prot · GL0958 · 1998-01-29 00:00:00 — Det är mångaisraeler som accepterar och talar om det som en möj-lighet framöver. Vi i gör det, och EU gör det.Sverige intar inte någon specifikt annorlunda ställningän andra i den frågan.Det är viktigt, som säger, att vi måsteunderlätta för palestinierna att komma loss ur bi-ståndsberoendet och med hjälp av eget arbete, egenproduktion och handel stå på egna ben. Detta måsteockså medverka till, t.ex. genom att öppnagränser.Vi från svensk sida är aktiva i fråga om syssel-sättning och småföretagartänkandet. Det tänker vifortsätta att vara.EU har en roll. har en annan roll. Vi komp-letterar varandra. Just i fråga om det praktiska arbetetär EU aktivt.Anf. 19 ():Herr talman! Jag får tacka för synpunkterna. Utri-kesministern underströk att man röstade ja till försla-get att inkalla de som ställt upp på fjärde Genèvekon-ventionen. Jag tolkar det hela så att vid expertmötet,där man skall undersöka möjligheterna, kommer Sve-rige stå fast vid en position att ett sådant möte skallinkallas.Det är utmärkt att listan har översatts för så att det finns en möjlighet till gransk-ning. Men har skyldighet att meddela vilkaprodukter som kommer från deras område. En metodför det vore att genomföra en ursprungsmärkning föralla produkter så att det blir lättare för konsumenternai dessa frågor.Något om kritiken mot . Enligt judisk-israelisk lag har varje jude i världen rätt att invandraoch bli medborgare i . Någon sådan rätt finnsinte för araber även om de är födda i landet, derasförfäder har levt i landet eller har flytt därifrån underkonflikterna. De har ingen sådan rätt till medborgar-skap. Det finns flera beslut och annan lagstiftning iIsrael som har lett till den starka internationella kriti-ken mot . har FN beskrivitIsraels politik som att den har rasistiska inslag.Herr talman! sätt att försvara sina över-grepp med motiveringen att sätta landets säkerhetfrämst är en farlig strategi. Det säkraste sättet attundergräva sin egen säkerhet är att förtrycka andraoch kränka ett helt folk. Den regim som förvägrar ettfolkslag deras mänskliga rättigheter lever farligt.Många gånger i historien har sådana situationer utlöstväpnad kamp. Skulle fredsprocessen helt bryta sam-man är risken oerhört stor för ett stort lidande förbåde den arabiska och den israeliska befolkningen.Anf. 20 ():Herr talman! Jag sade i mitt första anförande attjag icke vänder mig mot saklig kritik på speciellapunkter i det som sker. Däremot tycker jag att manskall vara försiktig med orden. Jag accepterar absolutinte det uttalande som gjorde om etniskutträngning - eller undanträngning, vilket ord han nuanvände. Språket är helt beroende av de associationerman gör. Associationerna kan gå till etnisk utrens-ning. Vi vet mycket väl att de flesta palestinier borkvar i östra . Det är inte fråga om någotsådant. Därför skall inte heller sådana uttryck använ-das.Kritiken är ensidig från regeringens sida. Visserli-gen kritiserar man en del saker som händer på denpalestinska sidan i form av övergrepp mot mänskligarättigheter. Vi har alla varit överens om den kritiken.Men den blir alltid som en parentes i jämförelse medden hårda kritiken mot Israel.Det är viktigt att i det här sammanhanget tänka påhela situationen i . befinner vi ossåterigen i ett prekärt läge i fråga om . Vi vet hurdet gick till förra gången det begav sig. När var ett faktum ställde upp på Irakssida och jublade över scudanfallen mot . Dettagör att vi verkligen bör tänka oss för i en sådan prekärsituation som vi är i nu och inte bara ensidigt kritiseraden ena parten.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tackar utrikesministern för sva-ren på mina frågor som jag tycker var mycket till-fredsställande. Sedan gäller det att det också blirnågot resultat. Där kan vi åstadkomma ganska mycketinom EU, särskilt när EU nu officiellt säger att manvill stärka positionerna i Mellanöstern.Utöver handel och sådana frågor som jag berördeär mänskliga rättigheter väldigt viktiga. När man harrest i området och träffat representanter för MR-organisationer, både israeliska och palestinska, har debett om detta: Stöd våra strävanden! Se till att vi kanfå verka fritt! Se till att vi också kan få arbeta medenskilda organisationer och att vi inte ses som pre-sumtiva fiender till regimen! Det kan nämligen varafallet. De har också sagt: Se till att vi kan få skrivafritt i våra tidningar och inte blir påhoppade efteråt,t.o.m. Det har skett t.ex. på den palestinskasidan.Från bl.a. konferensen i går, som har be-rörts här, om demokrati och medier vet jag att svenskajournalister har arbetat med palestinska kolleger ochtalat om hur man arbetar i en demokratisk stat och attdet är ens uppgift att även kritisera myndigheter omde gör några fel. Det är viktigt att man genom dentypen av verksamhet bygger upp ett demokratisktsamhälle också på den palestinska sidan och stöderMR-rörelser på båda håll. Jag hoppas verkligen att detär en verksamhet som också ligger i anda.Anf. 22 Utrikesminister ():Herr talman! Det är självklart att man vad gällermänskliga rättigheter måste ställa samma krav på alla.Länder och folk är i olika situationer, men det spelaringen roll, därför att mänskliga rättigheter gäller alla.Därför har jag haft samtal med israeliska kollegerom situationen vad gäller förhör i israeliska häkten,som inte är bra. Men jag har naturligtvis också haftsamtal med palestinska ledare, därför att där är situa-tionen inte alls acceptabel. Jag harockså träffat palestinska MR-aktivister, som har berät-tat om det här och om hur de kan användas för attförsöka förbättra situationen hos de palestinska myn-digheterna. Jag tror att det är väldigt viktigt.Där kan , med den ställning vi har, ocksåpåverka. Vi gör det konkret med bistånd för att detskall bli bättre. Det är en väldigt viktig punkt.Palestinierna kan förvisso kritiseras. Jag nämndemänskliga rättigheter, där detta också sker. Jag menarockså att man skall vara mer konkret och arbeta star-kare tillsammans med israelerna vad gäller säkerhets-samarbetet.Ingrid måste gå väldigt långt tillbaka föratt kunna kritisera palestinierna. Om vi går tillbaka ihistorien finns det väldigt mycket att kritisera. Menom vi ser på och det år som har gått är det denisraeliska regeringen som har fortsatt att vidta åtgär-der som är folkrättsstridiga - det gäller bosättningar-na.Man får inte föra sin befolkning till ockuperadeområden. Det framgår mycket tydligt i fjärde att detta inte är tillåtet. Då måste om-världen kritisera. Man får inte tränga undan en be-folkningsgrupp eller deras institutioner i ett områdesom är annekterat, som östra . Det sker , och då måste vi kritisera. Då jag säger "vi" me-nar jag inte bara utan precis lika mycket EU.Det är den åsikt vi har, och den tänker vi fortsätta attha, just därför att vi från svensk sida och från EU:ssida skall ställa upp för såväl folkrätt som mänskligarättigheter. Det är viktiga principer för att skall kunna lösas på ett rättvist ochsäkert sätt.Anf. 23 ():Herr talman! Jag skall slutligen bara kort gå till-baka till frågan om sammankallandet av ett möte medden fjärde , som röstadeför. ställde jag en skriftlig fråga om det här,och jag fick svaret att man hade ställt sig på EU:s sidaoch agerat gemensamt med EU till stöd för en expert-konferens som skulle utreda möjligheterna.Bedömer utrikesministern att det skulle varaomöjligt för att i en sådan här fråga ta enannan ställning än vad EU:s övriga utrikesministrarhar gjort?Anf. 24 Utrikesminister ():Herr talman! Detta med en expertkonferens är enväldigt teknisk fråga över huvud taget. Det är klart attjag teoretiskt sett i någon sådan fråga kan ha en annanåsikt än de andra EU-utrikesministrarna. Men det ärändå inte vi som bestämmer detta, utan det är en frågasom är mycket vidare än vad EU står för.Jag känner mig inte på något sätt förtryckt av minakolleger inom EU. Tvärtom menar jag att vi just iMellanösternfrågan har ett väldigt bra samarbete.Trots att regeringarna från början egentligen stod påganska olika linjer i Mellanösternfrågan har vikommit allt närmare varandra. Det kan man ocksåtydligt se i alla de uttalanden som görs, som blir alltklarare.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1997/98:94 om hem-tjänstenAnf. 25 Socialminister ():Herr talman! har frågat migom jag har för avsikt att lägga fram något förslag föratt äldre människor skall få råd att köpa tjänster somhemtjänsten inte kan bistå med.Hemtjänsten med social hemhjälp samt omvård-nad om äldre fyller en viktig funktion inom den kom-munala äldreomsorgen. Förutom att underlätta dendagliga livsföringen förebygger verksamheten ocksåsjukdom och ohälsa och bidrar på så sätt till att äldrekan bo kvar längre i det egna hemmet.Jag anser att bör kunna bistå ochhjälpa äldre hemtjänstberättigade personer med såda-na vardagliga sysslor som förekommer i alla hem. Dethar emellertid visat sig svårt för kommunerna att itillräcklig utsträckning beakta äldres önskemål omsådan service.Kommunerna har en pressad ekonomi.Många kommuner har tvingats till besparingar, bl.a.inom äldreomsorgen. har de till följd avomstruktureringar inom hälso- och sjukvården fåttökat ansvar för alltfler äldre med stora omvårdnads-behov, vilket har medfört en ökad belastning på bl.a.verksamheten inom . Bristen på resurser ikombination med förändrade och ökade omvårdnads-behov ökar också riskerna för en försämrad kvalitet iäldreomsorgen över lag. Som jag tidigare vid fleratillfällen nämnt här i kammaren och som framgår avbudgetpropositionen kommer regeringen att öka detgenerella statsbidraget till den kommunala sektorn isyfte att bl.a. öka kvaliteten i vården och omsorgen. Ienlighet med beslut tillfördes 4 miljarderkronor på tilläggsbudget för . Ytterligare4 miljarder kronor tillförs under detta år.Frågan om den enskildes valfrihet i vård och om-sorg har utretts av bl.a. HSU 2000, den stora hälso-och sjukvårdsutredningen. Utredningen har nyligenlagt förslag som stärker den enskildes rättigheter ivården. Även utredningen om bemötandet av äldrehar i sitt slutbetänkande lagt förslag som bl.a. innebärökad delaktighet för personer som omfattas av denkommunala äldreomsorgen. Båda dessa betänkandenbereds i Regeringskansliet.Den enskildes inflytande och delaktighet i vårdoch omsorg kommer också att utgöra en viktig del idet nationella handlingsprogram för äldreomsorgensom är under utarbetande inom Regeringskansliet.Jag anser att alla förslag att stärka äldres inflytan-de och delaktighet inom vård och omsorg bör prövas.Jag ställer mig därför inte främmande till åtgärdersom innebär att äldre människor ges ökade möjlighe-ter att köpa tjänster som de inte kan erhålla inomramen för den kommunala äldreomsorgen. Jag vill idetta sammanhang nämna att en statlig utredningunder ledning av LO-ekonomen harvisat på möjligheterna att genom förändringar i bl.a.skatte- och avgiftssystem åstadkomma en positivutveckling inom offentlig och privat tjänstesektor.Utredningens slutbetänkande bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Frågan om beskattning av tjänster är också före-mål för diskussioner inom EU. Bl.a. utreds för närva-rande ett förslag som innebär att medlemsstaternaskall ges möjlighet att införa lågmoms på vissa tjäns-ter, bl.a. omsorgstjänster i hemmet.Anf. 26 ():Herr talman! Jag tackar socialministern för svaretsom jag tycker är mycket positivt. Jag uppfattar detsom att socialministern både delar den oro jag kännerför de gamla som inte kan få hjälp och ställer sigpositiv till att lösa problemen och göra det möjligt attfå den här hjälpen.Anledningen till att jag har ställt interpellationenär att jag känner stor oro. Vi vet att många gamla inte får den här, som man säger, enklare hjälpenute i kommunerna beroende på det ministern tog upp,nämligen att det är alltfler äldre som är mycket svårtsjuka och i stort behov av omsorg. Man kan förstå attkommunerna, när man har brister i ekonomin priorite-rar det. Det tycker jag är självklart.Vi måste hjälpas åt att lösa detta. Det är också enmycket viktig förebyggande verksamhet för att män-niskor skall kunna bo kvar i sitt boende. Under denårstid vi har t.ex. är det stora risker att de som harsvårt att gå och inte kan få hjälp att handla ändå gersig ut, och så halkar de och har ett lårbensbrott ellerliknande som gör att de är i mycket större behov avhjälp än de var tidigare.Det är viktigt att vi kan lösa det här problemet.Ministern talar om LO-ekonomen som har gjort enutredning. har också tagit upp de här frå-gorna och haft förslag om att man skulle kunna göradet kostnadsmässigt möjligt att köpa sådana härtjänster på olika sätt. läggs ett stort ansvar påanhöriga och vänner att hjälpa till när hemtjänstenbrister. Vi vet ju att situationen för många är heltids-arbete, barn och annat som gör att det är svårt att orkaoch hinna med.När man genomför något sådant här, som jag hop-pas skall komma, är det också viktigt att man gör detenkelt för gamla människor att kunna köpa en sådanhär tjänst. Det får inte bli så krångligt. Vi har före-slagit någon form av checkar som man kan köpa därallting ingår så att man slipper bekymra sig om attanmäla sig som arbetsgivare osv.Att det behövs mer pengar i kommunerna håller vimed om och ställer oss bakom. Men de pengarna skallju räcka till väldigt mycket. har vi hört, även omdet är en annan debatt, av attdet också är svårt för många att kunna betala dekommunala avgifterna för . Där behöverdet också göras något.Det är angeläget att vi ganska snabbt får fram nå-gon typ av förslag som gör det möjligt för de pensio-närer som har råd att köpa tjänsten att också göra det.Grunden är självklart också för vår del att det ärkommunens hemtjänst som skall stå för det.Anf. 27 Socialminister ():Herr talman! Jag tycker att det låter som om Kers-tin och jag är på samma spår när det gäl-ler behovet av hemtjänst. Det har visat sig att bådeforskare och säger att det här är enväldigt viktig grundläggande kontakt med de gamlasom finns i kommunen. Det kan fungera mycket brajust i förebyggande syfte. Det är också en del av denuppsökande verksamhet som kommunerna är skyldigaatt göra, att hålla koll på de gamla som finns i kom-munen. Man kan först och främst önska att man skallse att det kan vara långsiktigt riktigt att behålla detta,även om det är för några pensionärersom man inte tycker har så stort omvårdnadsbehov.De kan behöva hjälp med de basala sysslor som hörtill vardagslivet i ett hushåll.För många kan det vara som för den tant som jagträffade som sade: Jag bor ensam i en stor villa. Jagvill bo kvar här så länge jag kan, men jag orkar inteskotta snö. Jag skulle kunna tänka mig att betala kan-ske . Det här kan inte hemtjänstenbistå med , men jag betalar gärna en slant barajag får tjänsten utförd.Man kan ju diskutera hur mycket kommunen kangöra , när man vet att så många ungdomargår arbetslösa. Vad skulle man kunna åstadkomma avden här sortens tjänsteföretag redan nu? Jag har settexempel där man faktiskt har gjort sådana här servi-cetjänster med hjälp av t.ex. utvecklingsstörda somjust har hjälpt gamla till en billig timpenning. Det ärjättestor efterfrågan på de tjänsterna. Det är helt klartatt det går åstadkomma på olika sätt.Jag håller helt med om att man också måste funde-ra i ett längre perspektiv. Det finns ju länder som harett system med checkar, eller vad man vill kalla det,som är ett sätt att till en subventionerad penning kun-na köpa tjänster.Jag hoppas att frågan skall falla framåt också inomEU. Det är ju en väg att kunna finansiera det så attalla som vill och behöver skall kunna komma i åtnju-tande av tjänsterna.Avgifterna är en fråga som vi behandlar i sambandmed äldrepropositionen. Om man har behov av hem-tjänst är det viktigt att man inte skall behöva avstå avekonomiska skäl.Anf. 28 ():Herr talman! Vi är tydligen rörande överens i denhär frågan både när det gäller problemets omfattningoch vad det handlar om, och att vi måste lösa det påolika sätt och kanske delvis också om hur man kanlösa det, även om det här med EU också måste redasut.Jag är helt övertygad om att det här är långsiktigtlönsamt och naturligtvis också mänskligt. Bara för blir gammal och kanske inte riktigt orkar med detsom man har gjort förut är det ju inte så att man intehar behov av det.Snöskottningen är ju ett bra exempel. Det finnsmassor av olika lösningar på hur man skall göra. Mankan t.ex. tänka sig arbetslösa ungdomar eller andraarbetslösa som kan starta ett företag och utföra de härtjänsterna. Det kan bli precis samma bra förhållandesom med där man har samma person somkommer. Det behöver inte på något vis bli sämre.Jag kan ge ett annat exempel, som jag tror att enläkare talade om en gång, på att man gärna vill ha detsom man haft det förut. Får man inte hjälp att dammahögst uppe på skåpet, så gör man det själv. Då klättrarman upp gammal och skröplig, och så ramlar man.Det är viktigt att man även som gammal, med interiktigt samma ork, får ha kvar det som man självtycker är viktigt. Vi andra kanske inte tycker att det ärviktigt, men de gamla gör det. Det måste vi tänka på.Därför är det bra att ministern är så positiv till attvidta sådana här åtgärder. Jag hoppas att vi snart fårse förslag som rättar till de här problemen.Överläggningen av härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:97 om pati-enters integritetAnf. 29 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig,med anledning av TV-serien som spelats invid och sedan sänts i under1997, om jag avser att verka för att den enskilde pati-entens integritet bättre skyddas än vad som varit falleti nämnda TV-serie. har vidarefrågat mig om jag avser att verka för en översyn avlagstiftningen på området och återkomma med förslagpå hur patienters integritet i större utsträckning kanskyddas från kommersiell exploatering.Det är av största vikt att den personliga integrite-ten alltid värnas och på bästa sätt skyddas från intrångoch kränkningar. Inte minst gäller detta för personersom på grund av skada eller akut sjukdom tvingasuppsöka sjukvården. Det får inte råda minsta tvivelom att man, i det utsatta läge man då befinner sig i,skall kunna lita till och känna säkerhet inför hälso-och sjukvården.Det speciella fallet med TV-serien kan jaginte kommentera. Enskilda TV-program avhåller jagmig, som statsråd, från att uttala mig om.Jag är dock enig med om på olika sätt bör fortsätta arbetet med att stärkapatientens integritet inom hälso- och sjukvården. Ettområde kan t.ex. vara att man ser över om och i så allhur hälso- och sjukvården medverkar till att upprättakontakter mellan enskilda patienter och journalister.Hälso- och sjukvårdspersonalen får naturligtvisinte utöva någon form av påtryckning för att en pati-ent skall delta i något som hon är osäker inför.Ledning och personal måste här vara klart med-vetna om och ha förståelse för det underläge sompatienten ofta befinner sig i gentemot såväl hälso- ochsjukvården som journalister.En eventuell översyn av denna problematik måstetydligt fokusera på hälso- och sjukvårdens agerande ien situation där en kontakt etableras mellan en enskildpatient och journalister.När det gäller journalisters rätt att arbeta reglerasdetta bl.a. i tryckfrihetsförordningen och yttrandefri-hetsgrundlagen samt genom interna massmedieetiskaregler. Regeringen är inte beredd att föreslå en lag-stiftning som begränsar massmediernas arbetsmöjlig-heterDen parlamentariska utredningen om hälso- ochsjukvårdens finansiering och organisation 2000lämnade ett delbetänkande, Patientenhar rätt (SOU 1997:154), där man behandlade frågorkring patientens rättsliga ställning. I betänkandet talasbl.a. om behovet av en patientfokuserad lagstiftning,och med det menas att lagstiftningen på området börha sin utgångspunkt i patientens perspektiv. Utred-ningen föreslår vidare att lagstiftningen på hälso- ochsjukvårdsområdet bör vara tydligare och mer över-skådlig.Delbetänkandet är på remiss fram till ,och därefter kommer ärendet att beredas i Regerings-kansliet.HSU har i sitt arbete fokuserat på patientensställning i förhållande till vårdgivaren. Utredningenhar inte behandlat de kontakter patienten kan ha inomhälso- och sjukvården med personer som inte tillhörpersonalen, t.ex. journalister. Jag menar dock att mani behandlingen av utredningens förslag ändå skullekunna överväga att något vidga synen på patientensställning i hälso- och sjukvården genom att diskuterahur hälso- och sjukvården bör agera när det gäller attetablera kontakten mellan patienter och utomstående.Ett tydliggörande av patientens rättsliga ställningsåväl för patienterna själva som för vårdpersonalenbidrar i sig till att minska risken för att den personligaintegriteten åsidosätts. I behandlingen av HSU 2000:sförslag kommer regeringen att behandla frågan omhur man kan göra patientens rättsliga ställning tydli-gare och mera lättöverskådlig.För att kunna hantera frågor kring patientensställning och integritet är det nödvändigt att persona-len, förutom den gällande lagstiftningen, också kännertill bakgrund och motiv till gällande regler. Det kanske t.ex. genom en aktiv diskussion kring etik, spe-ciellt vad gäller patientens situation på lokal nivå ihälso- och sjukvården.När det gäller frågor kring hur man skall skyddapatienters personliga integritet kan man aldrig fråntaenskilda personer deras ansvar att visa gott omdöme.Det gäller såväl för hälso- och sjukvårdens ledningoch personal som för journalister som rapporterar omhälso- och sjukvården. Till exempel bör ett eventuelltmedgivande från en patient om att delta i en TV-inspelning ses i det sammanhang som det är inhämtati.Såväl sjukhus- som klinikledning liksom varje en-skild i hälso- och sjukvårdspersonalen måste kännasitt ansvar för att patientens integritet skyddas påbästa möjliga sätt. Här måste självklart också en pati-ents beslut att tala med pressen respekteras på sammasätt som om han eller hon avböjer att göra det.Slutligen vill jag säga att jag upplever att man ihälso- och sjukvården tar dessa frågor på allvar ochatt man på många olika sätt arbetar aktivt för att för-bättra patientens ställning. Det är dock mycket viktigtatt fortsätta arbetet genom olika åtgärder och inteminst genom ett aktivt upplysningsarbete. Det exem-pel som visar på i sin interpella-tion understryker behovet av aktiv diskussion ochreflexion kring dessa frågor.Anf. 30 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag är väldigtnöjd. Jag vill understryka att jag har förståelse för ochinstämmer i att ministern inte kan kommentera detenskilda fallet. Det är först och främst, som ministernsäger i slutet av svaret, viktigt att man har en diskus-sion kring dessa frågor.Diskussionen skall självfallet inte handla om någotförsök till vansklig kontroll av fria medier i form avcensur eller att man försöker begränsa vårdinrättning-ars och institutioners möjlighet till ett offentligt sam-tal om situationen inom vården. Inte heller jag villbegränsa massmediernas arbetsmöjligheter.De skäl som anger till att mandeltagit i filminspelningen är framför allt att man villskapa ökad förståelse och kunskap för vårdens vill-kor, inte minst mot bakgrund av den utsatta situationsom personalen upplever till följd av nedskärningaroch hårdare samhällsklimat. Det är förstås angelägetmed en debatt även i de frågorna.Jag kommer härefter att tala kring , eftersom det är det enda konkreta exempel vi hari hittills.Det som har fått mig och många andra, inte minstinom medievärlden, att regera är det koncept somHuddinge Sjukhus deltagit i, dvs. verkliga dramer ochtragik som underhållning. Det har också anmälts tillJustitieombudsmannen. avgav han ettvägledande beslut där de stora riskerna med att pati-entens integritet kränks och att patienten befinner sig iett underläge diskuteras väldigt utförligt.JO konstaterar dock efter en ingående beskrivningav problematiken kring denna form av kontakt mellanmedier och patienter att han utgår från att Socialsty-relsen och ledningen på sjukhuset tagit hänsyn tillproblematiken i sitt avtal med TV-bolaget.Jag menar att det är otillräckligt att i längdenkonstatera att hänsyn antagligen tas.