Jag skall bara ta upp ett par frågor som vi frånvårt parti tycker är viktiga.Sedan ett par år tillbaka har vi en målstyrd skolaoch ett målstyrt och kursrelaterat betygssystem. Detinnebär att riksdag och regering via läroplaner, skol-lag och kursplaner styr skolan. Detta tycker vi är bra,och det skall utvecklas mer än vad som har skett hit-intills.Det som litet grand är problemet, som vi ser det,är att utvärderingssystem, uppföljning och sådanasaker måste fungera i en målstyrd skola. Vi tycker attdetta fungerar ganska bra på den nationella nivån.Däremot är detta inte fallet på den lokala nivån. lade fram en rapport därman visade att skolplanerna ute i kommunerna ärbetydligt ambitiösare på papperet än i verkligheten.Många kommuner bryr sig över huvud taget inte omatt kontrollera om målen för skolan uppfylls.Man skriver vidare att målen kan vara ambitiösamen att det i och med att kommunerna brister i upp-följningen inte finns någon garanti för att själva skol-verksamheten uppfyller målen. Detta innebär inte baraatt skolkvaliteten riskerar att vara dålig. Den riskerardessutom att vara mycket varierande kommuneremellan, och så är det också.Detta är något som man definitivt måste förbättra.Det gäller att kommunerna följer upp sin egen verk-samhet på ett betydligt bättre sätt än vad man hitintillshar gjort.Men roll är både att fastställa betyg-skriterier och skolplaner och att ge underlag till rege-ringen för exempelvis läroplaner. Det är väl bra, menskall då också vara den myndighet somsköter och är ansvarig för utvärdering och uppföljningav skolan? Man utvärderar och granskar då egentligensig själv. Vi tycker inte om detta.Låt i stället vara en myndighet som haruppgiften att, som jag sagt, arbeta fram kurs-planer, läroplaner o.d. För utvärdering och uppfölj-ning vill vi i stället ha ett fristående kvalitetsinstitut,som är helt oberoende av riksdag, regering och depar-tement. Då kan man verkligen granska skolan ochkontrollera om skolan och kommunerna uppnår demål som riksdag, regering och kommuner har beslutatställa upp.Att detta institut blir helt fristående tror vi är oer-hört viktigt, om man skall kunna höja kvaliteten i densvenska skolan. I vårpropositionen skriver regeringenatt man avser att inrätta en nationell inspektions-nämnd inom för att granska skolan. Vitycker att det är feltänkt, eftersom man då inom myn-digheten skall granska sin egen verksamhet. Man kanfundera över vilka resultat som kan komma ut avdetta.Vi vill alltså ha ett helt fristående kvalitetsinstitut,och de rapporter som kommer från det, instruktionerosv. skall vara offentliga. Man skall också betygsättaskolorna, så att elever och föräldrar kan se vilkenkvalitet den enskilda skolan har.Det är också viktigt att kombinera detta med atteleverna har ett fritt och aktivt skolval. Vi måste i vårtland få en större pedagogisk mångfald och utvecklarätten att välja skola, både bland offentliga skolor ochbland fristående skolor. Vi behöver också fler fristå-ende skolor. Just därför är det också viktigt att defristående skolorna har en garanterad ersättning. Detär viktigt att återinföra den lägsta garanterade ersätt-ningsnivån, skolpengen.Vad kan man göra för att ytterligare stärka kvalite-ten i skolan? Regeringen talar väldigt mycket om deextra miljarderna, de s.k. Perssonpengarna, som skallräcka till allting. De sista fyra miljarderna, de absolutviktigaste, som skall klara allting, skall också stärkakvaliteten i skolan. Men de här pengarna går oftastinte till skolan. Jag hörde t.ex. på Dagenseko att någon kommun skulle stoppa in dem i ettkonkursmässigt kommunalt bostadsbolag.Jag tror att man kan stärka kvaliteten i skolan bl.a.genom att tidigare ge betyg och genom att ha nationel-la prov. Det är egentligen ganska fantastiskt att rege-ringen har tagit bort de obligatoriska nationella pro-ven i årskurs 5 i , som man ivårpropositionen bland de tio punkterna skall ha obli-gatoriska nationella prov i gymnasiet. Jag undrarvarför man då inte skall ha nationella prov i årskurs 5i grundskolan.Man har vidare exempelvis minskat antalet be-tygssteg. Man har tagit bort kravet att eleverna obliga-toriskt skall få studieomdömen. Man har också mins-kat elevernas valmöjligheter. Eleverna i gymnasiesko-lan har exempelvis inga möjligheter att tentera uppsina betyg, om de har betyget Godkänd eller högre.Det räcker också att man är godkänd i av kur-serna för att vara behörig till högskolan.Sådana här åtgärder är enligt vår mening inte attstärka kvaliteten utan är faktiskt att minska den i stäl-let. Man måste definitivt, fru talman, låta skolorna gebetyg tidigare i och ha fler betygssteg.Man skall också ha studieomdömen o.d. och en störrevalfrihet. Elevens valmöjlighet skall bli större, ochman skall jobba mera för att utveckla både de offent-liga och de fristående skolorna. tror jag ocksåatt det är viktigt att varje skola skall kunna ha sinegen styrelse och vara en självstyrande enhet. Jag troratt man med dessa möjligheter både får ett störreföräldrainflytande och kan utveckla den enskildaskolan bättre.Ett tredje inslag som vi tycker är viktigt för atthöja kvaliteten i skolan är att stärka lärarrollen.Vi måste ha fler karriärvägar i skolan. Den duktigapedagogen måste kunna vara kvar i skolan och i un-dervisningen. Det gäller också att jobba för att vi fårfler lektorer i gymnasieskolan. Det är en mycket oro-ande utveckling att vi får allt färre lektorer i gymna-siet och att kvaliteten därmed sjunker. Det är ocksåviktigt att man inför en form av lärarcertifikat somförslagsvis skall förnyas . Det är sådanasaker som man måste jobba mycket mer med. Därmedyrkar jag, fru talman, bifall till reservation 1 undermom. 141 ():Fru talman! Jag skall beröra några av de frågor därCenterpartiet har reservationer i utbildningsutskottetsbetänkande 9. Det gäller utvärdering och tillsyn, ele-ver med funktionshinder, forskningsutbildade lärareoch rektorer och slutligen något mycket kort om fri-stående skolor.Beträffande utvärdering och tillsyn kan man kon-statera att en decentraliserad skola ställer väldigt storakrav på ständig utvärdering. anser attarbetet med utvärdering och kvalitetsutveckling görsbäst lokalt. Därför vill vi vidareutveckla kommuner-nas och skolornas eget ansvar för att kvaliteten är bra.Vi är således skeptiska till att bygga upp en verk-samhet med statliga utbildningsinspektörer och hardärför också avvisat det förslaget. Även om det intetas upp i detta betänkande har regeringen i vårpro-positionen aviserat att gå vidare på denna väg ochförstärka verksamheten med en nationell inspektions-nämnd.Vi tycker att det är fel inriktning. Ansträngningar-na bör i stället inriktas på att stärka och sätta press påkommunernas och skolornas egen utvärdering, inte påen ökad statlig direktkontroll av skolan. Det vorekanske bättre att inspektera kommunerna än de en-skilda skolorna.I reservationen tar vi också upp att det är viktigtatt regelbundet ta reda på hur barnen själva uppleverskolan. Därför anser vi att den nationella utvärdering-en av skolan skall omfatta en redovisning av elever-nas egna upplevelser.Nyckeln till allt lärande är att eleverna känner attde har nytta av att gå i skolan. Så är det inte alltid . Många elever tror inte att de kommer att ha nyttaav sin utbildning. Sådana upplevelser leder inte till attmotivera eleverna att uppnå godkända resultat. Vimåste ge eleverna en röst och fråga: Hur upplever nier situation? Då kan skolorna möta varje elev utifråndennes unika förutsättningar.Detta arbete måste främst ske vid varje skola och ivarje klassrum. Men det måste också finnas formersom gör det möjligt att jämföra olika skolor och få ennationell överblick över hur eleverna upplever skolan.Utskottets resonemang är därför otillräckligt. För attklara detta kan man inte nöja sig med enstaka under-sökningar.När det gäller elever med funktionshinder vill vikort framhålla vikten av att det i kommunernasskolplaner skrivs in mycket tydliga mål för hur elevermed handikapp och funktionshinder kan ges likvärdigskolgång som den för övriga elever.Så till lärarna. Förhoppningsvis råder det en bredenighet om att läraryrket måste uppvärderas. Det kanske genom en rad åtgärder. Jag är helt enig med UlfMelin i hans inlägg beträffande karriärtjänster. Vi villäven satsa på forskartjänster, eller karriärtjänster, omman så vill kalla det, inom skolan.Vi anser att skolans tjänstestruktur skall utvecklasså att den stimulerar lärarna att satsa mer på utveck-lings- och förnyelsearbete. Det kan avse tjänster förhandledning av lärarkandidater, eget forskningsarbeteoch deltagande i kvalificerat utvecklingsarbete i sko-lorna.Vi skulle även vilja pröva att återinrätta disputera-de lektorat för lektorer som en möjlig karriärtjänstinom gymnasieskolan. Utskottet pekar på att skolla-gen innebär en strävan att anställa fler forskarutbilda-de. Men från sida menar vi att det interäcker. Ett viktigt steg för att klara detta är självfalletockså att slå vakt om statusen och återinföra behörig-hetsreglerna i skollagen i detta avseende.Avslutningsvis några få ord om fristående skolor,som skrivit utförligt om i vår kommit-témotion. Vi anser att de fristående skolorna har enmycket betydelsefull roll i det svenska skolväsendet.Vi anser att de regler som gäller för fristående skolorföre skall gälla fortsättningsvis.Detta har vi utvecklat i ett antal reservationer. Jag tarhär inte upp tid med att upprepa detta.Slutligen yrkar jag, fru talman, bifall till reserva-tion 2 under mom. 1 och reservation 9 undermom. 142 ():Fru talman! Detta betänkande innehåller en mängdskolfrågor av alla möjliga slag. Jag har tänkt att berö-ra ett fåtal av dem. Det gäller lärarna, den individuali-serade undervisningen och arbetsmiljön i skolan.Vi i tycker först och främst att manmåste lyfta fram lärarnas betydelse i skolan. Det ärmycket viktigt att deras arbete uppvärderas. För atthöja deras status är karriärmöjligheter och därmedmöjligheter till vidareutbildning nödvändig.