prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — Detta ärnågot väldigt viktigt, men kommer fortfa-rande av dem som befinner sig på densvenska arbetsmarknaden att vara kvar där. Man kaninte lösa det här problemet med hjälp av kompe-tensutveckling . Den typen avtidshorisont måste vi också ha.Arbetsmarknaden fungerar också sämre än tidiga-re. Antalet icke tillsatta jobb har ökat. Statsministernhar i en TV-intervju sagt att detta är en mycket med-veten politik, något som jag menar är både cynisktoch felaktigt. Det är naturligtvis en ren efterhands-konstruktion att man skulle släppa upp arbetslöshetendärför att man har en hel del andra problem att lösaunder tiden och att man sedan skulle ta ned den. Detär fel, det är en efterhandskonstruktion. Det stämmernämligen inte när man jämför finansplaner och Statis-tiska centralbyråns utfallsstatistik. Det är också väl-digt egendomligt att statsministern hävdar dennaståndpunkt, eftersom det var den som , That-cher och andra drev . De tänkte då attarbetslösheten kunde få stiga, och sedan skulle man taned den, men det visade sig då i att dettavar en omöjlig framgångsväg. Att statsministern dåsade att detta var något som han valde är mycketegendomligt och är väl egentligen ett utslag av okun-nighet.Fru talman! Min taletid är ute. Jag skall gärna isenare inlägg återkomma till lösningar pådessa problem. Låt mig snabbt till näringsministern fåställa tre frågor: Är fortfarande arbetslösheten detöverordnade målet? Vilken definition av arbetslöshetanser näringsministern i så fall vara den mest relevan-ta och meningsfulla? Anser näringsministern att korta-re arbetstid är ett sätt att öka antalet jobb?Anf. 81 har till förfogande försina anföranden, inte längre.Anf. 82 () replik:Fru talman! Det fanns en del intressant i det sade, men det är litet svårt att veta vad hanegentligen står för. Det är riktigt att det inte räckermed tillväxt. Det är inte rimligt att förvänta sig att detgår att blåsa upp tillväxten så kraftigt i att detskulle lösa problemet med den höga arbetslösheten.Något otraditionellt behövs. Det är precis vaddet handlar om. Då frågar man sig varför Folkpartietoch är så fruktansvärt låsta i diskussionenom arbetsdelning.Jag kan referera till IMD, Development, som apropå dettasäger att i stället för att gå mot lägre löner, ökadelöneklyftor och större orättvisor eller att välja densocialistiska modellen skulle man kunna tänka sig entredje väg mot en försiktig utveckling, där man tittarjust på arbetstidsfaktorer, arbetsdelning och lägresociala avgifter för svaga grupper. Det är precis vadvi i föreslår. Kan tänka sig attåtminstone diskutera detta?Anf. 83 () replik:Fru talman! Visst kan vi diskutera, men jag villavvisa detta av det enkla skälet att det inte är lösning-en på det problem som tar upp. RoyOttossons förslag skulle leda till att färre människorarbetade fler timmar, eftersom detta medför en högrefast kostnad för varje person som är anställd i ettföretag eller i offentlig sektor. Om man tänker igenomdetta kommer man fram till att det skulle innebära attarbetsgivarna utnyttjar arbetskraften fler timmar menatt de anställer desto färre.Den här tanken bygger dessutom på att människorär utbytbara som klossar, men människor är olika,med olika kompetens, erfarenheter, visioner, önske-mål och ideal. 84 () replik:Fru talman! Människor behöver inte nödvändigt-vis vara helt utbytbara. Väldigt många människor ärarbetslösa och vill ha jobb och är kompetenta förolika jobb, så visst finns det goda möjligheter attskapa fler jobb om man också tittar på arbetstidsfak-torer. Det är en viktig ekonomisk faktor i samman-hanget. får i stället vi som jobbar betala högreskatt och betala dem som är arbetslösa för att de ärarbetslösa. Det är ett annat sätt att dela på den eko-nomiska kakan. Är det då inte bättre att också titta påfrågan om arbetstider?Vi i anser att detta skall kombinerasmed lägre beskattning på arbete, lägre sociala avgif-ter, så att det inte blir en högre fast kostnad för ar-betskraften. Det är väldigt viktigt i sammanhanget,och det är precis det våra förslag innebär. Kan nitänka er att diskutera en sådan sak?Anf. 85 () replik:Fru talman! Vad människor i det här landet efter-frågar är en möjlighet att få arbeta mer för att kunnafå högre inkomster. Därmed blir de också skattebeta-lare, vilket den offentliga sektorn har glädje av, ochdet blir färre bidragsmottagare. Ärligt talat kan jaginte riktigt följa argumentation i alladelar, men hans förslag kommer inte att leda till attindivider och hushåll får ökade möjligheter att självavälja sin arbetstid och dessutom arbeta mer än vad dehar möjlighet att göra i dag.Anf. 86 Näringsminister () replik:Fru talman! Vi har i kammaren fått besked omatt vill bedriva samma politik som mangjorde 1991-1994. Jag vill fråga : Påvilket sätt har er politik förändrats i förhållande tillden politik ni bedrev ?Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag förmodar att näringsministernnärmast avser arbetsmarknads- och sysselsättnings-politiken. Jag tror att det är väldigt viktigt att mandriver en politik som i större utsträckning tar hänsyntill de arbetslösa och deras inflytande över reglerna påarbetsmarknaden. Arbetsrätten fungerar till delarsåsom ett skydd för dem som redan har jobb på be-kostnad av dem som inte har jobb. Det fungerar unge-fär som tullmurar runt ett land; det gynnar de produ-center som producerar innanför tullmurarna på be-kostnad av dem som vill försöka komma in med sinavaror. Där måste det ske en balansförskjutning, och viär mer medvetna om de problem som finns pådet arbetsrättsliga området.Anf. 88 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag tror att sysselsättningen inte baraär ett resultat av vilken arbetsmarknadspolitik manbedriver, utan hur hela politiken ser ut är naturligtvisav betydelse för hur mycket människor vi kan ha iarbete. Därför blir min fråga: På vilket sätt har erpolitik förändrats i förhållande till den politik ni be-drev 1991-1994? Finns det delar av den politikensom vill ta avstånd från?Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag är inte så road av sådan politiskteater som här försöker exekvera.Vi kan diskutera detta mer seriöst, t.ex. de frågor jagtidigare tog upp. Vad anser regeringen vara en rele-vant definition på arbetslöshet, och vad är det för målför politiken som egentligen bör eftersträvas?Är det verkligen en halvering av den öppna arbets-lösheten, eller är det sysselsättningen som skall stå icentrum, eller är det den totala arbetslösheten? Jagtycker att vi kan koncentrera oss på den typen avfrågor snarare än denna som jag vill kalla politiskateatern.Anf. 90 HANS ():Fru talman! Arbetsmarknadspolitiken har kommiti vanrykte. Den diskuteras häftigt, och många riktarkritik mot den. Vi har försvarat idén om en arbets-marknadspolitik - att inte lämna de arbetslösa i stick-et. Men jag tror att vi hårdast i denna kammare underen följd av år har kritiserat rådande arbetsmarknads-politik. Arbetsmarknadspolitiken har blivit överlastad.Sysselsättningsproblemet och massarbetslöshetensproblem löser man inte med arbetsmarknadspolitik.Det handlar om att få en sysselsättningstillväxt, ochdet handlar om att ha en sysselsättningspolitik. Därförär det grundbulten i hela ekonomiskapolitik. Vi har ett stort ekonomiskt paket, som innebär25 miljarder utöver regeringens förslag, för att gagnaoch skapa ny sysselsättning. Vi har en serie förslagsom ändrar strukturförhållandena på arbetsmarknaden- maktfrågor, arbetstidsfrågor och mycket annat. Vihar även en serie förslag som ökar demokratin ochtryggheten för människor som skall arbeta. Allt dettasyftar till att skapa mer sysselsättning och större möj-ligheter för människor att försörja sig.I åtta punkter skall jag kortfattat säga något omvårt paket.Den första punkten handlar om en förnyelse avnäringslivet. Den bygger på miljöomställning, kompe-tenslyft och modernisering av vår branschstruktur ochskall ta oss ur strupgreppet av att vara beroende avstora företag och gamla råvarumarknader. Den inne-bär att vi skall ha en tillväxtpolitik som också byggerpå att vi skall ta hand om innovationer och nyföreta-gande och stödja småföretag. Jag är mycket förvånadöver att och har så litet attkomma med när det gäller branschförnyelse, förnyel-sepolitik i näringslivet, utan mer talar om makroeko-nomi - att man skall släppa marknaden fri, att manskall låta företagen göra vad de vill och att man skallse till att löntagarna inte har så många rättigheter såfår man se vad som händer.Den andra punkten handlar om regional utveck-lingskraft. Skogslänen och glesbygden förlorar folkoch har högre arbetslöshet. Om man läser SCB:sbefolkningssiffror, AMS prognoser ochNUTEK:s genomgångar av vilka resurser som finnsatt mobilisera finner man att vi har ett jätteproblem iSverige, nämligen de regionala obalanserna. I dettasammanhang behövs mycket statlig politik. Man be-höver mobilisera mycket lokal kraft från människorsom faktiskt finns där och som ofta drabbas av arbets-löshet. Det behövs också en förnyad näringspolitik.Delar av dagens arbetsmarknadspolitik borde överfö-ras till lokal utvecklingspolitik, ett slags regionalnäringspolitik.Den tredje punkten handlar om skatter. Vi kräveren röd skatteväxling. Vi får därmed en starkare efter-frågan, och efterfrågan genererar jobb. Då har företa-gen några att sälja till. En röd skatteväxling innebäratt man skall beskatta folk som har mycket pengar ochstora företag som gör stora vinster och försöka kanali-sera över pengar till dem som saknar resurser, bådemänniskor och företag. Det är också en del i denrättvisepolitik som vi tror är produktiv.Vi vill också ha en grön skatteväxling. Vi villgynna jobbskapande, och vi vill missgynna ett alltförstort utnyttjande av våra naturresurser och en alltförstor belastning av vår miljö. Vi vill ha hela serien avpolitiska styrmedel, inklusive skattemedlet. Jag anseralltså att man i vissa sammanhang skall kunna sänkaskatten för vissa branscher inom t.ex. tjänstesektornför att man skall gynna en sektor som kan ha svårareatt utnyttja produktivitetsvinster. Det innebär alltså attpolitiska och ekonomiska verktyg som styrmedelockså är ett sätt att göra och regeringen, detpolitiska systemet, något mer potent.Den fjärde punkten handlar om makt och ansvar.Är det rimligt att ägandet är koncentrerat som det är ? Är det rimligt att inflytandet i börsbolagensstyrelser ser ut som det gör ? Är det rimligt, CarlB , att könsfördelningen ser ut som den gör ibörsbolagens styrelser? Är det rimligt att inflytandemed hjälp av tricksandet med A- och B-aktier ser utsom det gör i våra största företag? Är det rimligt spelar med regioners sysselsättning och utveck-ling på en global marknad enkom för att maximeravinsten i sin egen koncern? Vi vill ha en demokrati-sering. Vi vill också ha en demokratisering genom enutbyggnad av arbetsrätten, och vi vill också, som jagtidigare sade i ett replikskifte, att näringslivet tar ettökat finansiellt ansvar och inte lastar över alla kostna-der på samhället och försäkringssystemen.Den femte punkten handlar om välfärdstillväxt. Vivill inte se liggsåren uppkomma på vårdhemmen förvåra äldre därför att det inte finns tillräckligt medpersonal. Vi tycker att det är ett systemfel när männi-skor går passivt på a-kassa efter att ha blivit sparkadefrån kommunernas vårdhem och skolor och inte kangöra nytta där de verkligen behövs. Vi tycker att detär lika egendomligt och har yrkat avslag på förslagom OTA, 55-plus, resursarbeten och missbruk avALU-platser, som ofta inte alls är fråga om någonpraktik utan faktiskt en undanträngning av riktigavälfärdsjobb. Detta har ingen samhällsekonomiskmening. Det innebär inte att man spar, utan det inne-bär att man är dum och att man står för ett systemfel.För att travestera stora talekonst: Det ärfel, fel, fel.Den sjätte punkten handlar om att man skall om-fördela arbetstid och inte bara ekonomin. Det ärorimligt att vi maximerar övertidsuttaget samtidigtsom vi maximerar mängden av människor som stårutanför den ordinarie arbetsmarknaden. Vi anser skall inleda en planerad arbetstidsförkortning ochatt man skall göra det genom en kombination av lag-stiftning och avtal. Det är inte heller någon finess attha minimerad frånvaro, vare sig det är på sjuksidaneller i fråga om utbildning, för att i stället ha männi-skor i passivitet som inte har meningsfull frånvarofrån arbetet.Den sjunde punkten handlar om att vi anser i stället för EMU:s tvångströja som i konver-genskraven gör att mycket av sysselsättningen i Euro-pa har kollapsat skall använda den gemensammamöjligheten mellan till ett finanspoli-tiskt samarbete som skapar bra många fler jobb.Den åttonde punkten slutligen handlar om att manmåste ha en arbetsmarknadspolitik som är tillväxtori-enterad och som inte förfaller i en socialpolitik. Dethar vi andra instrument för.Anf. 91 ():Fru talman! Att arbetslösheten är kvar på en såhög nivå att vi kan tala om massarbetslöshet visar attden ekonomiska politiken inte har lyckats annat änmöjligen delvis.Arbetslösheten är egentligen ganska absurd. Un-der senare år har vi fått uppleva en rad skattehöjning-ar för att finansiera denna arbetslöshet. En stor del avsaneringen av statens budget har bestått i skattehöj-ningar för att finansiera kostnaderna för den högaarbetslösheten.Det är riktigt som sade i partiledarde-batten , nämligen att vi tvingas betalahögre skatter för att betala arbetslösheten. Sedantryter förslagen från den kanten. föror-dar att man skall öka löneklyftorna i samhället och hafler lågt betalda jobb. Det är klart att det kan skapasmånga nya jobb om man sänker lönerna och därmedockså socialbidrag och andra bidrag som bostadsbi-drag m.m. Det innebär ett orättvist samhälle somMiljöpartiet aldrig kommer att kunna acceptera.Facken säger nu högt och tydligt, vilket är bra, attden arbetsmarknadspolitik som vi upplever ärinriktad på att få bort så många som möjligt från sta-tistiken över den öppna arbetslösheten. Detta trängerundan riktiga jobb i både privat och offentlig sektor.Det är dåligt använda pengar, det är ineffektivt, ochdet motverkar sitt syfte.Det andra valet, att med offentliga medel, skatte-medel, skapa ett slags B-arbetsmarknad i form avsubventionerade jobb, är ingen hållbar lösning. Detleder till att man får en stor och tung offentlig sektorsom är konjunkturkänslig, som är mindre flexibel ochsom leder till ekonomisk stagnation och ävenökad arbetslöshet.Vi från menar att det faktiskt finnsandra vägar att gå än dessa två huvudalternativ somfinns i dagens politik i och i många andravästländer. Det finns andra vägar som diskuterasalltmer internationellt i alla fall och som vi försöker fåen diskussion om även i . Jag har försökt fåTobisson och att diskutera detta , mendet är litet trögt. Det innebär att man skall gå in ochockså titta på arbetstidsfaktorerna, möjligheterna tillarbetsdelning kombinerat med lägre sociala avgifteroch lägre skatt på arbete för att fördela det utbud somarbetslivet totalt kan skapa i samhället.Det är ju så, som sade, att viinte med ekonomisk tillväxt kan skapa så mycket nyarbetstid totalt i landet att alla får jobb. Vi måste också tänka litet mera okonventionellt.Fru talman! Jag har läst en rapport från SvenskHandel som kom i min brevlåda i går. Just när detgäller är detta något som från InternationalInstitute for Management Development, IIMD, disku-teras som en möjlig väg och som en fullt realistisk vägom man vill ha ett rättvist samhälle. Det vill vi i Mil-jöpartiet.Sedan finns det ju andra inslag i en bra politik förökad sysselsättning som jag tycker diskuteras alldelesför litet främst då av de två stora partierna här. Detgäller möjligheterna att skapa ett nytt näringsliv, att tavara på de framtidsfrågor som faktiskt framöver gene-rerar nya jobb. Där är miljödimensionen oerhört in-tressant.I fråga om häftet från kan jag ock-så konstatera att i Genèvespeciellt har tittat på hur miljöregleringar inverkar påkonkurrenskraften i olika länder, bl.a. i . Detstår så här:"Utländskt kapital tvekar inte att investera i ländermed tuff miljölagstiftning, noterar man. Faktorer avstörre vikt, som attraherar eller avskräcker investe-ringar, är möjlighet att ta hem vinster, rättssystemet,tillgång till marknaden, arbetskraftens utbildningsnivåoch produktivitet samt infrastrukturen. Det verkarsnarast som om hårda miljökrav, om de är rimligtutformade (flexibla, transparenta och varaktiga), po-sitivt kan påverka ett lands konkurrenskraft. Dettasker genom ett effektivt utnyttjande av resurserna ochutveckling av teknologin. "Detta borde vara självklart även för dem ute påhögerkanten som finns i denna kammare, så manborde även på den sidan kunna diskutera en ekologiskomställning. släpar faktiskt efter på det områ-det. Vi hänger inte ens med i tillväxten när det gällerekologisk eller miljöinriktad produktion internatio-nellt. Där släpar vi efter.Vi kan i det sammanhanget se ett enormt intresseute i landet. Svenska kommuner har lämnat in ansök-ningar när det gäller att investera i miljösatsningar.Det skulle innebära 60 miljarder i investeringar baranästa år. Det är det utrymme som vi ser men vi vet attdet inte finns möjligheter att göra detta på grund avatt pengarna prioriteras fel. Det gäller bl.a. i dennakammare. Här borde man tänka om. Vi i Miljöpartietsäger därför: Satsa mera också på miljön, för det gerjobb!Anf. 92 () replik:Fru talman! Först vill jag fråga ställer de svenska kommunerna nämnda ansök-ningar? Vem är alltså mottagare av ansökningarna ochvem är det som eventuellt skall betala ut pengar för attstödja de här miljösatsningarna? Vad är det för enkassa som det är tänkt skall delvis tömmas?Vidare har jag en grundläggande fråga: Varförskall eller andra politiker lägga sig ienskilda människors och enskilda familjers val av hurlänge de vill jobba och av arbetstid? Vad är det somär så viktigt att och de andra miljöpar-tisterna skall få tafsa på vanliga familjers mycketpersonliga valsituation?Anf. 93 () replik:Fru talman! När det gäller kommunernas engage-mang avseende en ekologisk omställning hann jag pågrund av den korta taletiden i debatten inte lägga uttexten mera i detalj. Jag tänker på den s.k. kretslopp-smiljarden. Man kan alltså ansöka om investerings-stöd för en omställning i ekologisk riktning - Agen-da 21-arbetet i kommunerna osv. Dessa ansökningarfinns just nu hos departementen i fråga. Det handlarom att försöka få ett visst investeringsbidrag. Mångainvesteringar kan vara lönsamma i sig men framförallt visar det här på det oerhört stora intresse och påden volym som faktiskt finns potentiellt när det gälleratt sätta i gång med detta - förutsatt attdet finns en beredskap att prioritera pengar åt dethållet.Sedan gäller det människors fria val. Javisst, menmänniskor får inte fritt välja när de måste betala ökadskatt för att finansiera en hög arbetslöshet. Vill vi ha höga skatter, får vi finansiera det. Viskall också kunna diskutera arbetstiden som ett sätt attfå fler i arbete.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag får inte det sistnämnda att gå ihop,dvs. att man skall få välja fritt men att någon annanskall bestämma vilken arbetstid man skall ha. får väl ändå bestämma sig för vilken fot hanskall stå på.Jag trodde att skulle hänvisa till deEU-bidrag som finns på miljöområdet liksom på endel andra områden men det lyckades han undvika. Detkan väl ändå uppplysningsvis vara värt att påpeka attdet finns en hel del bidrag att få från EU för den härtypen av ändamål.Anf. 95 () replik:Fru talman! EU-bidragen på miljöområdet är, ty-värr, inte någon succé. De fungerar dåligt.Det val vi har gäller ju, , om viskall betala hög skatt för att finansiera en hög arbets-löshet eller om vi är beredda att också titta närmare pådetta med en förkortning av arbetstiden. Då skapasmöjligheter att sänka beskattningen. Den diskussionenvill inte delta i. Han är alldeles förlåst i sin föreställningsvärld för att höra detta. Men läsvad som sägs från de internationella instituten! Jaghar citerat vad som sägs från det hållet. De harkanske argument som även förstår -om han nu inte förstår mig här.Anf. 96 () replik:Fru talman! nämnde att regeringennu försöker gömma undan arbetslösheten i statistiken.Det skulle alltså vara fråga om något slags statistikfif-fel. Jag vill därför fråga : Är det attgömma undan arbetslösheten när man satsar på kun-skapslyftet? Är det att gömma undan folk i statistikennär man ger människor som har låg utbildning, som är arbetslösa och som man vet inte får något arbe-te därför att de nya jobben kräver väl utbildad arbets-kraft? Är det att gömma undan arbetslösheten när visatsar på högskoleutbildning, på högre utbildning ochforskning? Är det att gömma undan i statistiken när visatsar på resursarbete - på mer händer och fötter ivården - när kommuner och landsting har svårt attanställa fler och när vi satsar på att människor kom-mer ut i arbete i stället för att vara hemma och uppbä-ra a-kassa?Anf. 97 () replik:Fru talman! När det gäller vill jagpåminna om att vi i Mijöpartiet förnågra år sedan deltog i den uppgörelse med Social-demokraterna som gällde tillväxtpolitiken. Där var enav grundbultarna just detta med att mycket mera satsapå utbildning hela vägen. Inte minst gäller det denhögre utbildningen. Där har vi självklart ingen annanåsikt. Detta är alltså bra, och ytterligare satsningar kangöras framför allt när det gäller att höja kvaliteten.Vad jag kritiserat är de arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som tränger undan riktiga jobb inom offent-lig sektor och i privat verksamhet. Det är bättre att setill att man redan från början har riktiga jobb. Det geren bättre kvalitet och det ger också bättre effekt, fram-för allt på lång sikt. På det viset får man ett bättreutnyttjande av resurserna.Anf. 98 () replik:Fru talman! Självklart skall vi satsa på det somkallas för riktiga jobb, om nu avserlönearbete i stället för åtgärder. Men om man är ar-betslös och inte får ett arbete och alternativet är attinte göra någonting alls måste det vara rimligt och rättatt gå in i en åtgärd för att få möjlighet att gå vidare -att utbilda sig eller att gå in och göra något när manändå är arbetslös. Det kan vara fråga om t.ex. re-sursarbete som innebär att vi ger arbetslösa ökademöjligheter att gå in och göra ett gott arbete i kom-muner och landsting men där det finns en överens-kommelse om att detta inte skall tränga ut andra arbe-ten.Anf. 99 () replik:Fru talman! Problemet är att många av de arbets-marknadspolitiska åtgärderna inte har den kompe-tenshöjande effekt som man skulle vilja ha, utan manersätter ett jobb som man tidigare tagit bort. Antingenhar man skurit ned i offentlig verksamhet eller fört enpolitik som gjort att företag får svårigheter. Sedankommer man in andra vägen, via en annan kassa,nämligen a-kassan, rättare sagt arbetsmarknadspoliti-ken. Det blir samma jobb men med lägre kvalitet. Detär fel typ av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Åtgär-derna skall just handla om att höja kompetensen, attutbilda och se till att man kommer vidare. Här finnsdet skäl att kritisera socialdemokraterna. Ni har satsatför mycket på volymmålet helt enkelt.Anf. 100 ():Fru talman! Jag skall börja med två citat från LO-håll. Det brukar vara så att regeringen hellre lyssnarpå LO än på den politiska oppositionen i riksdagen.Det första citatet är ur från i fredags.Det står så här: "I medeltal var 558 000 personer,13,av arbetskraften, öppet arbetslösa eller syssel-satta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under 1997.Det är 51 000, en procentenhet, färre än 1996. Syssel-sättningen minskade med ungefär lika mycket." Vida-re står det: "Förbättringen på arbetsmarknaden berorfrämst på politiskt beslutade åtgärder, inte på att flerfått arbete. Regeringens utbildningssatsning, kun-skapslyftet, och särskilda åtgärder för att förtidspen-sionera äldre arbetslösa har putsat siffrorna. En annanorsak är att antalet långtidssjuka ökade kraftigt i fjol.De långtidssjuka räknas inte i arbetskraften och räk-nas därmed inte som arbetslösa." Så långt LO-tidningen.Det är alltså inte fler som har fått arbete. I ställethar sysselsättningen minskat.