prot · GL09113 · 1998-05-27 00:00:00 — Att jag nämnde där be-rodde på att både herr statsministern och herr fi-nansministern gjorde det. Sedan är det alltid litet svårtatt veta om är innanförstående ellerutanförstående. Men är det nu så att är innanförstående tyr jag mig gärna tillhonom. Jag förväntar mig då naturligtvis att han idenna fråga får igenom det han tydligen fick igenom,och skall äras för, när det gäller fastighetsskatten.Sedan vet vi alla, fru talman, att om vi själva, vårfamilj eller någon oss närstående är i behov av sjuk-vård eller operation finns det inget vi prioriterar såmycket som det - ingenting! Vi förväntar oss att ge-nast komma till och få den bästa tänkbara vård. Så ärdet med oss alla. Därför blir den här debatten så säll-samt konstig. Det är nu som vi försöker hitta allamöjliga hinder att resa och gör vårt yttersta för attvisa att den här typen av önskemål inte låter sig villfa-ras. Ändå vet vi att oberoende av varje partigräns ärvi på den här punkten - som individer, som familjer,som hushåll - rörande överens.Sedan är det möjligt att jag missförstod GudrunSchyman. Vi får väl göra upp det vid sidan om så attjag också kan framstå som intellektuellt hederlig - jaguthärdar inte att enbart får det epite-tet. Men det är klart att man ute i landstingen nu ochdå prioriterar märkligt. Om man går igenom landstingefter landsting kan man se att det satsas miljoner änhär och än där som inte går till att korta köer och gemänniskor deras självklara rätt till operationer ellervård.Anf. 16 Socialminister ():Fru talman! Jag vill att detta skall bli sagt underden här debatten: De som särskilt behöver vår upp-märksamhet och vårt stöd samt att vi garanterar demrätten till vård och behandling är de som är psykisktsjuka. Det är de som är döende. Det är de äldre stro-ke-patienter vi har. Det är de som behöver rehabilite-ring. Det är de kroniskt sjuka, som inte alltid fårdet stöd och den hjälp som de behöver.Då måste vi se till att vi inte skapar system somsnedvrider prioriteringar och gör att vi fokuserar påfel saker. Det finns en sådan risk med hela den härdebatten om köer. kanske blir besviken ,men jag kan säga så här: Han kommer aldrig någonsin- och inte något annat av de partier som finns härheller - att kunna garantera att det inte finns någraköer i hälso- och sjukvården. En kö uppstår i sammaögonblick som man kan operera en ny åkomma. Jagär säker på att man med ny medicinsk teknik ständigtkommer att kunna utföra nya ingrepp, och då ställersig människor i kö.Det vi nu pratar om - och det är viktigt att varaintellektuellt hederlig - handlar om väntetiderna. Hursnabbt kan vi garantera att det blir resurser, att detfinns läkare som kan operera och att det finns hälso-och sjukvårdspersonal som kan ta hand om oss? Vimåste faktiskt göra en sådan skillnad.Jag tyckte - tyvärr - att här kom , fyramånader före valet, och gjorde ett hokuspokustrick -som om han, som han sade här, skulle kunna få alltingatt ändra sig, eller som om det skulle bli en vårdga-ranti bara därför att man säger ordet som en sortsbesvärjelse.Det är naturligtvis så att vi med en rad åtgärderoch på realistiska vägar måste se till att förbättratillgängligheten i vården. Vi tillför resurser genom deökade statsbidragen. Vi förbättrar organisation ochmetoder vid sjukhusens kliniker. Vi lägger mer på detförebyggande, eftersom det är helt riktigt vad somsagts här: Vi behöver en förstärkt primärvård.Vi ökar också patientens valfrihet och utnyttjarlandets sjukvårdsresurser bättre genom att införa ettfritt vårdval. Det nya är att detta skall gälla hela lan-det. Samtliga landsting har anslutit sig och kommernu att fatta beslut om detta. Det innefattar både denoffentliga vården och privat vård. Då utgår vi ifrån attdet gäller dem som har vårdavtal, för det är så vi kangarantera både kvaliteten och att man inte tar ut över-priser för det man utför.Vi skall inte ha hokuspokuspolitik. Vi skall ha ettseriöst sätt att ta oss an det här. Sanningen är ju attmoderaterna påstår att man med mindre resurser - förni vill ju dessutom sänka skatten i kommuner ochlandsting - skall utföra mer.Hela debatten om vårdgarantin visar hur absurt detblir när vi börjar diskutera de här diagnoserna. Detfinns ju bara en rimlig lösning, och det är att det skallomfatta allt. En eventuell vårdgaranti måste omfattaalla diagnoser, inte utesluta barnsjukvården som falletvar med den tidigare vårdgarantin. Den blev obsolet.Den blev föråldrad. Därför måste vi ha någontingnytt. Men vi måste också se till att ge hälso- och sjuk-vården resurser och möjligheter att leva upp till dettaoch arbeta så att det blir verklighet.Samtliga landsting arbetar med den här frågan justnu. De måste dessutom ta itu med andra hinder änpengarna. De måste se till att det finns specialister. Demåste se till att utnyttja bättre metoder. Förvisso be-höver vi också se till att få bättre patientinformation.Det kommer vi att besluta om i Dagma-röverenskommelsen mellan regeringen och lands-tingsförbunden.Med alla dessa insatser sammantaget skall vi se tillatt korta väntetiderna i vården.Anf. 17 ():Fru talman! Det är riktigt att det finns många and-ra problem i vården än vårdköer. Jag är dock intesäker på att det är ett argument som talar till MargotWallströms fördel i den här debatten.Jag tror att det som har skapat en sådan oerhörtfrustration ute i vården är att människor minns att nikom till makten på löftet att stoppa uppsägning-arna i vården. Jag har många exempel och bevis på attni sade det. Därefter har 80 000 fått sluta i vården ikommuner och landsting.När ni nu tillför extra pengar går inte dessa i prak-tiken till förbättringar utan stoppas i svarta hål. En delkommuner använder dem inte alls i äldreomsorgeneller i skolan. Både i och i har manlagt pengarna på . Landstingsförbundetsordförande har nämnts här, och i hans landsting,i , läggs pengarna på enmusikteater. Det är klart att det är detta som skaparklyftan. Man hör säga i TV att dethär skall gå till vården, och sedan används det tillnågot helt annat.Genom att upphäva husläkarlagen och på så visslå sönder vårdkedjan, genom att avbryta FINSAM-försöket, genom att avskaffa vårdgarantin och genomatt behandla privata vårdgivare på ett orättvist sätt,såsom visar, har ni på fyraviktiga strukturpunkter försämrat förutsättningarna förvården.Det är det som gör att vi nu kan konstatera att påområde efter område inom vården växer problemen.Margot sade i något sammanhang attdet inte är trovärdigt att lova på det sätt som t.ex.Folkpartiet gör. Låt oss se vem som harmest trovärdig vårdpolitik.(Applåder)Anf. 18 Socialminister ():Fru talman! Om det bara handlade om att lovaskulle jag vara den första som gick ut och bara lovadeoch lovade och använde en rad tjusiga uttryck. Mendet handlar ju om att kunna genomföra politiken iverkligheten. Det handlar om att kunna se patienternaoch medborgarna i ögonen sedan.Om ni säger redan nu att ni inte kan garantera atten sådan här generell behandlingsgaranti för all upp-tänklig vård och behandling gäller , har ni ju redan där svikit, tycker jag.Ni säger att det kanske inte är så, att man får lösa detså småningom, men en garanti skall väl vara en ga-ranti. Den skall betyda någonting för den som ärmottagare av ett sådant garantibevis. Det är det vikti-ga för mig.Nu vet vi att tillväxten och de ökade statsbidragentill landstingen börjar ge resultat. Nära hälften avlandstingen räknar med att kunna öka hälso- ochsjukvårdens resurser . För dem somhar en mycket tuff ekonomisk situation blir neddrag-ningarna mindre än planerat och man kan stoppa uppen neddragning. Det är förvisso också väldigt viktigt.En av kostnadsminskningar närmar sig sittslut. Så beskriver landstingen själva utvecklingenunder den närmaste tiden.Inte minst med en åldrande befolkning vet vi att vibehöver tillföra hälso- och sjukvården mer resurser.Det är viktigt att vi också politiskt hittar de allianser-na för att kunna bli trovärdiga och för att hälso- ochsjukvårdspersonalen skall orka och känna att de kanåterfå litet framtidstro. Det är det som det är illa be-vänt med just . Efter alla dessa organisationsför-ändringar och neddragningar har man svårt att kännaframtidstro. Det är också därför som en del faktisktåker till jag bara göra en kort kommentar, ochjag kan hänvisa till som granskade argu-menten om att så mycket av landstingens utgifterskulle gå till annat än vård. I själva verket är det en-dast någon procent av landstingens konsumtion somgår till det uppräknade. Det var allt från länsbiokonsu-lenter till jag vet inte vad. Det är en procent som kandiskuteras, men den löser inte sjukvårdskrisen. Ge-nom att ge sken av att det finns tiotals miljarder somanvänds till nöjen abdikerar man - i det här fallet vardet - från diskussionen. Det är synd. Vibehöver en ordentlig diskussion om hur sjukvårdenskall organiseras i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU25Granskning av statsrådens tjänsteutövning och rege-ringsärendenas handläggningInledning (allmänna synpunkter)Anf. 19 BO ():Fru talman! En av viktigaste uppgifterär dess kontrollerande makt. Det finns många olikainslag i den. Det finns möjlighet till misstroendeför-klaring mot regeringen eller mot en enskild minister.Det finns möjlighet att ställa frågor till statsråden.Riksdagens revisorer kontrollerar mycket, bl.a. hurreformer genomförs eller inte genomförs. Justitieom-budsmannen utses av på förslag av konsti-tutionsutskottet.Konstitutionsutskottets roll inom kontrollmaktenär främst dess granskning av statsråd och hur rege-ringsärendena handläggs. Den senare frågan har viofta uppe på höstarna numera, medan frågan om en-skilda statsråds agerande vanligtvis diskuteras somnu, i maj.Konstitutionsutskottet är ingen domstol. Den be-står av aktiva riksdagsledamöter från olika partier.För dem gäller bl.a. den allmänmänskliga bristen attdet är lättare att se grandet i grannens öga än bjälken idet egna. Eller mer konkret, det är lättare att finna felhos andra partiers ministrar, och det är lättare att finnaförmildrande omständigheter hos egna ministrar. KUhar försökt att dämpa sådana utslag. Mendet är nog extra svårt ett valår, dvs. som iår.En reflexion från en relativt ny ordförande i kon-stitutionsutskottet är att det vore värdefullt om rege-ringspartiet vore mer kritiskt och oppositionens före-trädare något mindre kritiska. Det är bättre med enenig, något dämpad kritik än voteringar längs block-gränserna.Konstitutionsutskottets roll är en granskande roll.Men som all vettig granskning är den främst till för attförebygga, för att förhindra fel, i det här fallet miss-bruk av makt. Existensen av KU:s granskning skalltillsammans med mycket annat i ett öppet och demo-kratiskt samhälle bidra till att rikets högsta damer ochherrar, statsråden, sköter sig.En av mina företrädare lär, halvt på skämt, halvtpå allvar, ha föreslagit att varje statsrådsrum skulleförses med en skylt där det stod: Konstitutionsutskot-tet ser dig!Inget statsråd skall med lätt sinne öppna kuvertetfrån KU med begäran om svar, än mindre gå med lättasteg till en utfrågning i . Men iförsta hand handlar det inte om straff och offentligvanära, utan som jag sagt framför allt om att förebyg-ga att statsråd hoppar över skaklarna.Ibland kan KU t.o.m. vara mer än förebyggande,nämligen utvecklande och förtydligande. Ett gottexempel är ställningstagandet till ett par anmäl-ningar som rör förhållande till EU. Jag skallåterkomma till dem.I år rör anmälningarna, som i årär ca 30 stycken, många mycket olika frågeställning-ar. De rör bl.a. om ett statsråd gett korrekta uppgiftervid tidigare utfrågningar i KU, om ett statsråd gettriksdagen tillräckligt med information när hans depar-tements budget skulle antas, om en minister sett till attärenden beretts tillräckligt, om en annan ministerborde ha tagit med sig sin statssekreterare, som ocksåär styrelseordförande i ett bolag, till en s.k. allmänberedning med regeringen, om en minister får ta emotpistoler som gåva eller om en annan minister får lånasemesterhus billigt, om en minister gjort rätt i atthemligstämpla utländskt religiöst material på ett sättsom inte skulle ha gått med motsvarande svensktmaterial och om denna och tidigare regeringar vårdatgrundlagsförbudet mot åsiktsregistrering i relation tillsäkerhetspolisen, m.m.KU är äldsta utskott. Det uppfanns nå-got sekel före demokratins genombrott. Det har över-levt demokratins införande och alla andra stora sam-hällsförändringar under nästan två sekel. Det är ovan-ligt i ett parlamentariskt system. Många trodde nog på20-talet att KU:s roll skulle försvinna i och med att viinförde demokrati och fullständig parlamentarism.Men många saker har hänt, inte minst utfrågningenav statsråden, som infördes . Den har av mångabeskrivits som den kanske största förändringen under1900-talet i relationen mellan riksdag-KU och rege-ringen, dvs. att statsråden skulle kunna komma tillutskotten, inklusive , och höras.För många medborgare är nog KU identiskt justmed den muntliga utfrågningen. Det är något specielltmed själva utfrågningssituationen. Många av ossminns också det dramatiska genombrottet för dessasommaren i en mycket dramatiskfråga. Men KU är inte identiskt med de muntligautfrågningarna, även om det är en mycket viktig del.Under våren har denna delvisa missuppfattning kan-ske t.o.m. förstärkts genom den diskussion som förtsom ett visst av de ca 30 aktuella anmälningar somskulle föranleda muntliga frågor utöver de skriftliga.Om detta kan man förstås i varje enskilt fall ha olikaåsikter.Men det kan vara bra att veta att det är ungefärvar tredje anmälan som lett fram till muntlig utfråg-ning. Det är inte heller så att ett statsråd är garanteradatt slippa kritik i granskningsbetänkandet bara för atthan eller hon slipper en kallelse till muntlig utfråg-ning. Vi har ett sådant exempel i år.Fru talman! Jag skulle i denna min inledningöversiktligt vilja nämna några av årets anmälningaroch de frågor de rest. Några frågor har vi enats om.Några andra har vi olika meningar om.Det gäller statsrådet uppgifter omskolans kommunalisering vid en tidigare utfrågning.Det gäller två EU-ärenden som lett till enighet omkritiska och utvecklande synpunkter. Det gäller tvåanmälningar som rör säpo och eventuell åsiktsregist-rering. Det gäller regeringens hemligstämpling av dets.k. scientologmaterialet, och det gäller gåvor ochförmåner till statsråd, framför allt statsministerns lånav ett semesterhus i börjar med frågan om uppgifter i tidigare ut-frågningar. Det är för KU:s granskning av allra störstavikt att det ges korrekta uppgifter. I den allmännadebatten, och ibland inom utskotten, dyker upp dis-kussionen om att införa ed i konstitutionsutskottet.För min del tycker jag det inte vore en bra åtgärd. Idet aktuella fallet har det varit tydliga skillnader mel-lan vad som sagts i en tidigare utfrågning i KU ochvad som skrivits i en bok som gavs ut nu i höstas.Man har inom KU inte lyckats enas på denna punkt.Enbart och har funnit anled-ning att kritiskt beröra detta. Jag återkommer till den-na fråga under den speciella punkt som rör detta.Flera anmälningar rör medlemskap i deneuropeiska unionen. EU är ett fredsprojekt. Men detär också ett projekt för att kunna hantera frågor somlöses bäst på europeisk nivå. Utgångspunkten måstesjälvfallet - i alla fall för en liberal - vara närhets-principen, dvs. frågor skall avgöras så nära medbor-garna som möjligt. Men vissa frågor avgörs bäst påeuropeisk nivå.Detta betyder också att för vårt land viktiga beslut,ibland lagar som skall gälla även i , nu antaspå europeisk nivå i samarbete med de andra 14 demo-kratier som utgör unionen. Det är viktigt attsvenska folket och den svenska får starkastmöjliga inflytande på dessa beslut.I två av årets fem anmälningar med anknytning tillEuropafrågan har ett enigt konstitutionsutskott funnitanledning att kritisera berörda ministrar. En av an-mälningarna gäller att miljöminister intesett till att jordbruksutskott, trots klararegler vad gäller utskottens rätt till information, intefått en begärd redovisning av en EU-studie om hurSverige har genomfört vissa EU-direktiv. Det är vär-defullt att KU slår fast att reglerna måste tillämpas.Den andra anmälningen gäller den viktiga fråganom ett statsråd i EU-samarbetet har att följa den ma-joritetsuppfattning som framkommit i . Anmälan rör statsrådet och ettföreslaget samarbete om turistpolitik. Ett enigt konsti-tutionsutskott erinrar om ett tidigare uttalande somutskottet gjort om relationen mellan ochstatsrådens agerande när de träffar sina kolleger påeuropeisk nivå. Utskottet gör bedömningen att detmåste finnas mycket goda skäl för regeringen att göraen avvikelse från vad gett uttryck för isamrådet och konstaterar för sin del att sådana skälinte förelegat i det aktuella fallet. Det är ett principi-ellt viktigt ställningstagande.De två ärendena där KU är enigt är goda exempelpå att KU inte bara kan kritisera utan ge vägledninginför framtiden. Om liknande ärenden som dessa tvåinte dyker upp har årets KU-granskninginneburit en väsentlig insats för att öka riksdagenskunskaper och inflytande på den svenska EU-politiken.Två av årets anmälningar gäller Säkerhetspolisen.De är viktiga frågor. Vi har ilag och i grundlag förbud motatt registrera någon enbart på grund av politiska åsik-ter.Den ena anmälan gäller vilka direktiv som olikaregeringar har gett till Säkerhetspolisen och om de är iöverensstämmelse med grundlagarnas stadganden.Den andra anmälan gäller huruvida svenska regering-ar vilselett i den s.k. Leanderaffä-ren.Det är enligt min mening beklagligt att inte enmajoritet, gärna hela KU, ställt sig bakom den kritiksom framförts i reservationerna i dessa två ärenden.Jag skall återkomma till dem senare i dag.Ett uppmärksammat ärende gäller det s.k. sciento-logmaterialet. Det förekommer, enligt min uppfatt-ning, flera missuppfattningar om vad den fråganegentligen handlar om. Själva anmälan gäller omstatsrådet gjort rätt i att hemligstämpla ma-terialet. Vad problemet egentligen handlar om är enmålkonflikt mellan två mycket viktiga principer. Denena är den för nästan unika offentlighetsprin-cipen. Den skapades för ett par sekler sedan, uppfattasav alla som oerhört väsentlig för den svenska demo-kratin och vars principer vi försöker sprida internatio-nellt - inte minst inom den europeiska unionen. Denandra principen är frågan om upphovsrätten, dvs.människors rätt att själva få utnyttja och dra fördel avvad de skapat inom konst, kultur eller på annat sätt.Sverige har på området ingått internationella för-pliktelser. Vi har tillsammans med andra frivilligtdiskuterat hur det skall vara med upphovsrätten. Des-sa två principer kolliderar.Ett annat land - - har pekat på att det i vårtland just nu förekommer att scientologmaterialet, somde själva vill ha hand om, har lämnats in på svenskamyndigheter och därmed, i enlighet med våra regler,har blivit offentligt.Med hänvisning till de svenska internationellaförpliktelserna har regeringen valt att hemligstämplamaterialet. Kammarrätten har delat den bedömningen.Regeringsrätten kommer att ta ställning till den frå-gan.Om Regeringsrätten gör samma bedömning somden underliggande rätten, uppstår den intressantafrågan om det skall vara olika regler för utrikes mate-rial och för inrikes material. Det kan finnas olikalösningar på konflikten. Någon riktigt bra tror jag intefinns. Regeringen tillsatte för enutredning som avser att belysa bl.a. den frågan.Reservanterna har betraktat det hela som påtryck-ningar och kritiserat regeringen på den punkten. Vifår återkomma till den frågan. Man kan undra hur dehade sett på frågan om det inte hade varit världensmäktigaste supermakt utan , ellerIrland som hade velat slå vakt om sina medborgaresupphovsrätt.KU har inte hemligstämplat scientologmaterialet.KU har för sin del redovisat på ett klarare sätt än vadsom har varit möjligt vad konflikten egentligengäller - för den som vill ta del av KU:s betänkande.Vi har för vår del offentliggjort det material vi harhaft, med undantag av den be-dömning av den svenska förhandlingspositionen.Fru talman! Utskottets namn är konstitutionsut-skottet. Det har ibland i debatten, t.o.m. av erfarnaKU-ledamöter, hävdats att KU enbart skall ägna sig åts.k. konstitutionell kritik - förmodligen något slagsbrott mot grundlagarna. Det bör alltså bara vara så-dant som kan tas upp till behandling och föranledakritik - om jag har förstått argumentet rätt.Diskussionerna gällde närmast anmälningarom gåvor eller förmåner som statsråd mottagit. Tvåav anmälningarna som behandlas i årets betänkandegäller sådana frågor. En anmälan från socialdemokra-tiska ledamöter gäller gåva av pistoler till ett statsråd iden förra regeringen. En annan anmälan från en folk-partiledamot gäller ett statsråds lån av ett semesterhusdär förmånens värde varit avsevärt större än den gåvasom statsrådet sedermera gett en av husägaren om-tyckt stiftelse som tecken på uppskattning av huslånet.Dessa anmälningar gäller egentligen om det finnsbehov av regler för statsråd som går utöver vadgrundlagen och stadgar. Svaret på denprincipiella frågan har egentligen redan getts av olikaregeringar , där de i skrifter och pro-memorior hävdat att regeringsledamöter bör iakttabetydande säkerhetsavstånd i frågor som rör gåvoroch förmåner.Detta har naturligtvis ytterst att göra med viktenav allmänhetens förtroende för dem som styr landet.Det måste alltid finnas skrivna och även oskrivnaregler som statsråd bör följa. Det finns handlingarsom befinner sig mellan det helt lovvärda och det somär straffbart.I anmälningsärendet som gäller statsministerns lånav ett semesterhus i tycker vifrån sida att det finns anledning till kritik.Det är med förvåning som vi noterar att vi är ensam-ma om att framföra denna kritik. I debatten under denpunkten kommer att utveckla vårasynpunkter på det aktuella ärendet.Fru talman! Som framgått är det många olika frå-gor. En redovisning av alla de trettiotal ärenden som behandlas skulle ha gett en ännu bredare bild.Dagens debatt kommer att beröra fler frågor utöverdem jag nämnt i denna inledning. ,och jag kommer i de enskilda ären-dena att mer i detalj redovisa synpunkt.Jag yrkar på godkännande av utskottets anmälan ide frågor där vi från liberalernas sida inteanmält några reservationer. Vi står naturligtvis bakomalla de reservationer som bär vårt namn. Men för tidsvinnande i samband med omröstningen begränsar jagmig till att yrka bifall till reservation nr 1 om statsrå-det uppgifter i konstitutionsutskottetom kommunaliseringen och reservation nr 16 omregeringens handläggning av Leandermålet införEuropadomstolen.Anf. 20 ():Fru talman! Årets granskningsbetänkande blir det23:e och sista som jag som riksdagsledamot är delak-tig i. Jämfört med de betänkanden som KU tidigarelagt på bord är årets upplaga förhållande-vis okontroversiell. Det betyder inte att det på någotsätt är ett ointressant dokument.KU:s arbete har när det gäller granskningen av re-geringen radikalt förändrats sedan jag 1973 för förstagången blev ledamot av och suppleant idess förnämsta och äldsta utskott. Det skulle emeller-tid föra för långt att i dagens debatt försöka beskrivaden här utvecklingen, hur intressant den än må vara.Min avsikt är att göra det i en annan form och vid enannan tidpunkt.Låt mig dock få konstatera att den utveckling somägt rum i hög grad medverkat till att göra arbetet i KUmera spännande. Från att ha varit ett granskningsbe-tänkande på några få sidor har det vuxit till volymerpå hundratals sidor. Då omfattade granskningen näs-tan uteslutande administrativa ärenden, och debatten iriksdagen var över . administrativa ärendena bara en mindre del avgranskningen, och redovisningen och diskussionen ikammaren kan numera ta en hel dag i anspråk.Med tillkomsten av de öppna utskottsutfrågning-arna har KU blivit något av ett begrepp hos detsvenska folket. Det är nog ingen överdrift att påstå attKU är mest kända utskott.