prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Tre statliga myndigheter får ju kritikav Statskontoret för att man ligger dåligt till: Krimi-nalvårdsstyrelsen, samt Försvaret. Dethar nu också kommit en skrivelse från regeringen ochvi får då anledning att återkomma här i riksdagen.Om telekommunikationer i övrigt har jag två sa-ker att anföra:För det första begär vi att en utförsäljning av Teliapåbörjas snarast.Trots avregleringen 1993 på telemarknaden svararTelia för av den fasta telefonin samt för66 % av den mobila. har mottagitett stort antal anmälningar mot för missbruk avdominerande ställning. Av flera skäl är det viktigt attdet nu påbörjas en utförsäljning av Telia.För det andra måste tillgängligheten till snabbatelekommunikationer öka. Enligt uppgift kan TeliasISDN-installationer kosta allt från ca iStockholmsområdet till i extremfallet ca iglesbygden. IT-infrastrukturen måste byggas ut så attalla hushåll och företag kan utnyttja möjligheternasom finns med Internettekniken.Järnvägstrafiken är ett mycket miljövänligt trans-portmedel och vill gärna se mertrafik på järnvägen, framför allt av den långväga ochtunga godstrafiken. En ökad samverkan mellan t.ex.lastbil och järnväg kan också betyda miljövinster.Avregleringen bör fortsätta och effektiviseringen kanöka, framför allt på drift- och underhållssidan och vihar pekat på detta i vår motion. "Hela skall leva" är ett uttryck som upp-repas i många olika sammanhang. är det upp tillbevis att här i ställa sig bakom denna mål-sättning. Det handlar naturligtvis om Inlandsbanan.Att överlämna driftansvaret till kommunerna varmycket lyckosamt. Godstrafiken ökar och gällerdet att se möjligheterna och låta den posi-tiva spiralen få fortsätta. En utredning bör tillsättasom att överföra södra avsnitt mellanKristinehamn och samt alla tvärbanor till . En upprustning av bandelarna samt bör också göras.Kristdemokraterna vill fördela ytterligare 9 miljonerkronor av anslag till Inlandsbanan.Man frågar sig vari tveksamheten ligger från social-demokraternas sida. Var står och Mil-jöpartiet? Jag hoppas att en bred uppslutning kan nåsomkring framtid.Inlandsbanan har större betydelse än vad vi kan-ske tror, inte bara för kommunerna längs banan utanför en större del av . Detta märktes tydligt nunär vissa delar av snöade igen. Plötsligt upp-täckte man att det fanns en alternativ färdväg förtågtrafiken, nämligen . Man skulle kun-na uttrycka det så, att först när man märker att man ärinsnöad vaknar intresset för Inlandsbanan.Fru talman! Tyvärr måste vi i utskottet reserveraoss i denna fråga, och därför har jag yrkat bifall tillreservation 7.Anf. 4 ():Fru talman! Så har vi då , i raden av utskotts-betänkanden över regeringens buddgetproposition,kommit fram till trafikutskottets betänkande om för-delning av anslag inom det som rubriceras utgiftsom-råde 22. Vi skall här debattera hur25,skall fördelas inom områdetkommunikationer för . Av dessa 25,5 miljar-der är den alldeles övervägande delen, nästan 23miljarder, i regeringens och utskottsmajoritetensförslag fördelad till vägar och järnvägar.Med den ordning som gäller för beslutsfattandethär i kammaren, med utgiftstak och budgetramar, kandebatten för åhörare förefalla något märklig, eftersomriksdagen redan tidigare beslutat om de utgiftsramarom just 25,5 miljarder för som vi alla har attutgå ifrån i debatten här , oavsett hur de olikapartierna tidigare redovisat egna alternativ. Dettalades ju fast då för någon vecka sedan togställning till finansutskottets betänkande.Nu är det ju också på det sättet att det finns en re-lativt god samsyn mellan de olika partierna om tra-fikpolitiken. Det finns dock ett antal viktiga delar därvi har olika uppfattningar, och jag hoppas att dagensdebatt kan spegla dessa olika meningar. Jag skall i detföljande redovisa några viktiga utgångspunkter förCenterpartiet i synen på trafikfrågorna, frågor där vitycker att regeringen och utskottsmajoriteten är alltförpassiva eller rent av är inne på fel spår, om uttryckettillåts.Jag skall också försöka hinna med att redovisavissa synpunkter på det mera långsiktiga arbete somstår för dörren, med stomnätsplanen för tioårsperio-den , som inom mindre än kommeratt gå ut på remiss och som skall ta ställ-ning till år 2000.För är det självklart att ett kretslopp-sanpassat och långsiktigt hållbart samhälle förutsätterett grönare transportsystem. svarar bil- ochlastbilstrafiken för det mesta av de miljöfarliga ut-släppen i form av koldioxid, kväveoxider, svaveloxi-der och kolväten. Användningen av fossila bränslenmåste minska. Enligt vår uppfattning har inte rege-ringen tillräckligt tydligt och långtgående tagit tag ide miljöproblem som är förknippade med trafiken, isynnerhet i anslutning till storstadsområdena.På liknande sätt som man diskuterar en noll-vision inom trafiksäkerhetsarbetet menar vi frånCenterpartiet att det också är dags att forma en nollvi-sion för de fossila bränslena. Jag menar att detta ar-bete kan ha åtminstone tre viktiga utgångspunkter:1. att främja miljöanpassade trafiklösningar somtågtrafik och sjöfart,2. att successivt och systematiskt ersätta den tradi-tionella bensinen och dieseln med miljöriktigabränslen och3. att satsa på mera energieffektiva fordon och moto-rer.Vi i välkomnar att statsministern nuuppmärksammat denna fråga, och vi utgår från attregeringen nu i kontakter med bilindustri och andraaktörer tar nödvändiga initiativ.I det betänkande som vi har att ta ställningtill kan noteras att det finns en hel del allmänna reso-nemang som nog de flesta kan känna sympati för.Men är det ju inte i första hand allmänna resone-mang utan handlingskraft och konkreta åtgärder sombehövs på trafikområdet.I det här avseendet måste jag, fru talman, bekännaatt jag är något bekymrad för regeringens prioriteringav kommunikationsområdet när man låter detta storaoch viktiga område inordnas i ett nytt jättedeparte-ment för alla möjliga frågor. Det är svårt att se hurstatsrådet skall kunna få tid att med kraftägna sig åt dessa frågor. Hans frånvaro i kammarenhär är bara ett illavarslande tecken.Nu har ju visserligen regeringen i arbetet med tra-fikfrågorna, med den budgetproposition som presen-terats, fått förstärkning av och Miljö-partiet. Tyvärr är det inte så lätt att urskilja särskiltmycket av detta samarbete i dagens betänkande, vil-ket jag beklagar, eftersom när det gällertrafikpolitikens utveckling i många frågor haft en synlikartad den som och fö-reträder.En verklig framgång för trafiken och miljön hadekunnat vara om och hadetagit strid för linje om att i stället förSödra länken här i prioriterat.ex. byggande av ett tredje spår och itunnel. Det skulle vara intressant att ta del av Miljö-partiets och funderingar om denframtida hanteringen och inställningen till trafiklös-ningar i . Kommer ni att bidra till fortsattmiljardrullning och byggande av Österleden i Stock-holms mest natursköna miljö? Kan ni ge ett klart svarhär i kammaren till alla dem som är oroliga förden fortsatta exploateringen av naturom-råden? Kommer och attsläppa fram fler miljarder t.ex. till Österleden? Kom-mer ni att slåss för trafikavgifter, eller hur ser framti-den ut?Fru talman! Trafik- och transportpolitik har väl-digt många dimensioner. Jag har berört miljöaspek-terna något. Trafikpolitiken har även väldigt storbetydelse för att skapa "ett rundare ", dvs. debeslut som tas här i kammaren när det gäller trafik-politik får stora återverkningar på möjligheterna förföretag och enskilda att verka i hela vårt land.Centerpartiet har framhållit att detär just inom områden som trafik-, utbildnings-, nä-rings- och arbetsmarknadspolitik, dvs. den stora regi-onalpolitiken, som möjligheterna för de mer periferaområdena avgörs. Jag vill påstå att särskilt in-frastrukturfrågor är av avgörande betydelse för helalandets möjligheter att leva och utvecklas.Fru talman! Enligt uppfattning skallett av transportpolitikens syften vara att minska av-ståndsnackdelar och utöka möjligheterna för ett de-centraliserat samhälle. Näringslivets konkurrenskrafthänger väldigt nära ihop med frågor om trafikförsörj-ning, krav på god standard och hög tillförlitlighet vidtransporter. Nackdelar i form av långa avstånd inomlandet, till övriga och till andra marknadermåste kompenseras med väl avpassade och väl funge-rande transporter och en väl utbyggd infrastruktur.Enligt vår mening måste inriktningen vara att ska-pa en infrastruktur som ger förutsättningar att tillva-rata utvecklingsmöjligheterna i hela . Väg-och järnvägskapitalet måste förvaltas på ett sådantsätt att värdet av gjorda investeringar inte urholkas.För att en sådan princip skall kunna upprätthållaskrävs en långsiktig strategi för drift och underhållsåt-gärder. Av denna anledning prioriterar Centerpartietökade insatser för just drift och underhåll.Fru talman! Vi är , och viupplever på många håll i landet de problem som storasnömängder kan utgöra. Vinterförhållanden innebärofta kraftigt försämrad framkomlighet. Vintern ochvårens tjällossning kommer återigen att leda till att ettantal mil väg stängs av för trafik.Låt mig i det sammanhanget också kort kommen-tera det vi fick bevittna den gångna helgen i sambandmed snöovädret främst över Gävletrakten. Visserligenvar detta ett osedvanligt intensivt snöande med 1,3meter snö , kombinerat med hårda vindar,men när både järnvägstrafiken på och väg-trafiken på , bägge två väldigt viktiga pulsådrormitt i vårt land, blockeras och all trafikomöjliggörs finns det anledning att se över vår bered-skap på det här området.Är resurserna för snöröjning tillräckliga? Användsdessa resurser på ett optimalt sätt? Hade den två dygnlånga avspärrningen något att göra med järnvägensrespektive vägens tekniska utförande? Varför dröjdedet efter det att snön slutat falla innanväg och järnväg kunde öppnas igen? Inte minst deomdiskuterade vajerräckena norr om förefalleratt ha försenat snöröjningen på E 4.Jag utgår från, fru talman, att vi i trafikutskottetfår en ordentlig rapport och utvärdering av detta se-nast i samband med att utskottet planerar att besökaGävleborg i början av 1999.Fru talman! På alltför många håll i vårt land är deallmänna vägarna i så dåligt skick att de under delarav året är obrukbara. Avstängningar eller dålig fram-komlighet innebär betydande merkostnader för nä-ringslivet. Längre restider, försämrad framkomlighetoch högre underhållskostnader drabbar självfalletäven persontransporterna. Bärighetshöjande åtgärdersåsom tjälsäkring och beläggning av grusvägar är avstor betydelse. Andelen vägar som stängs av på grundav tjällossning måste kraftigt reduceras, inte minstmed tanke på industrins transportbehov och de en-skildas möjligheter att bo och verka i de delar avlandet där väsentliga delar av våra naturtillgångarfinns och brukas.Trafikutskottets ordförande ochjag hade för sedan tillfälle att studera proble-men på nära håll i som, kanske tillsammansmed , är särskilt utsatt. Det finns an-ledning för trafikutskottet att fundera på om det be-hövs särskilda åtgärder för de delar av landet som harsådana betydande problem.För kommer att se-nare i debatten återkomma till vägfrågorna och stödettill de enskilda vägarna.I vår budgetmotion och i vår kommittémotion harvi föreslagit att åtgärder för drift och underhåll samtför bärighetshöjande insatser kraftigt förstärks. Vårtförslag innebär en ökning med 500 miljoner kronorför . I ett läge där vi vet att dessa medel skullevara utomordentligt verksamma om de anslogs fördessa ändamål, väljer majoriteten i stället att låtaregeringen disponera pengarna efter eget gottfinnan-de.Det är principiellt inte så bra att så pass storasummor undanhålls kontroll. Det voreintressant att här och få ett klargörande från majo-riteten i utskottet om man har några synpunkter påhur regeringen tänker sig att använda dessa pengar.Håller ni med mig i mitt resonemang om behoven avåtgärder för drift och underhåll?Fru talman! Från sida har vi underlång tid arbetat hårt för att få regering och riksdagmed på offensiva och framtidsinriktade järnvägssats-ningar. Detta arbete har burit frukt, och görs kraft-fulla offensiva framtidsinriktade järnvägssatsningar.Detta bidrar till en förbättrad konkurrenskraft förbåde stora och små företag.För att investeringarna skall få avsedd effekt ochkonkurrenskraften stärkas är det viktigt att fullföljasnabbtågsplaneringen i den tid och omfattning somtidigare angivits. I det sammanhanget är det angelägetatt framhålla vikten av snabbtåg också på stambanan isödra inland, dvs. Här pågår en snabbtågsanpassning av banan -investeringar på sammanlagt . Då ärdet, enligt min mening, orimligt att som sker, mittuppe i denna investering, aviseras från SJ och rege-ringen att det inte blir några snabbtåg på stambanan.Det får räcka att folk och företag längs kusten fårtillgång till X 2000.Enligt uppfattning är det viktigt attockså inlandet får tillgång till snabbtåget. Det får påinga villkor bli så att snabbtåg endast trafikerar ost-kusten upp till och i bästa fall vidare tillÖstersund.Fru talman! För ett långsiktigt förverkligande avden s.k. Scandinavian Link, snabbtågstriangelnStockholm-Östersund-Trondheim-Oslo-Stockholm,är snabbtåg en första förutsättning. En förverkligadAtlantbana fram till skulle få mycketviktiga transport- och regionalpolitiska funktioner.Denna förbindelse bör redan nu kunna utredas medinriktning på beslut om genomförande under nästaplanperiod.I den södra delen av vårt land finns också mycketviktiga långsiktiga järnvägsprojekt som det finnsanledning att lyfta fram. Från sida servi det som utomordentligt viktigt och naturligt att iarbetet med stomnätsplanen för 2001-2011 redan nupeka på hur den s.k. Europakorridoren och Göta-landsbanan framstår som viktiga projekt. I det sam-manhanget vill jag understryka vikten av att ta tillvara möjligheterna att samplanera dessa båda projektsom på sträckan har en gemen-sam sträckning.Slutligen några ord om luftfarten. har dy-ra inrikesflygpriser. Särskilt gäller detta på de mindrelinjerna. Av den anledningen anser vi att ett systemför statlig upphandling av flygtrafiktjänster som ärregionalpolitiskt viktiga men kommersiellt mindreintressanta bör införas. Finansieringen av en sådanupphandling bör ske genom en avgift som tas ut påövriga inrikes flygresor.Fru talman! Jag hade också tänkt att kommenterasjöfarten. Men jag får återkomma till det i ett senareinlägg. Jag vill avsluta med att yrka bifall till reserva-tionerna nr 6, miljöanpassad tågtrafik, samt nr 20 omvikten av snabbtågstrafik också på stambanan i södraNorrland. Jag står självfallet bakom samtliga övriga,men för tids vinnande yrkar jag bifall endast till dessatvå.Anf. 5 () re-plik:Fru talman! Jag skall lugna närdet gäller hans frågor om vägsatsningar, Österledenosv. Självfallet är vi inte intresserade av att lägga merpengar på vägarna. Vi har motarbetat dem i regioner-na.Problemet för oss när vi skulle ta ställning tillbudgeten var att vi fick presenterat för oss en nästintill färdig budget som Socialdemokraterna hadekommit överens om med . Där ingickdessa satsningar. Våra möjligheter att minska påvägsidan var ytterst begränsade.Det är intressant att höra att harsamma inställning som vi. Jag välkomnar det. Jagnoterade särskilt vad sade angåendenollvisionen på fossila bränslen. Det innebär kanskeatt är beredd att understödja vårreservation nr 1 när det gäller att från nästa budgetflytta över från den fossilbaserade trafiken till mermiljövänliga transportslag.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det säger låterbra och betryggande, dvs. att man är starkt inriktad påatt fullfölja ett miljöinriktat trafikarbete. Jag hoppasatt och tar ordentlig stridför de frågorna. Men lasta inte oss, , för den budget ni gör upp med Socialdemo-kraterna. Det framgångsrika samarbete som Center-partiet har haft med den Socialdemokratiska rege-ringen avslutades i sam-band med . Vårbudgeten ochden budget som har lagts fram har vi ingentingmed att göra.Anf. 7 () re-plik:Fru talman! yrkade i sitt inläggpå ytterligare vägsatsningar. Inser han inte motsätt-ningarna när han verkar för en nollvisionnär det gäller den fossilbaserade trafiken? Det under-lättar inte några transportminskningar genom att anslåmer pengar till investering i vägar.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag betonade särskilt starkt i mitt in-lägg, , att för framtiden är detviktigt att prioritera de miljöinriktade transportslagen,t.ex. sjöfart och järnväg.Det är inte främst i de glesare bebyggda delarnaav vårt land där vi betonar att drift- och underhållsåt-gärder som miljöproblem är kopplade till biltrafikenutan det är runt storstadsområdena. Det är därför vi ärså angelägna om att inte fortsätta med de miljardslu-kande satsningar som t.ex. runt Stock-holm, som ingår i Dennispaketet, och att Österledenskall släppas fram.Jag hoppas att vi, liksom och Mil-jöpartiet, fortsätter att ta strid för en miljöinriktadtrafikpolitik också i storstadsområdena.Anf. 9 ():Fru talman! första betänkande fördetta har att behandla många anslagspostertill i och för sig stora belopp. I allt väsentligt harvolymerna lagts fast i det riksdagsbeslut som fattadesföre sommaren med anledning av regeringens s.k.vårproposition. Ändå är det viktigt att se runt hörnet,eller bak nästa vägkrök, för de beslut som fattas mate-riellt och principiellt och kommer att vara långsiktiga.Låt mig börja med några principiella synpunkter.Kommunikation är något mycket positivt. Det är ettsätt för människor att nå varandra konkret, fysiskteller att med hjälp av tekniken ha umgänge per brevoch telefon. Det är också en klassisk liberal tanke attmänniskor skall kunna mötas, resa fritt och breddasina kulturupplevelser. Det förstärks med den elek-troniska tekniken som alltfler förfogar över i vårtmoderna samhälle. Denna liberala syn står i klarkontrast till socialistiska och kommunistiska konceptsom dirigerar och kväver det fria samspelet mellanfolken.Resandet och annat kommunikationsutbyte har juaccelererat oerhört. En enkel jämförelse belyser dettadå vi beaktar att rörde sig svenskenmindre än en kilometer per dag. är reseradien igenomsnitt per individ i vårt land flera mil. Det förut-sätter självfallet ett annat kommunikationssystem ändet som gällde historiskt då vattenvägar, öppna ellerfrusna, var en viktig färdled. De upptrampade stigar-na har både breddats och förändrats, och dagens mo-derna vägnät ger helt andra möjligheter än vad våraförfäder var med om.Det finns en politisk uppgift för oss att underlättakommunikation, inte bara av de humanskäl jag harantytt utan också på grund av det faktum att vår eko-nomi måste fungera. Om vi gör högtidliga deklaratio-ner av typen Hela skall leva behövs det engenomtänkt politik för alla slag av kommunikation.Funktionssättet och rationaliteten kommer att varaavgörande om vi över huvud taget skall kunna räddautsatta landsändar och glesbygder. Det koncept somstatsmakt och offentliga beslutsfattare lägger fast äralltså förpliktade att ta en rad hänsyn som rymmerbåde rationalitet och humanvärden inklusive ett stortmått av miljöhänsyn och trafiksäkerhet.Även om det finns mycket visioner tror jag att vifår titta på den verklighet vi lever i. Inom över-skådlig tid kommer biltrafiken att vara helt domine-rande. När det gäller persontransporter går påväg. Åtta av tio personer reser alltså för egen del medbil. Övriga trafikslag - tåg, flyg, sjötrafik, tunnelbana,spårvagn, bussar m.m. - delar på den sista femtedelennär det gäller trafikföringen. Ser vi på en grupp sombarnfamiljer, är det av dem som har eller förfo-gar över bil.Transport och kommunikation är alltså en nöd-vändig förutsättning för all ekonomisk aktivitet. Vårvälfärd kan i hög grad kopplas till ökad handel ochdärmed ökade transporter och kommunikation. Vik-tigt är att våra transportsystem svarar mot högt ställdakrav på miljöhänsyn och en varaktig hushållning medresurser.På trafikområdet är den allmänna samhällseko-nomin av oerhörd betydelse. Också här behöver vivara med om en ekonomisk tillväxt om vi skall klaraden långa raden av välfärdskrav.Kommunikationerna behöver förvisso tillförasmera medel, och då är det också viktigt att den eko-nomiska kakan växer. Lösningen på framtidens pro-blem ligger alltså inte i fientlighet mot tillväxt. Det ärbra att regeringen markerar det i olika sammanhang.Även om vi har kritiska synpunkter på metodernaär det viktigt att klargöra detta för alla dem som mot-verkar tillväxtens värde. Tillväxt skall självfallet skepå naturens villkor. Men det kan aldrig vara ett själv-ändamål att både bromsa utvecklingen och se till attvi får mer att fördela. Behoven på kommunika-tionsområdet är för stora för att vi skall kunna slå osstill ro.Den departementsreform som citerades av ut-skottets vice ordförande vill jag för min del gärna sesom en ambition att koppla trafiken närmare närings-politiken och dess villkor. Jag beklagar i likhet medSven att den tjänstgörande kommunika-tionsministern är frånvarande. Inte ens en företrädareför den stora och växande gruppen statssekreteraresyns så långt ögat når. Vi får hoppas att man läserprotokollet från dagens debatt.Transportpolitiken är också en del i målet atttrygga jobb och välfärd i hela landet. En ökning avtrafiksäkerheten sker genom information, säkrarefordon, förbättrad trafikantutbildning och åtgärder påfarliga vägsträckor. Det är nödvändigt att öka kampenmot t.ex. rattfylleri, såväl till lands som till sjöss och iluften. Det är bra att regeringen efter många påstöt-ningar härifrån nu kommer med förslag ombåde promillelagstiftning i sjötrafiken och att meradefinitivt sätta stopp för knarket i trafiken genominförande av en s.k. nollgräns.I en marknadsekonomi är konkurrensfrågornaviktiga, både för att tillgodose ett kvalitativt högtutbud för medborgarna till rimliga priser och för attstimulera till tävlan bland olika aktörer. Vi behöverbättre konkurrens på järnvägen och flyget. Vi villbehålla , som har visat sig fylla enmycket viktig funktion vad gäller både konkurrensoch trafikservice.Det är viktigt att också stödja kommunala flyg-platser, framför allt i inland. Jag tror förövrigt att det är angeläget att se att det finns bärighetför olika trafikslag, att också mera genomlysa dentänkta infrastrukturen så att det blir rätt trafikslag iden meningen att det finns såväl rationalitet somekonomi och miljöhänsyn inbyggda. Där vi har ettbra vägnät och snabba järnvägstransporter skall inteflyget vara alternativet på kortsträckor. Konkret ut-tryckt: Den dag man kan ta sig från till detre nordiska huvudstäderna , ochKöpenhamn på två eller skall järnvägensjälvfallet vara det attraktiva alternativet för resande.Däremot behöver flygets roll stärkas mot de väg- ochjärnvägsfattiga delarna i glesbebyggda områden.Ett allvarligt problem är den bristfälliga bärighe-ten på många av våra vägar, t.ex. för skogsindustrinsråvaruförsörjning och åkerinäringen allmänt. Ettförbättrat underhåll och en höjd standard på utsattadelar av vägnätet behövs. Det är också viktigt attpåminna om den enskilda vägens betydelse. Utanenskilda vägar kommer en stor del av svenskt nä-ringsliv att bromsas upp och till delar stanna av.När det gäller sjöfartspolitiken präglas den avryckighet. Regeringens brist på långsiktighet får ock-så sitt genomslag här. Därför är det väldigt angelägetatt få ett fast koncept som gör att svenska handels-flottan får en chans att överleva och växa. Vårt all-männa koncept om lägre skatt på arbete är en viktigbit, och vi vill dessutom bredda och förbättra konkur-rensen genom att stuverimonopolet försvinner.I likhet med kan jag kännamig förvånad och överraskad över att statsministernger sig in i populistiska gränstrakter genom sina utta-landen om taxfreehandeln. Till skillnad från Molénstöder den del av regeringen som ser tax-freehandeln från sociala utgångspunkter. Vi vägrar attse skattefrihet på spirituosa och välluktande dropparför utvärtes bruk som ett sätt att lösa trafikproblemen.Historiskt har detta naturligtvis haft sina motiv. Un-der månadslånga resor behövdes kanske några drop-par för att klara magen i ett bakteriebemängtlivsmedelsutbud.