prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — Därmed ökarskillnaderna i samhället, och det vill inte jag ställaupp på.Anf. 221 () replik:Herr talman! har mycket tyd-ligt beskrivit sin inställning till modellav skolpeng. Men det finns också andra modeller somvill garantera valfriheten. tror inte på attmöjligheten att återföra skolans ansvar till staten ärnågonting vi kan göra , men under den gamlaborgerliga regeringen hade vi t.ex. skyldighet förkommunen att betala en viss procentsats för eleversom valde andra skolor osv.Med tanke på både och tidi-gare vänsterpartisters så negativa uttalanden om olikaalternativa skolor med annan huvudman skulle jag förtydlighetens skull konkret vilja höra: Vill LennartGustavsson och över huvud taget ge-nomföra någon garanti för att t.ex. Montessorigrund-skolor, Waldorfförskolor och föräldrakooperativ inteblir helt beroende av vem som vinner kommunalvaletför att de skall kunna existera följande år? Vill Väns-terpartiet t.o.m. försämra den redan nu ganska oklartformulerade möjligheten för kommunen att stödjaeller vill ni över huvud taget inte ha några kommunaltstödda friskolor?Anf. 222 () re-plik:Herr talman! Det har redan sagts i den debatt sombl.a. deltog i att de regler som gäller fårvara och de skolor som har startats får fortsätta. Vadvi däremot har sagt i vår motion är: Inga nya etable-ringar.Beträffande Waldorf och , två olikaslags pedagogik som nämner, tycker jagatt det skulle vara intressant att diskutera hur vi i denoffentliga gemensamma skolan kan ta till oss de lär-domar som den pedagogiken kan ge oss. Det tyckerjag är en intressant debatt som vi skulle kunna föra, istället för att driva att alternativ pedagogik skall be-drivas i fristående skolor.Anf. 223 () replik:Herr talman! Det är också intressant att diskuteravarför de alternativa pedagogiska formerna inte harvuxit fram inom det offentliga skolsystemet. Uppen-barligen kan det ibland vara en fördel att det kommerimpulser från olika håll.Tycker ändå inte att det voreen absurd situation att frysa tillståndet,så att vi portionerar ut bidrag till skolor men intetillåter en enda ny att etablera sig vid sidan av dekommunala?Anf. 224 () re-plik:Herr talman! Den diskussion jag tycker är viktigatt föra är hur vi kan använda den pedagogik somfaktiskt finns. nämner bl.a. Waldorf ochMontessori. Hur kan vi ta till oss de lärdomarna,kunskaperna och engagemanget och utveckla dengemensamma skolan så att denna pedagogik gagnaralla barn?Anf. 225 ():Herr talman! Den högre utbildningen och forsk-ningen får inte politiseras. Kvantitet går, med nuva-rande politik, ofta före kvalitet. Man fördelar ett antalplatser. Antagningssystemet har centraliserats, hög-skolorna och universiteten bör, enligt vår uppfattning,få ökade möjligheter att själva bedöma kraven påvilka förkunskaper som krävs för de olika utbildning-arna. Vi anser att utbildningens kvalitet och studen-ternas val skall väga tyngre vid fördelningen av resur-ser till universitet och högskolor.Högre utbildning och forskning måste planerasutifrån långa perspektiv och får aldrig göras till en delav en kortsiktig arbetsmarknadspolitik. Det är nöd-vändigt att den högre utbildningen byggs ut. Antaletplatser med inriktning mot informationsteknik ärfortfarande otillräckliga.Vi anser att det behövs mer konkurrens och mång-fald inom den högre utbildningen. Vi vill utveckla detsärpräglade vid varje lärosäte.Fri forskning i kombination med ett gynnsamt fö-retagsklimat är grundläggande för ett modernt väl-färdssamhälle. Vårt framtida välstånd står och fallermed hur vi lyckas med forskningen och den högreutbildningen. Vi anser att antalet platser på högskolanmed inriktning mot informationsteknik är otillräckligti förhållande till antalet sökande.Herr talman! Vi moderater föreslår att högskolan iKarlskrona/ges möjlighet att bli en komplettspecialhögskola inom informationsteknik och såsmåningom ett IT-universitet. För mig som bleking ärdet mycket glädjande, inte minst med tanke på att vimoderater utgår från utbildningens kvalitet och stu-denternas val.Vårt förslag grundar sig inte på att be-höver ett IT-universitet av regionalpolitiska skäl ellerdärför att vi tycker att behöver ett visst antalplatser. Skälet är i första hand att vi gör bedömningenatt högskolan i /höga kvalitet och kompetens som fordras för attvi skall tycka att det är viktigt att satsa ännu mer.En utbyggnad av högskolan till ett IT-universitetbör ske gradvis. Samverkan mellan ochSoft Center är en del av högskolans profil och styrka.Under utbyggnadsperioden bör denna samverkankunna utveckla den samlade forsknings- och före-tagsmiljön i och till att bli le-dande i svensk IT-miljö. /måsteges goda möjligheter att bygga upp kontakterna medde främsta IT-miljöerna i universitetsvärlden.Vi föreslår en höjning av anslaget till forskningoch forskarutbildning vid högskolan i Karlskro-na/med under år 1999.Även föreslår vi 10 miljonermer än regeringen och utskottsmajoriteten till forsk-ningen och forskningsutvecklingen vid högskolan iKarlskrona/Ronneby.Herr talman! Vi moderater tror på högskolan iKarlskrona/. Framgångarna vid denna hög-skola, inte minst inom IT-området, är på väg att sättaBlekinge på högskolekartan och tvätta bort den gamlakrisstämpeln som så länge hängt över vårt län. Dettatillsammans med strategiska läge, närhetentill det nya och tillkomstkommer att, rätt hanterat, kunna bli ett lyft för helasydöstra talman! Med detta vill jag instämma i det yr-kande som något har lagts fram av PerBill.Anf. 226 ():Herr talman! Det var intressant att höra det mode-rata inlägg som gjordes nu och som beskrev modera-ternas syn på de mindre och medelstora högskolorna iallmänhet och /i synnerhet. In-tressant var det inte minst mot bakgrund av de ställ-ningstaganden som hargjort i den här kammaren när det gällt de mindre ochmedelstora högskolorna. Det har inte alltid varit tillgagn för de mindre högskolorna, om man säger så.Jag kan gärna instämma i de superlativ som JeppeJohnsson uttalade om högskolan i Karlskro-na/, men jag tycker att det i samma vevafinns anledning att erinra om de ställningstagandensom har gjort . Jagskall bara ta fyra exempel.Det första är när socialdemokraterna föreslog attde mindre högskolorna skulle få rätt att inrätta egnaprofessurer. Då röstade emot.Det andra är utbyggnaden av grundutbildningenpå de mindre högskolorna. Då har röstatemot.Det tredje är utbyggnaden av forskningsresurser.För att ta /som exempel var de 2miljoner 1994 och är 22 miljoner med det för-slag som föreligger. Den utbyggnaden har moderater-na röstat emot.Det fjärde, som specifikt gäller högskolan i Karls-krona/, var inrättande av forskarskola i tele-informatik. Då röstade emot.Jag tycker att det är bra om man från moderater-nas sida, nu när man ser resultatet av den socialde-mokratiska högskole- och forskningspolitiken på dethär området, säger att de satsningar som den social-demokratiska regeringen, ofta i samverkan med andrapartier i - inte , men andrapartier - har gjort är bra, och vill vi ansluta oss tillden satsningen. Det tycker jag känns bra.Samtidigt skall man komma ihåg att man inte gär-na kan beskriva det som att vill ge likamycket resurser. De 10 miljoner som moderaternaenligt sin beskrivning vill ge extra till forskningen harinte kompenserats för de miljoner som går tillforskarskolan, och som man också har varit emot. Jaghar inte kunnat se det i den moderata motionen. Räk-nar man in det skiljer det inte särskilt många kronormellan regeringens förslag och det moderata. Det somdäremot skiljer är om man skulle använda den modellför fördelning av grundutbildningens resurser sommoderaterna har föreslagit. Då skulle under den fyra-åriga utbyggnadsperioden ökningen av antalet stu-denter i /inte vara 2 100 utan600. Det skulle betyda en utveckling med 1 500 stu-denter färre. Det är självklart att varken jag eller ut-skottsmajoriteten kan ställa oss bakom ett förslag sominnebär så drastiska förändringar av grundutbildning-en. Det är också en drastisk förändring när det gällerresurserna till /,nämligen storleksordningen mind-re än i det budgetförslag som ligger.Det får gärna bli en utveckling mot universitet påsikt. Det vetenskapliga område som högskolan iKarlskrona/har fått ger förutsättningar fördet. Man har universitetsrättigheter inom områdetteknik. Det är väl närmast där man skall utveckla denverksamhet som , tack vare en framsynt rege-ringspolitik under förra perioden, utvecklas på ett brasätt och som bör fortsätta.Anf. 227 () replik:Herr talman! Jag behöver naturligtvis inte påmin-na med sin gedigna erfarenhet frånutbildningsutskottet, att när vi fördelar resurser tillhögskolor och universitet handlar det mycket omutbildningskvalitet och studenternas valmöjligheter.Det är inte fråga om någon form av arbetsmarknads-politik, att stackars behöver ett antal platser.Men det är vi nog överens om.Nu har vi moderater kommit till ståndpunkten atthögskolan i /uppfyller högt ställ-da kvalitetskrav. Därför är vi beredda att satsa extrajust på denna högskola och just inom detta områdesom högskolan har blivit professionell på.Jag konstaterar också att nämner atthan innan har samverkat med andra partier för attbygga ut och satsa på högskolor. Om Socialdemo-kraterna och tycker att högskolan iKarlskrona/är bra, varför inte samverka medvårt parti och ge det stöd som behövs? Jag vill i dettasammanhang påminna om att de 10 miljoner kronorsom vi ligger över i satsning på forskning skall ses iförhållande till det som regeringen satsar, nämligen21 miljoner. Vi vill satsa en halv gånger så mycket.Detta vill vi för att göra en redan bra högskola ännubättre. Välkommen att stödja denna satsning också,. 228 () replik:Herr talman! Det är bra om ochModeraterna vill stödja högskolan i Karlskro-na/. Det vore ännu bättre om han var bereddatt stödja andra mindre och medelstora högskolorockså.Jeppe glömmer två viktiga saker ellervill inte lyfta fram dem. Den ena saken är det JeppeJohnsson kallar studenternas val, sökandekriteriet,skulle ge högskolan i /1 500platser färre. Jag vill inte medverka till att halverastudentantalet på högskolan i /Ronneby.Jag och majoriteten vill inte medverka till att hög-skolan skulle få i storleksordningen 60 miljoner kro-nor mindre.Det sker inget nettotillskott på 10 miljoner kronortill forskningsresurserna. Ni har fortfarande intekompenserat högskolan i /för depengar som man har för att driva forskarskolan iteleinformatik. Den är ett viktigt inslag dels för attutveckla näringslivet och ge studenterna bra utbild-ning, dels för att öka kompetensen på högskolan. I praktiken innebär det inga mer pengar tillforskningen, men det är betydligt mindre pengar tillgrundutbildningen i det moderata förslaget. Det äranledningen till att majoritet yrkar avslagpå den moderata motionen.För en samverkan med , , krävs det en bättre budget med större resurser tillde mindre och medelstora högskolorna.Anf. 229 () replik:Herr talman! Kvalitetskriteriet är viktigt för ossnär vi satsar på en högskola. Det kan väl vara attdenna unga högskola fortfarande inte har ett så högtsökandetryck. Men vad hjälper det att tillsätta enmängd platser när det inte finns kompetenta sökande?Låt oss titta på frågan att dela ut platser. På vissaställen är det få sökande till de platser som delas ut.Det är inte speciellt meningsfullt.Men satsningen på forskningen på högskolan iKarlskrona/kommer att göra högskolanännu bättre, kommer att ge genklang i högskolevärl-den, kommer att locka fler ungdomar att söka ditdärför att de vet att där finns den yppersta undervis-ningen.Anf. 230 () replik:Herr talman! Det är intressant med kommentarer-na. Om man leker med tanken att denna modell medsökandetryck hade gällt 1989-1990, när högskolan iKarlskrona/etablerades, skulle högskolaninte ha kommit till. Det fanns ingenting att söka till.Samma är läget . Med den modell som niskisserar för sökandetrycket, skulle högskolan ha1 500 studenter färre. Det är inte så att det saknaskompetenta sökande. Det finns kompetenta sökande.Men det är viktigt att de mindre högskolorna ocksåfår resurser. Med er modell skulle de inte få det.Det beskriver som en kraftig sats-ning, är en kraftig satsning i den moderata budgeten,dvs. utifrån ett nolläge. yrkade ni avslag påhela forskningsanslaget till de mindre och medelstorahögskolorna. får ni backa ur det styckevis. Men i förhållande till det liggande budgetförsla-get är det ingen kraftig satsning. Ni kompenserar debrister som ni har åstadkommit tidigare. Ni gör detnär ni konstaterar att den socialdemokratiska hög-skole- och forskningspolitiken har vunnit framgång.Högskolan har därmed kunnat bevisa sin kvalitetinom högskolevärlden. Det är bra. Men det fordrasytterligare satsningar för att skall platsasom en samverkanspart när det gäller de mindre ochmedelstora högskolorna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Ändringar i radio- och TV-lagen, m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU13Ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844), m.m.(förnyad behandling, delvis) (prop. 1997/98:184delvis)Kammaren biföll hemstäl-lan att ärende 1998/99:KU13 fick avgöras efter en-dast en bordläggning.Anf. 231 ():Herr talman! Med hänvisning till den tidigare de-batten ber jag att få yrka bifall till reservation 4 förModerata samlingspartiet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § BordläggningAnmäldes och bordladesArbetsmarknadsutskottets betänkande1998/99:AU1 Utgiftsområdena 13 Ekonomisk trygg-het vid arbetslöshet och 14 Arbetsmarknad ocharbetslivNäringsutskottets betänkanden1998/99:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv1998/99:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utjämningoch utveckling1998/99:NU3 Utgiftsområde 21 Energi11 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 14 december1998/99:82 av () till finansminis-ternKasinonInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 19 januari1999.12 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 14 december1998/99:187 av () till socialminis-ternÖvergången till ny försäkring1998/99:188 av () till jordbruksmi-nisternLöneklyftorna mellan kvinnor och män1998/99:189 av () till jordbruksmi-nisternLänsstyrelsernas jämställdhetsarbete1998/99:190 av Per () till utrikesministernMänskliga rättigheter och EU1998/99:191 av () till statsrådetUlrica MessingÅsiktsregistrering1998/99:192 av () till näringsmi-nisternEn ny trafikmyndighet1998/99:193 av () till utrikesministernFörfattarmorden i IranFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 19 januari 1999.13 § Kammaren åtskildes kl. 21.47.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 6 § anf. 21 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 74 (del-vis),av talmannen därefter till ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 197(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.