prot · GM0923 · 1998-11-26 00:00:00 — Det kan handla om kvinnofientlighet, fientlighetmot missbrukare, mot tidigare dömda, mot människorfrån en annan kultur, mot vissa ungdomsgrupper ellermot människor som har gjort många anmälningar.I mitt tidigare arbete har jag själv varit med ochsett att förhållningssättet hos polisen många gångerhar brustit. Det gäller framför allt förhållningssättetmot alkoholister och narkomaner men även motkvinnor som har anmält sina män för misshandel. Dethar varit ett kränkande förhållningssätt och ett mycketkränkande bemötande av dessa människor.Jag tror att det börjar med ett förakt som får gro.Det kan till slut, om man inte stävjar det, leda till renatjänstefel. Det kan vara kränkningar som att mansäger: Du får skylla dig själv! Det är ditt eget fel! Duhar själv sett till att du hamnat i den här situationen!Får det gro så att det blir en jargong inom gruppenkan det vara en orsak till att poliser går över gränsenoch att det blir fel.Alla misstankar om brott skall granskas noga, ochännu mer noga om det är en misstanke mot poliser.Polisen är den enda yrkesgrupp som jag kommer påsom har tillåtelse att använda våld. är det nöd-vändigt. Därför är det förståeligt om det blir mångaanmälningar. Många gripanden uppfattas ibland somkränkande, och de gripna tycker att övervåld haranvänts. är det så, och ibland kanske det intealls är så.Människor drar sig för att anmälapoliser eftersom de inte tror att det lönar sig. De troratt de är chanslösa redan innan, därför att de vet attpoliser utreder sig själva.För de poliser som skall utreda kan det inte alltidvara lätt att vara totalt opartiska mot kolleger. Det kanse ut som att det har gått formellt rätt till. Men käns-lomässiga bindningar kan undermedvetet styra utred-ningen och färga den. Det är inte bra. Det gör att detfinns möjligheter att spekulera om det har gått rätt till.Fru talman! Jag har läst de tidigare debatter somhar behandlat detta ämne. Jag har inte hittat någon-stans att någon har nämnt att det faktiskt också hand-lar om polisens egna rättssäkerhet.Det borde vara så att poliser skall dömas om dehar begått brott. Men det är lika viktigt att de skallfrias om de inte har begått brott. Det skall vara såklart och tydligt att det är utom allt tvivel att det hargått rätt till. Det är en rättighet som polisen har lika-väl som alla vi andra.Ur medborgarnas synvinkel är det lätt att säga: Vimåste alltid kunna lita på polisen. Det är sant. Mendet är omöjligt, eftersom det handlar om människor.Vi politiker måste ge så bra resurser som möjligt attdet blir så trovärdigt som möjligt.Därför måste vi på ett så bra sätt som möjligtstödja och skydda de poliser som fungerar bra så attde kan fortsätta att fungera bra. Vi måste också stödja- men inte skydda - de poliser som inte fungerar bra.Det är deras möjlighet att fungera bättre.Fru talman! Jag yrkar bifall till re-servation nr 4 under mom. 7.I detta anförande instämde ,, , , , , och (alla v).Anf. 189 (mp):Fru talman! bifaller förslaget att för-enkla beslutsgången inom polisen och tillstyrker attlänspolisstyrelsens ansvar upphör och att polisstyrel-sen skall vara styrelse för polismyndigheten i länet.Det blir en enklare beslutsgång genom att en instansgörs överflödig. Det är helt i enlighet med införandetav länspolismyndigheten.Miljöpartiet tycker inte som regeringen och majo-riteten att ensam skall ha ansvaretför tillsynen av polisverksamheten. tyck-er att alla i representerade partier skall haplats i . tycker ocksåatt de partier som har fått mandat i valet skall vararepresenterade i länspolistyrelserna. Miljöpartiettycker att de polisdistrikt som delas in i polisområdenskall ha polisnämnder.Tillsynen över polisväsendet är en viktig bit. Ge-nom föreslagna förändringar kommer polismyndig-heterna att stå i ett mer direkt lydnadsförhållande tillRikspolisstyrelsen. Förslaget innebär därför en cent-ralisering av polisväsendet. precisera statsmakternas mål, utfärda föreskrifterom verksamhetens inriktning och om medelsanvänd-ningen. skall också utöva tillsyneninom polisväsendet.Fru talman! finner det felaktigt att enoch samma myndighet i stor omfattning styr ochreglerar verksamheten som den skall utövatillsynen inom organisationen. ochdess ledning har också en starkt ställning vid utnäm-ning av högre befattningshavare inom polisväsendet.Frågan om utformningen av statlig tillsyn har varitföremål för diskussion i olika sammanhang undersenare tid. revisorer anförde i en skrivelse1994/95:RR9 att tillsyn i första hand innebär kontrollav att lagar, förordningar och myndighetsföreskrifterefterlevs samt att - och detta är viktigt - allmänhetenskall kunna lita på att bestämmelser om säkerhet,likabehandling och viss service efterlevs.Revisorerna föreslog bl.a. att regeringen skulleredovisa för hur informationen om gällanderegler inom viktiga tillsynsområden kunde förbättras.Konstitutionsutskottet stödde revisorernas synpunk-ter, och även anförde i sin rap-port, som hette Statlig tillsyn, att tillsynsfrågorna inteägnas tillräcklig uppmärksamhet samt att det råderterminologiska oklarheter på området.Begreppet tillsyn är inte helt klart definierat. Detanvänds ibland med mycket vid innebörd om kon-trollåtgärder, information, rådgivning, uppföljningoch utvärdering. Det råder oklarhet om vad begreppettillsyn omfattar, och andra ord såsom kontroll,granskning etc. används ibland för att uttrycka till-synsansvar.Miljöpartiet anser alltså att regeringen skall utredahur den externa tillsynen av polisväsendets verksam-het skall utformas så att den blir effektiv. Det är oer-hört viktigt att tillsynen vid sidan om Rikspolisstyrel-sen sker av en utomstående sakkunskap som står fri iförhållande till den verksamhet som skall granskas, isynnerhet när det gäller en för rättssäkerhet så bety-delsefull verksamhet som polisen.Folklig förankring och insyn är också ett viktigtinslag. Verksamheten inom polisen är synnerligenbred. Det handlar om att upprätthålla allmän ordningoch säkerhet och berör många samhällsområden så-som alkoholpolitik, integrationsfrågor, trafiksäkerhet,regional resursfördelning, ekonomisk brottslighet ochbrottsförebyggande åtgärder. Det har också en ut-präglat social dimension.Det finns behov av att polisen blir förankrad i ochaccepterad av det övriga samhället. Genom samver-kan och gemensamt uppträdande förstärks ocksåförankringen i samhället för de offentliga organensroll och uppgifter. Behovet av en bred förankring avoch medborgerlig insyn i polisens verksamhet ärdärför stort.Miljöpartiet vill att polisnämnder skall inrättas istörre polisdistrikt som delas upp i polisområden föratt säkerställa en folklig insyn och förankring.I och polisstyrelserna bör na-turligtvis finnas representanter från samtliga partiersom är representerade i riksdag respektive landsting.För att få informerade och engagerade ledamöter ärdet en styrka för alla parter att samverkan utformas.Vänsterpartiets tyckte sig varanöjd med den representation som är , men var-ken eller har haft repre-sentanter i , som får en sådancentral betydelse.Det är också viktigt att interna utredningar avmisstanke mot polisman eller poliskvinna är oberoen-de av själva polis- och åklagarväsendet. De är förnära kolleger, och de är inblandade i myndighetsupp-dragen. Det har vi påpekat , men ingaförslag till förändringar har lagts fram. Det har medförtroendet för polisen att göra. Det skall vara utomallt tvivel att brottsmisstankar utreds opartiskt.Den gängse modellen som gäller nu ger - ävenom den sköts - upphov till tankar och funderingar närfall avskrivs eller läggs ned på andra sätt. Jag tog delav en utredning som kom alldeles där det stod attjust poliser, och även ordningsvakter, använder alltförmycket våld i många situationer. Därför är det extraviktigt att det också granskas och rättas till. Visst ärpoliser ytterst pressade och kan begå fel, men trotsdetta skall det alltid vara en opartisk granskning.Jag står bakom samtliga reservationer i detta be-tänkande, men för tids vinnande yrkar jag bara bifalltill reservation 3 under mom. 6.Anf. 190 ():Fru talman! tillsatte regeringen enkommitté som skulle utreda och lämna förslag tilländringar i polisväsendets styrsystem. Skälen tillutredningen var att polisens styrsystem hitintills hadevarit komplicerade och att ansvarsförhållandena imånga avseenden var oklara.Polisväsendet har genomgått enomfattande strukturförändring. Vi har sedan ett halvårtillbaka bara 21 polisdistrikt i vårt land. När polisenförstatligades fanns det 119 polismyndigheter.Styrningen av polisen har emellertid inte förändrats itakt med denna utveckling, vilket innebär att det i två styrelser, både styrelse ochpolisstyrelsen, med i princip samma kompetensområ-de. Dessutom fungerar det ju väldigt olika i de olikalänen.I det betänkande som vi behandlar föreslårregeringen att polismyndigheten endast skall ledas aven styrelse, nämligen polisstyrelsen. Utskottet in-stämmer i detta. ansvar för polisverk-samheten i länet skall därmed upphöra.Men eftersom har en samordnandefunktion i våra län, den har bl.a. ansvar för rädd-ningstjänsten, betonar både regering och utskott vik-ten av att polismyndigheten åläggs att fortlöpandehålla underrättad om omständigheter avväsentlig betydelse för verksamhet.De ledamöter som skall ingå i polisstyrelserna börutses av regeringen eftersom polisstyrelsen är enstatlig myndighet. Ledamöterna bör ha lokal förank-ring och sammansättningen i stort motsvara de poli-tiska styrkeförhållanden som gäller i myndighetensområde. Antalet ledamöter i polisstyrelsen bör intelagregleras eftersom polisdistrikten skiljer sig åt imånga avseenden, bl.a. storleksmässigt.Miljöpartiet har en motion som yrkade bifall till. Där tas upp att man vill ha re-presentanter för de partier som finns representerade ikommun- och och i riksdagen.Men eftersom polisstyrelsen är en statlig myndighetbör resultatet i myndighetens område speglas, dvs.resultatet i riksdagsvalet.Det har funnits diskussion huruvida landshöv-dingen eller en förtroendevald person skall väljas tillordförande i polisstyrelsen. Utskottet finner att över-flyttningen av det ansvar som styrelse har för polisfrågor till polisstyrelsen blir tydligaregenomfört om en förtroendevald person väljs tillordförande än om landshövdingen väljs. Vi tycker juatt lekmannainflytandet är viktigt, och det blir ocksåtydligare markerat på det sättet.Ett enigt utskott föreslår alltså att regeringen utseren förtroendevald ordförande i polisstyrelserna medgod förankring på polismyndighetens område.När det gäller polisnämnder delar utskottet ocksåregeringens uppfattning att polisnämnder även i fort-sättningen skall kunna inrättas, men endast i de polis-distrikt som har delats in i polisområden. I fråga omdetta har också en reservation, i vilkenman säger att man absolut vill ha polisnämnder. Menvi tycker att man med förtroende bör överlåta åt re-spektive polisstyrelse att avgöra om de vill dela inområdet i polisområden och därmed inrätta polis-nämnder. Därför yrkar jag avslag på den reservatio-nen.Beträffande tillsynen över polismyndigheten hardet även där varit en splittrad bild med både centraloch regional tillsynsverksamhet. Regeringen föreslårnu, vilket utskottets majoritet ställer sig bakom, attRikspolisstyrelsen får det huvudsakliga ansvaret förden löpande tillsynen.I reservation yrkas att tillsynen skallske av en utomstående sakkunskap. Men det finns juredan utomstående sakkunskap, nämligen , , revisorer, och en mängd andra som kan utöva tillsyn.Vänsterpartiet har i en reservation, som YvonneOscarsson yrkade bifall till, anfört att man vill att deanmälningar som vår polispersonal kan få på sig inteskall utredas av åklagare eller polis. Den här fråganhar ju utretts vid olika tillfällen och har också sombekant varit uppe till debatt här i kammaren. OchRikspolisstyrelsen och Riksåklagaren arbetar medfrågan. Enligt uppgift lutar det åt att man vill regio-nalisera den interna brottsutredningsverksamheten.Därför yrkar jag avslag även på den reservationen.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i betänkandet och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 191 (mp) replik:Fru talman! sade att represen-tanter i polisstyrelserna skall spegla riksdagsvalet.Det är precis det som har begärts i motionen och ireservationen. Men det är inte fallet , MärtaJohansson. Det är bara de största partierna som harfått plats. Speciellt när det gäller Rikspolisstyrelsentycker jag absolut att det skulle vara ett krav att alla iriksdagen representerade partier skulle finnas där,eftersom jag har redogjort för hur viktigt det nu är närmakten förskjuts ännu mer till denna styrelse. Ävenute i de 21 polismyndigheternas polisstyrelse skulledet vara ett krav att samtliga partier som finns repre-senterade i borde sitta där. Men så är detinte , tillsyn som redogjorde föroch som består av diverse instanser är ju så att sägaav tillfällig karaktär. Den pågår ju inte kontinuerligt.Det är extraordinära instanser som går in och gördetta bara vid enstaka tillfällen.Anf. 192 () replik:Fru talman! Frågan om antalet ledamöter i Riks-polisstyrelsen behandlas inte i denna proposition. Denhar inte varit uppe till behandling. Det fanns ingadirektiv till kommittén att detta skulle utredas. Därförhar inte heller utskottet funnit någon anledning att nuaktualisera denna fråga. Detta sagt om ledamöterna iRPS.Beträffande den tillfälliga karaktären på tillsynensom utövas av de yttre myndigheterna vill jag säga attvi också har den interna tillsynsverksamheten somRPS bedriver. Man har en särskild tillsyns- och in-spektionsenhet. Man har tillsyn av kontrollerandenatur. Man har tillsyn av uppföljande natur, vilkenblir allt viktigare i och med att man har infört resul-tatmodellen. Man har också internrevision. Här finnsalltså tillsyn, . 193 (mp) replik:Fru talman! Även om inte just representationen it.ex. tas upp i denna propositionligger detta ämnesområde mycket nära när man serstyrningen av polisen. Det hade alltså inte alls hindratatt utskottet hade gjort detta tillkännagivande. Dethade varit precis rätt forum att göra det denna gång.Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Jag vill nog veta lite mer vad Social-demokraterna tycker. För mig blir det inte någonstörre skillnad om man flyttar detta till regional nivå,eftersom det är polisen som utreder poli-sen.Sedan skulle jag vilja veta inte så mycket vadRiksåklagaren och anser, utan jagskulle vilja veta vad Socialdemokraterna tycker omatt poliser utreder sig själva.Anf. 195 () replik:Fru talman! Jag kan hysa respekt för och ha visssympati för de uppfattningar som fört fram här. De framfördes med inlevelse ochkänsla. Men jag tycker att vi först skall avvakta ochse vad som händer med denna omorganisation.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Kriminalisering av främjande av delta-gande i lotterier som anordnas utom landetFöredrogsKulturutskottets betänkande 1998/99:KrU2Kriminalisering av främjande av deltagande i lotteriersom anordnas utom landet (prop. 1998/99:29).Anf. 196 ():Fru talman! har att ta ställning till, somdet ser ut, ett hastigt tillkommet förslag.Förslaget innebär en ändring av en lagstiftning pålotteriområdet , detta som detfinns en utredning som ser över hela lotterilagen. Detborde självfallet vara så att även de delar som ärföremål för beslut beaktas där i sitt sammanhang.Det förslag som presenteras är inte särskilt välgenomtänkt, vilket tydligt framgår av viktiga remiss-instansers synpunkter, och jag återkommer till dettasenare.Orsaken till dagens förslag, som man skulle kunnakalla för ett panikförslag, är en händelse som inträf-fade , då ett välkänt spelbolag i Englandpåbörjade verksamhet i , ett spelbolag som hartillstånd i England.Polisen ingrep, och verksamheten avbröts. Videfterföljande rättslig prövning dömdes till böter itingsrätten, men hovrätten lämnade åtalet utan bifall.Görs nu en ändring med giltighet från den 1 janu-ari 1999 skulle det kunna ses som om det är riktatmot detta företag, vilket inte vore bra.Som jag sade inledningsvis verkar förslaget intevara väl genomtänkt. Vidare är det på intet sätt klar-lagt om det överensstämmer med gällande EG-rätt.I propositionstexten under punkt 4, Allmännaöverväganden, står det:"Det är klarlagt att lotteri utgör en tjänstsom omfattas av . "Jag anser att när viktiga remissinstanser somSvenska och Rikspolis-styrelsen avstyrker förslaget bör inte gåvidare.Tidningsutgivareföreningen ser naturligtvis att in-formationen om vinstnummer m.m. omfattas av dettryck- och yttrandefrihetsrättsliga skyddet, och Riks-polisstyrelsen anser att regler om straffsanktioneringbör övervägas i samband med Lotterilagsutredningen.Jag tror att grunden för Rikspolisens ställningsta-gande nu är att kanske beslutar om en lagdär det blir svårt att kontrollera efterlevnaden.Även Hovrätten över och samtRiksåklagaren har rest invändningar mot detta för-slag. Hovrätten anför farhågan att nu föreslagna lag-stiftning är diskriminerande, och Riksåklagaren ef-terlyser förtydligande om vad som är syftet med lag-stiftningen.Lagrådet framför dock, enligt min mening, denallvarligaste kritiken mot förslaget. Lagrådet skriveratt risken för att den föreslagna regleringen stridermot EG-rätten är så betydande att den enligt Lagrå-dets mening inte bör genomföras, om inte mer ingå-ende analyser kan vederlägga att förbudsregeln ochdärmed också den föreslagna straffbestämmelseninnebär en otillåten diskriminering.Fru talman! Med detta yrkar jag avslag på ut-skottsmajoritetens förslag. Självfallet står jag bakomreservationerna 1 och 2 men jag yrkar bifall enbart tillreservation 1.Anf. 197 ():Fru talman! I går stod min partikamrat här och gladde sig över de spännande ären-den som hon hade fått vid sin riksdagsdebut, såsomkyrka-stat-frågan, barnpornografi och -grundlagsärenden rakt igenom. Jag gör nu riksdags-debut i frågan om kriminalisering av främjande avdeltagande i lotterier som anordnas utomlands. Det äringen nedvärdering av ärendet som sådant men, frutalman, man kan väl ändå säga att olika falla ödetslotter.Jag skall dock hålla mig till ämnet och börjar dåmed att yrka bifall till reservation 1.Skälen finns bl.a. i ett antal av de remissyttrandensom har kommit in och, inte minst, i vår motion och ireservationen.Först och främst kan vi se på handläggningen avärendet. Det tycks vara över måttan bråttom. Hovrät-ten över och påtalar att remisstidenvar så kort att man inte ens kunde göra närmare över-väganden. pågår nu en utredning, . Inte ens den vill man invänta, vilkethade varit naturligt.Sedan har vi EU-medlemskapet. Hovrätten går sålångt i sin beskrivning att man använder ett uttrycksom "starka drag av diskriminering". Även Lagrådetför, som vi tidigare hörde här, ett liknande resone-mang och anser att lagen inte bör genomföras. Menregeringen anser sig veta bättre och struntar helt soni-ka i Lagrådet.Nu är det ju så att vi är med i EU. Det innebär förFolkpartiets del att man i så stor utsträckning sommöjligt får, och skall, ställa upp på gränslöshet. I dethär ärendet ser jag ingen anledning till att vi skulleförsöka hävda ett slags suveränitet innanför nations-gränsen. Hovrätten är mycket hovsam i sitt uttrycks-sätt när man påpekar att slutsatsen i promemorian påden här punkten inte är övertygande.Det talas ju om folkrörelser i men hov-rätten pekar, med rätta, även på att man kanskeglömmer att det faktiskt finns folkrörelser också iandra länder.Sammantaget innebär detta att jag anser att försla-get är konkurrenshämmande. Också det är ett skäl tillavslag.Från ett par håll har man tagit upp frågan ombrottsligheten. Det är naturligtvis tänkvärt. Alla vill viju se till att minska den och helst av allt att förebyggaden så att det inte blir någon brottslighet. Det finnstvå varianter i det avseendet:Den ena delen av brottsligheten är egendomskri-minalitet vid spelberoende. Det är självfallet ingensom önskar att någon skall bli beroende, inte i någotavseende - vare sig det rör sig om tobak eller andradroger eller det rör sig om spel. Det är ingen tvekanom att det finns avigsidor med spel. Frågan är dockom antalet spelberoende blir förändrat i någon ut-sträckning att tala om därför att man inte vill krimi-nalisera utländska lotterier. Beträffande spelberoendeti sig vill jag hänvisa till den motion som BarbroWesterholm har skrivit. Jag hoppas naturligtvis på envälvillig behandling av den.Den andra delen av brottsligheten är av ekono-misk karaktär och organiserad brottslighet vid anord-nandet. Det är väldigt, så uppfattar jag det, vad manmisstror andra länders rättssystem i förhållande tillvårt eget. Jag tror inte att andra EU-länder har sämrerättsförhållanden eller kontrollsystem än vi. Om vidäremot inför kriminalisering ökar troligen brottslig-heten. Det ligger så att säga i sakens natur. Jag tror attrisken är påtaglig att antalet skumma företag ökar omvi kriminaliserar främjandet av att delta i utländskalotterier. Man hittar då andra vägar, utanför bådestatens och andras kontroll.Sedan finns också argumentet att lotteri och spelskall gynna ideell verksamhet i . är det välså att det finns flytande gränser för vad "ideell" är.Mig veterligt går mycket till idrottsrörelsen. Ta t.ex.de löner eller ersättningar som elitidrottare i mångasporter numera har - inte är det särskilt mycket idea-litet i det. Eller ta tankarna på bolagisering. Jag har ioch för sig inget emot det - tvärtom - men inte är detså mycket idealitet i det. Jag tycker att det är knepigtatt under en täckmantel av ideell verksamhet behållaett nationellt monopol. För mig stämmer det interiktigt med den liberala kompassen.Jag yrkar alltså bifall till reservation 1.Anf. 198 ():Fru talman! Eftersom det är första gången som jagstår i denna talarstol - självklart känner jag ett visstmått av nervositet - vill jag inledningsvis börja medatt yrka bifall till hemställan i betänkande KrU2.Själva sakfrågan i propositionen och betänkandethandlar om att återigen kriminalisera främjandet avdeltagande i lotterier som anordnas utom landet.Rättsläget är att främjande av deltagande i lotte-rier som anordnas utomlands är förbjudet och vites-sanktionerat. De lotterier som hitintills erbjudits perpost har möjligen inte varit så attraktiva hos svenskaköpare att de varit ett hot mot de principer som dennariksdag tidigare lagt fast.Ny teknik och ökad snabbhet i tekniken haremellertid medfört utökade möjligheter för anordnareav lotterier utomlands att rikta lotterier mot Sverige.Snabbheten innebär att tiden förkortas mellan det attlotterideltagaren deltar i lotteriet och han får känne-dom om han har vunnit eller ej. Det ökade utbudetoch snabbheten kan innebära att lotterideltagarenriskerar att delta alltför ofta. Risken finns att detta fårnegativa ekonomiska och sociala konsekvenser.Min uppfattning är att det är av största vikt attkonsumenternas, dvs. lotterideltagarnas, intressentillvaratas och att samhället ges möjlighet att utöva eneffektiv kontroll och tillsyn av lotterimarknaden.Risken är annars stor, eftersom lotterier kan ge möj-lighet till mycket stora inkomster för anordnaren, attdagens lagstiftning lockar oseriösa anordnare som pålotterideltagarnas bekostnad berikar sig själva.Den kontroll och tillsyn som finns i utöv-as av Lotteriinspektionen. Den kan endast utöva sinkontroll på lotterier där anordnaren har sitt säte iSverige. Några gemensamma regler för definition avlotterier och krav på anordnaren finns inte inom deneuropeiska unionen och är inte heller under utarbe-tande.Fru talman! En av huvudprinciperna i vårt landnär det gäller lotterier är att de skall ge inkomster somkommer de intressen till godo som samhället villgynna. går inkomsterna till allmänna och all-männyttiga ändamål inom landet på samma sätt som iflertalet länder i vår omgivning.I går inkomsterna till främst staten, folk-rörelserna och hästsporten, endast i begränsad om-fattning till privata anordnare. Jag ser det som ange-läget att värna denna princip, och det gör vi genom attbifalla utskottets hemställan.