prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — Men är det 900 000, och vi vetinte om det går att göra något åt det här.Det är också klart att en stor del av markerna intekommer att kunna användas för skogsbruk, därför attdet redan finns reservat inom de avsatta områdenaoch därför att det finns naturreservatsliknande områ-den eller skogsmark med höga naturvärden. Dekommer naturligtvis att omföras manskall dela ut bolaget.Som jag tidigare sade är det ändå viktigt att denhär virkesråvaran kommer ut på en marknad. Som detär är den faktiskt inlåst i har vi problemet med . Därkommer vi inte åt de marker vi skulle behöva kommaåt för att bilda de nödvändiga naturreservaten. Där-emot kan man delvis lösa detta genom den markbanksom man nu kan sätta upp, och där markbyten kan bliaktuella, även om arronderingarna kanske inte är delättaste.Det har här sagts mycket om att Naturvårdsverketinte skulle ha fått tillräckligt med tid för att göra in-venteringarna. På direkt fråga till utskottet säger manatt man har tillräckligt underlag för att kunna göraden bedömning man måste göra . Innan realise-ringen av bolaget är helt klar kommer man att ha hafttillfälle att göra de ytterligare syneförrättningar somär nödvändiga. Det är alltså överdrivet.Så till problemet med norra . Vi kan intebortse från att kravet på att avsätta mera mark förnaturreservat kommer att öka. Utskottets majoritethar sagt att det inte får innebära att man sjabblar medmarkerna och sätter ett lägre pris på dem bara för attdet är staten som äger dem. Här har exempelvis Mil-jöpartiet en helt annan uppfattning. Det skall ske påmarknadsmässig villkor och det skall framför allt skemed en strikt naturvårdsmässig bedömning. Det gårinte att ha andra bedömningar för statens skogar änför privatskogen.En annan fråga som jag tycker är mycket viktiggäller . Statens fastighetsverkhar två uppdrag . Det ena är att förvalta natur-skog, naturreservat och andra skyddsvärda områden,det andra är att bedriva skogsbruk. Däri ligger en storkonflikt.Regeringens förslag är att man överför all natur-vårdsmark till det nybildade bolaget. Det är riktigt.Då slipper man tudelningen. Det tycker jag att manskall göra ganska efter att affären är klar.Jag vill understryka vikten av att bolaget får enriktig värdering. Det finns naturligtvis olika sätt attsätta priset på det nya bolaget. Utskottet har förutsattatt man tar tag i den tillgängliga expertis som finns påområdet så att man får rätt värde på företaget.Fru talman! På de grunder som utskottet har redo-visat bör regeringen ges de bemyndiganden som manhar begärt i fråga om och det nya skogs-bolaget.Jag vill yrka bifall till näringsutskottets hemstäl-lan i betänkande 1, samtliga moment, och jag yrkaravslag på reservationerna 5, 6 och 7. 138 ()replik:Fru talman! Jag har bara en fråga att ställa tillKarl . Har miljöministern fel isin kritik av hela den här affären?Anf. 139 () replik:Fru talman! När det gäller om miljöministernskulle ha fel, vill jag säga att miljöministern gör sinabedömningar utifrån det underlag han för tillfällethar. Det underlaget har förelagtdepartementet, vad jag förstår. Om departementet ärav den uppfattningen att det går att ta ställning tillaffären på de här grunderna, borde också ministernkunna göra det.Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag är inte riktigt säker på att jag heltförstod svaret. Min följdfråga måste bli: Ingår intemiljöministern och näringsministern i samma rege-ring?Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag fick lära mig i skolan, och jag harfått lära mig även senare, att regeringen är ett kollek-tiv. Jag delar inte upp den på alla fackdepartement.I den budgetproposition som vi behandlar finnsdet här förslaget. Det förslaget har utskottet tagitställning till. Utskottsmajoriteten anser att man skallgenomföra detta, dock med de restriktioner som vihar givit. Det var bl.a. inne på.Det finns alltså ganska hårda riktlinjer för hur af-fären skall genomföras. Därför tycker vi att det ärfullt acceptabelt.Anf. 142 ():Fru talman! Man kan säga att svenska folket framtill var ägare till en fjärdedel avSveriges skogsmark genom det dåvarande - ett förhållande som har rått under ganskalång tid.Vid den tiden visade det sig att det behövdes enförändring. Om staten skulle bedriva ett näringsriktigtoch kraftigt skogsbruk behövde man ett närmande tillde förhållanden som rådde på den privata marknadenoch bland de privata skogsbolagen. Därför genomför-des också bolagiseringen. Det tyckte jag var bra.Däremot kan man, så här i efterhand, ifrågasättaden privatisering som sedan skedde genom bl.a., ellerkanske framför allt, Per försorg, och denutförsäljning som skedde i mitten av 1990-talet.Svenska folket, i kollektiv form, frånhändes ägande-skapet av i princip till hälften.Pengarna skulle naturligtvis användas för att stär-ka svenska staten. gick de naturligtvis idet borgerliga svarta budgethålet och försvann.Är det bra att bilda Vasaskogen , kan man sägasedan. Ja, jag tycker att det är ganska nödvändigt medde premisser som råder . Det visar sig att staten,trots majoritetsägande i , som ägare intekan uppfylla de förutsättningar och mål som finnsmed ett statligt skogsägande, dvs. bl.a. att förselämpliga områden med råvara, leva upp till miljömålosv. Minoritetsägare i aktiebolag måste man natur-ligtvis också ta hänsyn till. Därför är det bra.Vad jag menar är att om man stått fast, som densocialdemokratiska regeringen gjorde ,och haft ett hundraprocentigt ägande av hade den här affären varit alldeles onödig. Mankunde ha vägt in de här bitarna.Eftersom jag har ett skogligt förflutet med mångakontakter kan jag se, i de rapporter som strömmar infrån landet, på vilket sätt har agerat i denhär frågan. Det tycker jag är anmärkningsvärt urmånga synpunkter.Man har gjort en rivstart när det gäller skogsmar-ken. Man kan fråga sig varför ett aktiebolag medsådan entusiasm kastar sig över en uppgift innan manens fått order om det, och avdelar mark och personal istorleksordningen , vilket är vad som har skett.Man har delat in marken. Man har redan gått utmed information till anställda och berörda som omaffären redan vore genomförd och klar. Förhandlingarhar skett med personalorganisationer. Man har delatut kartor över vilka marker det handlar. Man harredan skickat ut direktiv om vilka som skall över tilldet nya bolaget.Som något av det mest märkliga kan jag nämna attjag fick ett dokument som pekar på att vd-n iAssi Domän Skog och Trä, , hälsarde anställda välkomna till det nya Vasaskog ABfr.o.m. VD för gör alltsådet.Det finns anledning att rikta vissa anmärkningarmot staten som ägare och det ägarintresse man haft iAssi Domän. Man är trots allt majoritetsägare. Manborde ha lugnat ned hela systemet och det händelse-förlopp som har varit i under den härperioden. Det har skapat störningar. Det har skapatoro och en massa förtret för människor, kanske all-deles i onödan.Dessutom kan man säga att det inte har funnitsnågon förhandlingspartner för det nya bolaget. Dethär har varit en förhandling som skett med en partinblandad, nämligen , som godtyckligthar delat av de marker som man inte tycker passar in isin nuvarande struktur. Detsamma gäller anställda.Rapporterna duggar ganska tätt från de kontakterjag har i inland. De småsågar som var utanvirke tidigare är nu överfulla av råvara eftersom detsker en massiv avverkning på de marker som man hartänkt sig skall över till Vasaskog.Man kan fundera över vilka konsekvenserna avdetta blir längre fram. Jag tycker att det finns anled-ning att peka på detta.Det är på sin plats att regeringen framöver mycketnoga följer det som händer i den här frågan. Skallbolaget ha just de här markerna enligt de inriktningarsom jag tycker är mycket bra angivna i betänkandet?Skall det gå till på det här sättet?Man bör göra en ordentlig uppföljning av vad somhar skett. Agerandet från nuvarandeledning bör faktiskt rannsakas. Jag tycker inte attdetta kan gå oförmärkt förbi , utan manbör ta sig en funderare på detta.Anf. 143 PER () replik:Fru talman! Jag kan försäkra utskottet i sin helhet har tagit allvarligt på delar avden kritik som och många andrahar framfört. Vi har gått igenom de avverkningar somhar skett, både i och i . Dethar skett förändringar på vissa platser men egentligeningen större ökning av avverkningarna, vilket berorpå den mycket våta höst som vi har haft.Vi har också kunnat se att man har börjat bildaVasaskog. Det är naturligt. bildar ettdotterbolag, och till det för man över skog, som sedanskall delas ut till samtliga nuvarande aktieägare. Dettakan inte ske på något annat sätt.Man kan rikta kritik mot affären, och det hargjorts från moderat håll och från ett antal andra oppo-sitionspartier. Jag skall något senare återkomma tilldet i ett nytt huvudanförande som jag har begärt.När det gäller bildandet av kan jagförsäkra att hans fackliga kolle-ger på Pappers och på industritjänstemannasidan varmycket nöjda med denna bolagsbildning. Det gälldeatt ta till vara de bolag som fanns, inte minst ASSIoch Ncb, som akut behövde en starkare partner somhade skog, för att därmed kunna trygga sysselsätt-ningen. Det gjordes mycket ingående övervägandenbåde i naturvårdshänseende och i kulturhänseende isamband med det bildandet.Jag tror att vunnit starkt på detta.Också sysselsättningen totalt sett i har vun-nit på det. Jag kan förstå om det har inneburit vissaproblem på skogsarbetarsidan genom att det hargjorts en hel del rationaliseringar där.Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Jag vill framhålla, Per , attdet här nog inte gäller rationaliseringarna i sig. Jagkänner ganska väl till affären. Det finns ändock enideologisk skillnad, åtminstone vad gäller den grenjag representerar när det gäller statligt skogsägande.Också Per känner till att det finns län-der med en mer kapitalistisk karaktär än somfaktiskt väljer att behålla en ganska stor nationell delav sin skogsmark, därför att man där tycker att detfinns ett allmänt intresse av ett sådant agerande. Ka-nada är ett exempel bland de länder som har valt enhelt annan linje i detta avseende, utan att för den skullfå sämre konkurrenskraft vid försäljning av skogsrå-vara. Som bekant har varit en av våra star-kaste konkurrenter på det här området.Jag tror alltså att vi har olika uppfattningar om dethär och om hela bolagiseringen. Det är intressant att ier motion läsa, , att ni är beredda attgå ännu längre och även sälja ut resten, eftersom detgagnar de moderata och kapitalistiska intressena.Också därvidlag har vi totalt olika uppfattning.Anf. 145 PER () replik:Fru talman! Det är alldeles korrekt att vi har olikaideologisk grundsyn. Det är inte särskilt överraskan-de, eftersom vi tillhör olika partier.Vad gäller tycker jag att man kan ha endel synpunkter på skogsvård, återplanteringm.m. Vi bör föra den goda svenska traditionen medett dominerande privat skogsbruk, som jämfört medde flesta andra länder har mycket stora miljövårdsin-tressen.Jag vill också markera för attväldigt stora arealer ligger kvar i statens ägo efter denuppdelning som skedde av till DomänAB och till , som fick ganska storadelar. Av naturliga skäl hade dessa kanske inte alltidså stora kommersiella skogsvärden. Det var dockfråga om mycket stora markarealer.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Det är alldeles riktigt, Per Wester-berg, att man beträffande bl.a. skogsvård har mycketatt lära av , men det har kanske inte så mycketatt göra med ägarstrukturen i sig, utan det är mera enhanteringsfråga.Den andra synpunkten som man kan anföra närdet gäller är att skötsel- och avverkningsle-den är oerhört privatiserade. Man visar ett dåligt an-svar bl.a. vad gäller hanteringen av miljön, men dethar kanske inte så mycket med ägarstrukturen attgöra.Jag håller med Per om att vi skallfortsätta att bedriva en god skogsvård och att vi skallhålla fanan högt i det avseendet. Det är nog riktigt attvi inte kommer överens i frågan om hur mycket skogstaten skall äga i . På den punkten har vi olikauppfattningar, som vi kanske kan diskutera vidaresedan. Det är en intressant fråga.Jag vill kommentera Per Westerbergsförsta fråga beträffande avverkningar. Också jag harhört de uppfattningar som det gäller, men talar manmed de lokala företrädarna och sågverksägarna fårman en ganska klar bild. Det kommer in massor medvirke från de berörda delarna, vilket gör att sågbladenhålls i gång.Kom ihåg att hela affären i mycket startades medanledning att det var kris i virkesförsörjningen tillinlandssågarna. kommer det virke från . Allt är kanske inte hugget på den här marken,men mycket kommer därifrån. Jag känner en viss oroför det bolag som skall ta över den här marken. Vadhänder med sysselsättningen i nästa led?Anf. 147 PER ():Fru talman! Jag vill bara i och med att jag intekunde replikera på tidigare förklara vårtställningstagande i tillsammansmed staten.Vi tycker att affären har skötts mycket illa av Nä-ringsdepartementet och den tidigare näringsministern.Det finns två parter i en affär. Staten kan inte ensambestämma. Det gäller ett stort kommersiellt bolagmed hundratusentals ägare och med tusentals anställ-da. Då kan man från statens sida inte bara diktera vadsom skall ske.Vi tycker att staten har agerat som en dålig ägare ide här sammanhangen. Det är även tveksamt ur bör-setisk synvinkel att man har använt bolaget närmastsom en leksak i detta års valrörelse.Vi är mycket kritiska mot den förre näringsmi-nisterns hantering av bolaget och av affären medVasaskog, men vi kommer dock fram till en annanståndpunkt än . Jag respekte-rar hennes ståndpunkt, men jag kommer fram till denslutsatsen att man av två ting måste välja det minstonda.Skulle vi i det här läget avstå från affären, innebärdet att vi kommer att skada bolaget allvarligt. Detfortsätter då att vara ett bolag där politikerna kan gåin och dutta i kraft av av aktierna och be-stämma om vad det skall göra, i stället för att det kanleva ett strikt kommersiellt liv på börsen. Det skulleskada intressen och bolaget och dess an-ställda. Därför är vi beredda att acceptera ett antalsaker i den här affären som vi inte gillar och som viutvecklar i vår motivreservation till beslutet.Jag vill också markera att naturvärden skall beva-ras där naturvärdena är starkast och bäst. Det får intebara vara där marken råkar vara statlig, utan manmåste vara beredd att avsätta medel för att köpa inmark eller begränsa förfoganderätten genom att betalaersättningar där de bästa naturvärdena finns, och definns på fler håll än på de marker som råkar tillhörastaten.Anf. 148 ():Fru talman. Per sade i sitt andra anfö-rande att politikerna inte skall gå in och dutta i sådanahär affärer. Vi känner till att detta är en grundläggan-de inställning som moderater inklusive Per Wester-berg står för. Det är ingenting nytt - politiker skallinte lägga sig i sådant här. Det är för viktiga kapita-listiska frågor för att en politisk inblandning skall ske- eller hur, Per ?Jag tycker ändå att det är lite anmärkningsvärt idet här sammanhanget - jag riktade kritik mot det imitt huvudanförande - att man delar av mark ochpersonal. Det måste ändå finnas ett intresse i det ny-bildade bolaget för det som man tar över. Jag tyckeratt det är en befogad kritik mot detta. Det borde haskett mera samstämt i det läge som råder. Jag förut-sätter att regeringen följer upp vilka marker och vil-ken verksamhet det gäller, så att även det nya bolagetblir kraftfullt och effektivt. Eller vad anser Per We-sterberg?Anf. 149 PER ():Fru talman! Jag instämmer först i hårda kritik mot den socialdemokratiskaregeringen. Jag delar den till fullo och långt därut-över. Jag tycker att regeringen har misskött och avstyckningen av skog på ett sätt somär stötande ur många synvinklar.När det sedan gäller att gå in i börsbolag måstejag ställa frågan: Anser sig vararepresentativ för sitt parti? Skall regeringoch riksdag gå in i börsnoterade bolag och föreskrivavad de skall göra och inte göra för att staten råkar ägaen relativt stor andel?Tror att några andra i ett så-dant läge vill investera i det bolaget, och vilket värdefår det om man är beredd att göra saker utifrån poli-tiska utgångspunkter i stället för de utgångspunktersom gäller för företagets bästa? i de här delarna avviker i alla fall från vaden lång rad socialdemokratiska näringsministrar tidi-gare uttryckt om att statliga företag skall skötas på ettlikvärdigt sätt som motsvarande privata. Därmedskall man inte gå in och försöka styra bolaget, i syn-nerhet inte när det finns på börsen, utan man styr detvia bolagsstämma och styrelse.Anf. 150 ():Fru talman! Jag är väl medveten om vad som gäl-ler för börsnoterade företag och på vilket sätt manstyr. Det var därför jag också i mitt huvudanförandesade när det gällde skogsmark och skogligt ägande attdet var olyckligt att man gick in och sålde ut dessabitar från . Hade man behål-lit det som var , bolagisering osv., hade manockså haft ett helt annat inflytande med staten somensam ägare i det här läget på det sätt som är. Dettycker jag är en viktig bit när det gäller det här.En annan sak är - och det känner ju Per Wester-berg till från det privata näringslivet också - att ägar-nas intresse inte på något sätt är okänt. Det är klart attdet överskuggar också hur bolagsledningen agerar.Det gör det på privata marknader, och det borde fak-tiskt kunna gälla även på den statliga sidan. Däremotär det ju sämre, om man ser totalt sett, hur det följsupp. Vi hade ju för inte så länge sedan en affär som vikan tänka tillbaka på då man blev oerhört upprörd närägarna, staten, faktiskt hade en synpunkt på vad somskall hända med bolaget. Försäljningen av Stadshy-potek är ett exempel då man blev oerhört upprörd.När har en synpunkt är det mera precissom det skall vara i det här läget. Jag tycker faktisktinte att det är fel att ha en åsikt i den här frågan på detsätt som vi har haft.Anf. 151 PER ():Fru talman! Att ha en åsikt är inget fel, tvärtom.Jag uppskattar debatt och tycker att det är livsluften ikammaren.När det sedan gäller vad ägaren skall ha för syn-punkter och hur man styr bolag så finns det faktisktreglerat i svensk lagstiftning. måste se tillbolagets bästa och samtliga ägare. Det står i aktiebo-lagslagen, och man har skyldighet att göra det. Ochdet gäller enligt min uppfattning även staten somägare, även om man har andra åsikter i kammaren.Man följer aktiebolagslagens regler. Därmed styr manvilka representanter man tillsätter i bolagsstyrelsenrespektive att man självfallet ser till de följer aktie-bolagslagen. Man måste se till bolagets bästa. Är detett bolag måste man också göra en kommersiell affär.Det gäller även utdelningen av Vasaskog till de nuva-rande aktieägarna. Det tycker jag är rimligt, men detär det som inte den socialdemokratiska regeringen harskött på ett bra sätt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Regional utjämning och utvecklingFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1998/99:NU2Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling(prop. 1998/99:1 delvis)Anf. 152 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 1 kring stödområdesfrågor.Politikens huvuduppgift är att skapa förutsättning-ar för ekonomisk tillväxt och att förbättra enskildaindividers, företags, regioners och därmed landetskonkurrensförmåga på alla sätt. Skattetryck, utbild-ningsnivå, kapital, infrastruktur, regelsystem ochattityder; allt detta utgör den enda grund vi långsiktigthar att stå på när det gäller att utveckla välstånd ochdärmed välfärd i det här landet.Därför är god regionalpolitik, för mig i varje fall,liktydigt med allmänt god konkurrensförmåga förföretag och människor i allmänhet. Att åstadkommajust dessa goda förutsättningar finns det dock olikarecept på. Det kan ju låta lite besynnerligt. När jagbeskriver vad jag vill ha ut av den s.k. regionala poli-tiken så är det inte storleken hit eller dit på olika bi-drag som jag tycker är avgörande, utan det är en fun-gerande tillväxtpolitik som skapar respekt och trovär-dighet bland våra näringsidkare.När jag möter företagare, så visst diskuteras bi-drag, storlek och inriktning, för det är en del av denrådande verkligheten för dessa. Men lika ofta efterly-ses just att bidragen borde bli färre. Därmed minskarbehovet av regelsystem och byråkrater som är sattaatt hantera bidragssystemen. Krånglet att leta i bi-dragskatalogerna skulle minska, och företagarenskulle få mer tid över till det han är satt att sköta,nämligen företagandet.Det har visat sig att bidragspolitiken inte fungerar.I stället har bidragen försämrat konkurrenssituationenför många företag. Vissa får bidrag och vissa får detinte.Jag tror att alla här har kommit ikontakt med en företagare som demonstrerat här utepå . Han har varit i just denhär situationen. Han ansökte om regionalt utveck-lingsbidrag, eller vad det nu var, men fick det inte,medan däremot grannen, det konkurrerande företaget,fick sitt bidrag. Därigenom skapades en ojämlikhetmellan de här konkurrerande företagen. Efter någramånader, med det här i bakgrunden, måste företaga-ren förstås begära sig själv i konkurs.Fru talman! Det här beskriver ingen ovanlig situ-ation. Bidrag snedvrider konkurrensen och konserve-rar befintliga strukturer. Det är just den här verklig-heten jag bär med mig när jag så säkert kan hävda attde riktade bidragens andel av tillväxtpolitiken bordeminska till förmån för mer generella åtgärder. Enföretagare vill växla minskade bidrag till förmån försänkta skatter.Regionalpolitiken är ju inte alldeles lätt att defini-era. Den höga skatten på bensinen exempelvis un-derlättar ju inte för glesbygdsboende med stora av-stånd till sina arbeten att kunna bo kvar. Kärn-kraftsavvecklingen höjer elpriset och försämrar kon-kurrenskraften för pappersindustri och stålindustri.För många skogsägare, framför allt i inlandet, blir dehöga produktionsskatterna på el tillsammans medkärnkraftsavvecklingen ett direkt hot mot deras exis-tens därför att värdet på deras tillgångar, skogen,minskar. S.k. nollzoner bildas, där det ärindustriellt intressant att köpa skogsråvara. Det blirbilligare att importera från och Ryssland.Den bästa regionalpolitiska insatsen i det här områdetär att stoppa kärnkraftsavvecklingen och att sänkaskatten på bensin, men per definition är inte detta justregionalpolitik. Det är inte att undra på att människori den här delen av landet blir konfunderade när i gen-gäld bidrag i olika former skall kompensera bristen påen realistisk och målinriktad tillväxtpolitik.Jordbruket är en grundförutsättning för en levandelandsbygd. Vi moderater anser att de förändringarsom föreslås i Björks utredning och som syftar till attge det svenska jordbruket ett bättre konkurrenslägegentemot övriga EU skall genomföras omedelbart.Sänkt skatt på diesel och elenergi förbättrar möjlig-heten att behålla livsmedelsproduktion inom landetoch ger välbehövliga jobb åt landsbygden. De härkostnadssänkningarna är, i min mening, utmärkt regi-onalpolitik, men regeringen säger ingenting. Rege-ringen sitter nöjd, och riskerar därmed att arbetstill-fällen inom jordbruks- och livsmedelssektorn för-svinner från . Passiviteten frånregeringens sida kommer att innebära utflaggning avsvenskt jordbruk.En annan viktig fråga är utbyggnaden av informa-tionstekniken. Den skall gälla hela landet. Varhelstjag bor och verkar är tillgång till nätet en tillgång förmänniskor långt borta att vara nära.Antalet regler och lagar som styr företagandetmåste minska. Förenkla för företagare! Småföreta-gardelegationens förslag bör i huvudsak genomförasskyndsamt. Just att förenkla regelsystemen bör geshögsta politiska prioritet. Ett exempel på regel-förenklingar är att alla som vill ha F-skattsedel bör fådet. Enklare självdeklarationer är ett annat sätt, ochförbättringar i momsuppbörd och skattekonton ytter-ligare sätt. Ingen F-skattsedel, inget företagande.I övrigt hänvisar jag till den motion om förenk-lingar för företagande som vi moderater tillsammansmed har väckt.