prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Efter-som det bara är en engångssatsning har vi sedan yt-terligare medel för de därpå följande åren.Då kommer jag till en fråga till . Jagfick det inte riktigt att gå ihop. sade skall spara för att polisen skall bli effektivareoch att det var det som var orsaken till besparingarnaunder den föregående perioden. Sedan sade AliceÅström att man skall satsa för att man skall bli effek-tivare. Är det så att nu har insett attbesparingarna inte resulte-rade i det man önskade utan i en försvagning av poli-sen? Eller vad är orsaken till att man först sparar ochsedan ökar resurserna? Hur hänger det ihop att bespa-ringar är till för att öka effektiviteten och ökningar ärockså till för att öka effektiviteten?Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag sade nog inte riktigt att man spa-rade för att bli effektivare. Men det har varit viktigtatt spara och anpassa Polisens budget till det utrymmeman har. Polisen har år dragit över sina an-slag. De har lagt sig på en väldigt hög nivå. Det varinte så att man fick ut en verksamhet och en effekti-vitet hos polisen som stod i rimlig proportion till demedel man tilldelades. Därför ansåg vi att det varviktigt att försöka anpassa kostymen till verksamhe-ten så att man fick ut det man ville av den.Nu har det gjorts ett ekonomiskt arbete. Vi har fåtten bättre ekonomisk styrning inom polisen. Då är detockså viktigt att se var inom polisen det är viktigt atttillskjuta medel. Det är viktigt att man har en över-blick och en ekonomisk styrning på verksamheten närman gör detta. Då kan man också se till att de medelman nu satsar extra kommer att användas på ett ef-fektivt sätt. Det skedde inte alltid tidigare när mansköt till medel.Det har varit nödvändigt att spara och få en ramför att få ut det man behöver och det man har rätt attkräva för de medel man satsar. är det också nöd-vändigt att se vilka områden det finns brister på ochsatsa på dem i stället för att öka anslagen rent gene-rellt.Anf. 108 () replik:Fru talman! Jag hör att är nöjd medden utveckling vi hade under den förra perioden.Alice sade någonting i stil med att nu när vifått ut det vi önskade av de besparingar som genom-fördes kan vi börja med en lite annorlunda politik.Då vill jag tala om att vi moderater inte alls ärnöjda med det som kom ut av förändringarna underden förra perioden. Vi är inte nöjda med att brotts-ligheten ökade. Jag gissar att inte påståratt det helt saknas samband mellan antalet poliser ochantalet begångna brott. Vi är absolut inte nöjda medden försämrade uppklarningsprocenten. Jag gissar attAlice inte påstår att det saknas sambandmellan antalet verksamma poliser och uppklarnings-procenten. Vi är absolut inte nöjda med att fler somhar gjort andra människor illa kommer undan från attöver huvud taget behöva ta konsekvenserna av sittbeteende. Jag utgår från att inte anseratt det saknas samband mellan hur många brottslingarsom blir dömda och antalet poliser.Anf. 109 () replik:Fru talman! Nej, jag är självfallet inte nöjd medatt brottsligheten ökar eller att fler människor harråkat illa ut. Det är att göra en hårdragning av det jagsäger.Jag är nöjd med att polisens ekonomiska styrningnu har börjat fungera bättre. Men jag har inte varitnöjd då bristen på eko-nomisk styrning hos polisen visade sig. Polisens sättatt tackla de besparingskrav man fick på sig var attavskeda en mängd civilanställd personal. Man avske-dade administrativ personal och satte i stället poliserpå dessa arbetsuppgifter.Jag har inte varit nöjd med det sätt som Polisenhar hanterat frågan på. Men det har också belystbristen på ekonomisk styrning och på en helhetssyninom polisen när man har valt att ta till sådana dras-tiska metoder för att klara besparingarna. Det harvisat att man har saknat en helhetssyn.Men jag upplever att man inom polisväsendet nuhar fått en annan syn och att man börjar få en ekono-misk styrning.Sedan, fru talman, är det inte så att allting barahandlar om resurser. Mycket av de problem som harfunnits inom polisväsendet har faktiskt hängt ihopmed den stora omorganisering som man har gjortinom polisen. Det har varit samma sak med omorga-nisationen inom åklagarväsendet. Att omorganiseraen sådan stor verksamhet som polisen, att lägga omtill ett helt nytt arbetssätt och att skaffa sig en helt nypolisutbildning med ett helt annat innehåll, för i stället skall få närpolis med ett problemoriente-rat arbetssätt, innebär givetvis att man får en nedgångi effektiviteten i organisationen. Men det har hängtihop med omorganisationen, inte bara med resurser-na, och det har vi också sagt tidigare.Med stora omorganisationer i stora verksamheterblir det tyvärr en effektivitetsnedgång under omorga-nisationen. Men det har börjat vända, och det hängerinte bara ihop med resurserna.Anf. 110 ():Fru talman! Jag tror att i ett gott samhälle överförsde demokratiska värdena och värderingarna frångeneration till generation. Utan dessa kommer rela-tionerna mellan människor inte att fungera i vardags-livet. Långsiktigt handlar det om internalisering,införlivandet av värden, värderingar och normer.Vuxnas insatser betyder mycket för att få barn ochunga att avstå från att börja begå brott. Föräldrar ochandra vuxna som har ansvar för barnuppfostran måstedärför stöttas i sin uppgift.Regeringen skriver i sin budgetproposition: En ef-fektiv kriminalpolitik kan bara drivas inom ramen fören allmän välfärdspolitik som leder till social trygg-het, en rättvis fördelning och solidaritet människoremellan.Vi kristdemokrater har alltså en annan syn på vadeffektiv kriminalpolitik är. Vi vill se till helheten ochtill människovärdet. Varje bärande system i ett rätts-samhälle bygger på en process av införlivande avvärden, värderingar och normer.Hos en stor del av svenska folket finns enmisstro till vad rättsstaten kan uträtta. Därför måstetillräckliga resurser och tillfredsställande kompetensvara högsta prioritet i det kriminalpolitiska arbetet.All brottslighet, inklusive vardagsbrottsligheten,måste bekämpas. Samhällsmedborgarna skall försäk-ras att bostadsinbrott, överfall, våld och hot, bilstöl-der, klotter och skadegörelse snabbt åtgärdas. Ävenden grova gränsöverskridande brottsligheten, brottmed rasistiska inslag samt våld mot kvinnor och barnskall kraftfullt bekämpas.Den 26 november kunde vi ta del av en annonsfrån BRÅ i en hel bilaga i . Bilagan kalla-des Mot brott och för brottsförebyggande arbete. Därfanns en hel del intressant läsning om hur man kanförebygga brott och tips och idéer från olika kommu-ner om hur man kan arbeta brottsförebyggande.Från rapporterades om hur man arbetar föratt skapa en trygg miljö genom ett samarbete mellanpolis, kommunen och hyresbostäder. Där harman inrättat s.k. bovärdar. Bovärden går dagligenrunt i området och ser över att inte någon ruta slagitssönder och att det inte finns klotter eller annat somförstör den yttre miljön. Genom att lyssna på hyres-gästerna och vistas i sitt bostadsområdeupptäcker värdarna brister och fel som skapar otrygg-het. Genom att snabbt åtgärda dessa skapas en känslaav trygghet, en trivsam miljö. Folk både vågar ochvill vistas ute i sitt område. Och ju fler som vistas utei närområdet, desto svårare blir det för tjuven ochklottraren att genomföra sin brottsliga handling.Flera av inläggen i tidningen handlade om hurviktig skolmiljön är i kampen för det goda. General-direktör för , , uttryckte det såhär i BRÅ:s annons:Grundläggande värderingar är inget man schema-lägger, det genomsyrar vardagen på skolorna.Det är precis det vi kristdemokrater menar när vitalar om vuxenvärldens ansvar och familjen som denbästa brottsförebyggande faktorn. Vi kristdemokrateranser att en av de viktigaste uppgifterna för skolan äratt försvara tanken på alla människors lika värde ochrätt att bli respekterade.Vad man kan konstatera av annonsen från BRÅ äratt det finns ett stort engagemang hos allmänheten idessa frågor. Man vill att brott skall utredas och lösasför att skapa trygghet för både gamla och unga i sam-hället, och man vill även arbeta förebyggande för attmotverka kriminalitet. kunde vi tadel av en undersökning där svenska folket sade attbrottslighet och kriminalitet var nummer två på listanöver samhällsproblem och näst efter arbetslöshet detviktigaste att åtgärda.Den omfattande minskningen av antalet poliseroch civilanställda samt ett otal avslutade och pågåen-de omorganiseringar har inte lett till ökad effektivitetoch kvalitetsförbättring, utan snarare till kaos ochminskad rättssäkerhet. Vi menar att civilanställdpersonal måste finnas i tillräcklig omfattning så attpolisens speciella kompetens kan tas till vara ute påfältet.Det behövs resurser för att tillskapa fler utbild-ningsplatser inom polisen och anställa fler civilan-ställda. Det finns ingen verksamhet i samhället somblir bättre enbart genom effektiviseringar, utan detkrävs resurser. Här tror jag inte att polisens verksam-het på något sätt särskiljer sig från annan verksamhet.Polisen behöver en god organisation, mer personal,kompetenshöjning och stöd så att man orkar i detmånga gånger tuffa jobbet.Vi påpekade också detta i den debatt som hölls isamband med budget 1997. Dåvarande ledamot ijustitieutskottet för , , uttryckte det så här:Det är för mig en fullkomlig gåta hur någon kankomma på idén att man skall skära bort, enligt vadsom står i betänkandet, 804 civilanställda!Under 1997 minskade antalet anställda inom poli-sen med 1 112 personer. Jämfört med utgången 1996hade antalet civilanställda minskat med 1 172 perso-ner. Och uppsägningen av civilanställda har konsek-vent drabbat kvinnor som har fått gå från sina arbe-ten. Det är mycket märkligt, fru talman, att ingenjämställdhetsminister har reagerat på detta!Det anmärkningsvärda är den kortsiktiga politiksom bedrivits då det gäller antalet anställda poliseroch civilanställd personal.Ena året säger man upp 1 200 civilanställda, föratt inse att detta nog var ett misstag.Kristdemokraterna föreslår i sitt budgetalternativ,utöver regeringens förslag, medel till att anställaytterligare 500 civilanställda.Vi vill höja statusen på och utveckla närpolis-kontoren och deras verksamhet. Bl.a. måste närpolis-kontoren hållas öppna i betydligt större utsträckningän , exempelvis då närpolisensproblemorienterade arbetssätt kan vara särskilt fram-gångsrikt för att stävja ungdomsbrottsligheten.Vardagsbrottsligheten måste tas på största allvar.Om vardagsbrottsligheten bekämpas kan också dengrövre brottsligheten bekämpas. Det är samhällsmed-borgarna som sätter gränser för vad som är accepta-belt handlande, inte prioriteringar gjorda från centralthåll. Bekämpning av oordning, rädsla och brott ärhuvuduppgiften för den lokalt förankrade polisen.Regeringen skriver vidare i sin budgetpropositionatt vardagsbrottsligheten hör till de verksamheter därbehovet av fortsatt uppmärksamhet är störst och atthinder för ett effektivt närpolisarbete kan finnas in-byggda i polisorganisationen.Vi vill att polisens ansvarsområde skall belysas iett större perspektiv. Vad skall polisen syssla med?Undervisning i skolor, borttappade hundar och katter,bevakning av idrottsevenemang?Regeringen bör, för att komma till rätta med da-gens problem, tillsätta en utredning som gör en totalöversyn av vilken verksamhet polisen enligt lag skallvara skyldig att utföra.På helgkvällar och helgnätter når antalet polisin-gripanden en toppnivå. är då minst antalpoliser i tjänst. Vid schemaläggning måste hänsyn tastill regelbundenhet och anpassning göras till tider dåenligt erfarenhet och statistik flest brott begås. Vimenar att kontinuitet och anpassning kan skapasgenom en översyn av polisens arbetstidsavtal ochschemaläggning.I budgetpropositionen lovordas det rationalise-ringsarbete som skett inom polisen, och man hänvisartill , av vilken detframgår att det fortfarande finns en betydande ratio-naliseringspotential.Vi vänder oss emot detta, eftersom vi samtidigtkan konstatera att enbart en bråkdel av alla brott somutförs utreds och att all statistik pekar på ytterligareen uppgång av antalet våldsbrott under det . Jag tycker att det är anmärkningsvärtatt den beskrivning som regeringen ger i budgetpro-positionen stämmer så illa med den verklighet somåterspeglas i vardagen.Under 1997 anmäldes 1 196 000 brott. Vålds-brotten, som till utgörs av misshandelsbrott, harökat kraftigt. Stöldbrottsanmälningarna har ökat, ochskadegörelsebrotten har fördubblats sedan 80-talet.Enbart kostnader för klotter uppgår till en halv mil-jard kronor, som av brottenklaras upp.Det drar en stark liberaliserings- och legalise-ringsvåg över och världen i övrigt när detgäller synen på narkotika. Deetta är oroväckande. Detsvenska restriktiva sättet att se på narkotika blir enligtmånga bedömare alltmera isolerat. Inom EU finns enrad exempel på liberaliseringssträvanden.I har polisen, enligt medierna, fått orderav justitieministern att se lite mellan fingrarna medinnehav, bruk och odling av cannabis. tillåterförsäljning och bruk av cannabis. I drivit enkampanj för legalisering av marijuana. I Frankrikehar skådisar förespråkat mjuka droger. hardiskuterat utskrivning av heroin till missbrukare. IItalien är legaliseringsrörelsen starkt förankrad blandpolitikerna.Vi kristdemokrater anser att det är mycket viktigtatt visar en stor politisk enighet mot legalise-ring av knark. Signalerna skall vara tydliga. Narkoti-ka skall till varje pris bekämpas.Sedan juli 1994 har polisen ökad skyldighet atthålla målsägande informerad om vad som händer ideras ärende. Detta sker fortfarande mycket bristfäl-ligt. Människor som drabbats av brott har rätt atterhålla all den kvalitativa och kvantitativa hjälp debehöver för att kunna återgå till ett normalt liv. Mötetmed polis efter det att man har blivit utsatt för brottutgör en viktig och kritisk punkt för brottsoffren. Detär viktigt att det finns en bred insikt om att brottsoffernästan alltid drabbas av psykiska och ibland ävenfysiska reaktioner som allvarligt kan påverka liv-skvalitet och beteende. Sättet att möta och stödjamänniskor som blivit utsatta för brott måste utveck-las. Utbildning och fortbildning skall också genomfö-ras för de grupper som i sitt dagliga arbete kommer ikontakt med brottsoffer.I domstolarna bör man tillse att lokalerna är så ut-formade att de möjliggör för de brottsdrabbade attunder förhandlingsuppehåll få vistas i rum som äravskilda från den misstänkte och dennes släktingaroch vänner. Detta bör även omfatta de vittnen somhar kallats för att styrka målsägandens berättelse.Tingshusvärdar bör finnas för att underlätta ett sådantförfarande.Det finns ett värde i att brottsofferjourernas fält-verksamhet bedrivs i ideell form, men medel böravsättas så att ett kontaktnät kan byggas upp överhela landet för att öka jourernas tillgänglighet förbrottsoffren.Kristdemokraterna anser att det brottsförebyggan-de arbetet måste intensifieras och en helhetssyn till-lämpas. Kommunernas ansvar i dessa frågor måsteklargöras och medel skjutas till för att prioritera debrottsförebyggande åtgärderna. Vi vill därför att detanslås till arbetet med brottsföre-byggande miljöer. Av dessa medel skall 10 miljonerkronor tillfalla BRÅ för forskning.När generaldirektör besökte utskottet kunde vi ta del av infor-mation om att barns möjligheter att umgås med för-äldrar på fängelse är ganska begränsade. Han ansågatt det var ett viktigt mål att förbättra förhållandenaför de barn vars föräldrar vistas på anstalt, i likhetmed vad vi kristdemokrater motionerat om.Kontakten har stor betydelse för relationen efterfrigivning. Mer än hälften av dem som sitter på an-stalterna runt om i landet är föräldrar. Deras barn harprecis som alla andra barn behov av sina föräldrar. uppfylls inte de grundläggande rättigheternaenligt intentioner. Anstalternamåste bättre anpassas efter barns och föräldrars behovav umgänge. Det bör också finnas barnpsykologertillgängliga på anstalterna.Brottsförebyggande rådet har på regeringens upp-drag gjort en kartläggning av frigivningssituationen,som presenterades . Enligt denna stårväldigt många av dem som friges från häktet utanlägenhet och jobb.Jag ser att min taletid har gått ut, och jag skalldärför förkorta mitt anförande. Det är oerhört viktigtatt vi arbetar med dem som släpps ut från fängelserna,så att frigivningen inte blir som att bli utkastad utan-för murarna, utan socialt kontaktnät, utan lägenhetoch utan arbete. man är fängslad skallman ha möjlighet att skaffa sig ett kontaktnät.Fru talman! Föräldrarna är samhällets viktigastebrottsförebyggande resurs. Det bör vara temat på enlandsomfattande kampanj, som bör genomfö-ras. Kampanjen skall i första hand vända sig till för-äldrar och olika personalgrupper som arbetar medbarn. Syftet är att skapa medvetenhet om det före-byggande arbetets stora betydelse för att förhindrabrottsbenägenhet.Om brott förhindras undviks mycket lidande. Där-för borde konkreta brottsförebyggande åtgärder prio-riteras.Fru talman! Bifall till reservation 10!Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag kan instämma i många av de sa-ker som den kristdemokratiska ledamoten tog upp islutet på sitt anförande - det som handlade om be-sökslägenheter, situationen för barn till dem som ärdömda till fängelse och frigivningsfrågor. Jag hoppasatt vi i utskottet framöver skall kunna arbeta för attförbättra på just de områdena.Fru talman! Min fråga handlar om brottsstatisti-ken och den redovisade ökningen av våldsbrott. Detär viktigt att vi politiker för en debatt också omvad som ligger bakom ökningen av antalet våldsbrott.Är det bara en negativ trend att vi ser en ökning istatistiken över anmälda våldsbrott, eller är det ocksåså att vi har minskat vår tolerans mot våld?Man kan i många historiska skildringar läsa oms.k. vanliga krogslagsmål eller slagsmål ute på dans-banorna. Det ansågs vara en del av kulturen att manslogs när man var ute. Detta är inte längre accepterat.I dag polisanmäls i stort sett varje slagsmål t.ex. i enkrogkö, och det är en positiv utveckling.Har diskuterat den här sidan avökningen av våldsbrotten - att det kan vara fråga omnågot positivt, en förändrad syn på våldsanvändning?Anf. 112 () re-plik:Fru talman! Självklart har också vi noterat detta,. Det finns bl.a. tydlig statistik som visaratt kvinnor i mycket större utsträckning anmälervåld, misshandel och brott. Men detta kan inte använ-das som ett argument för att göra gällande att antaletbrott inte ökar. Antalet våldsbrott ökar, och det ärväldigt oroväckande.Alice konstaterade tidigare i sitt inlägg hade fått ett effektivt polisväsende. Hon sade inte kan använda pengarna hur som helst, mennu hade polisen äntligen blivit effektiv. Jag måste fåställa en motfråga till är positivt att fler brott anmäls, men alltförmånga brott i vårt samhälle blir bara noteradeefter ett samtal med polisen. Man har inte möjligheteratt utreda dem. Alltför många människor i mitt nä-rområde kan peka på tillfällen där polisenbara skakar på huvudet och säger att den inte harnågra möjligheter att utreda det brott som det gäller.Det är nog inte så att vi på något sätt blundar förverklighetsbilden, utan vi är mycket väl medvetna omden, men brotten blir allt grövre, och våldsbrottenökar, . 113 () replik:Fru talman! Jag skall börja med det sista. I mittanförande sade jag att vi nu har fått en effektiv eko-nomisk styrning av polisen. Det finns fortfarandemycket arbete kvar att göra inom polisväsendet för attöka effektiviteten i arbetet. Inte heller jag är nöjd medden låga uppklarningsprocenten. Men det viktiga äratt man nu har en ekonomisk styrning av verksamhe-ten som gör att man kan arbeta på ett annat sätt.Fru talman! Jag tog upp frågan om våldsbrott. Jagtror att det är viktigt att vi politiker när vi debatterardessa frågor inte bara lyfter upp statistiken och denökade brottsligheten som ett negativt fenomen i sam-hället. Det finns också en ökad benägenhet att anmälabrott och inte tolerera våld. Det är en positiv utveck-ling.Jag tror att vi allihop behöver diskutera också denbiten, ta ett steg framåt och ännu mer minska toleran-sen mot våld i samhället. Då behöver man diskuterastatistiken ur två olika perspektiv.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! Självklart är det positivt att männi-skor i högre utsträckning anmäler brott. Men dettragiska i det hela är: Vad händer med min anmälan?Om inte brottet utreds hjälper det inte att fler männi-skor anmäler brott.Frågan är: Hur mycket resurser har polisen för attkunna utreda och på rätt sätt behandla de ärendenman får in? Det finns statistik på att personrånen ökarkraftigt. Det kan man knappast säga har något sam-band med anmälningsbenägenhet. Det har snararesamband med vilken människosyn man har i vårtsamhälle i dag.Anf. 115 ():Fru talman! anser att en av rättssta-tens viktigaste uppgifter är att forma gemensammaregler och säkra att de efterlevs. Att skydda medbor-garna mot våld och övergrepp och att garantera indi-videns rättssäkerhet är avgörande för tilltron till sys-temet.Det personliga ansvaret måste förtydligas. Vimåste alla vara goda förebilder i samhället. Vi måsteockså ta vara på engagemanget från allmänheten ochfrån de ideella organisationerna.Den viktigaste kriminalpolitiska uppgiften församhället är att öka tryggheten genom att minskabrottsligheten.Men tyvärr har det blivit tvärtom! Vi fick i ut-skottet en rapport om att brottsligheten har ökat med2 %, och tryggheten, ja den är ju svår att mäta. Menlyssnar vi på invånarna ger de inte signalen ökadtrygghet, utan just tvärtom, oron ökar.Vi fick också i utskottet en rapport om att vålds-brottsligheten har ökat . Denna är mångagånger förknippad med rasism, men också koppladtill narkotika. kommer de mest skrämmanderapporter om mord, skottskador och övergrepp påbarn och kvinnor. Vart är vi på väg? Åldringar, oftaensligt boende, blir utsatta för övergrepp i sin bostad.Ja, det är en mörk otrygg situation vi lever i.Det är mycket oroande att se hur narkotikabero-endet breder ut sig i alltfler ungdomsgrupper, och idetta spår följer brottsligheten. Alla gemensammakrafter behövs för att få bukt med narkotikan och dessföljder, också i samverkan utanför våra gränser.Det behövs förstärkningar inom polisen. Polisor-ganisationen har genomgått en stor omorganisation.Befordransmöjligheterna har minskat i den plattaorganisationen, och det har skapat oro i leden och letttill att många har tappat sugen. Det tar tid innan dennya organisationen finner sina former. Det behövs ettnytt starkt ledarskap för att nå en hög effektivitetinom polisorganisationen.Därför har det stor betydelse att utskottet har varitenigt om att regeringen återkommer till riks-dagen med förslag till riktlinjer för rekrytering ochutbildning av chefer inom polisväsendet.Men det är också brist på polisresurser. Därför villvi i öka på anslaget till polisen. Det ärinte rimligt att medborgarna inte får något svar när deringer upp eller söker polisen, eller att det är stängtoch de slussas från den ene till den andre och får drasin historia upprepade gånger.Det är inte heller acceptabelt att inte polisenkommer när t.ex. ett inbrott har begåtts. Man får sigtillskickad en blankett, och då känner man sig ganskautlämnad. Hur skall bevisen säkras? Dessa småbrottklaras oftast inte upp. De leder i sin tur till vidarebrott, och så är karusellen i full gång.Centerpartiet anser att polisservicen skall finnasöver hela landet. Var du än bor i landet har du rätt attkänna trygghet. Det pratas mycket om ökade resursertill polisen. föreslår en ökning med 65miljoner kronor och åren framöver.Det är av stor betydelse att vi får en polisorgani-sation som verkar lokalt anpassat och som får störremöjlighet att anpassa sin arbetstid utifrån lokala be-hov, geografi och andra förhållanden. Alltså en de-centraliserad organisation.Behovet av nya poliser är stort, och det är av viktatt utbildningen är väl i fas med detta.Att situationen för kvinnliga poliser förbättras,både vad gäller mobbning och sexuella trakasserier,är en viktig del av ledarfrågan. Vi behöver öka ande-len kvinnor inom poliskåren.Även inom åklagarväsendet pågår förändringar iarbetsorganisationen. Man använder IT-medlet.