prot · GL09115 · 1998-05-29 00:00:00 — Det är också det förstahindret mot mobbning och innebär att en grund läggsför utvecklingssamtal och ett eventuellt åtgärdspro-gram.Centern och har reservationer angå-ende individuella studieplaner. Att varje elev skall haen individuell studieplan är ett mycket bra förslag. Påså sätt skulle man också nå målet med individualise-ring i dess rätta bemärkelse.Utskottet gör bedömningen att vi inte just nuär beredda att införa detta för . Indivi-duella studieplaner skall finnas i gymnasiet, mentyvärr förekommer det oerhört sparsamt. I första handbör detta genomföras där och utvärderas. Det finnsdock inget hinder för att man lokalt inför individuellastudieplaner även på . Där man nu påförsök tänker avskaffa timplanen ser jag det som heltnaturligt, precis som påpekade, attavskaffandet av en timplan leder till införandet av enindividuell studieplan.I och med dagens beslut kan vi konstatera två tyd-liga linjer i svensk skolpolitik. Den ena är en helhets-syn inom förskola och skola. Den andra är en tydligskillnad mellan moderat och socialdemokratisk poli-tik.Helhetssynen finns i den gemensamma värdegrun-den från förskola till gymnasium - värdegrunden somär den viktiga basen för elevernas utveckling i ettalltmer flexibelt och mångkulturellt samhälle. Hel-hetssynen kan också mötas i de olika begreppen somåterkommer i barnets möte med förskolan och skolan,t.ex. i begreppet utvecklingssamtal. Detta ger entrygghet för elev, förälder och lärare.Inger frågade om jag kunde ge mitt ordpå att värdegrunden skulle bli densamma i framtiden.Nu är jag inte minister och kan därför inte ge mitt ordi den bemärkelsen. Men jag kommer att värna den,och jag kommer att göra det även i kommittén för dennya lärarutbildningen. Det ger jag ord på.Den politiska skiljelinjen är att sägernej till läroplan för förskolan, nej till förskoleklassplus nioårig grundskola och nej till ett likvärdigtgymnasium för alla. Alla är därför inte delaktiga iModeraternas framtidsbild.2000-talet benämns ofta som kunskapssamhället.För att alla skall ges en god livskvalitet i framtidenssamhälle måste alla beredas möjlighet till delaktighet.Vi är olika som människor, och vi behöver olikavägar för att nå målet. Men ingen får stängas ute, allamåste vara med i gemenskapen. Det är därför gläd-jande att övriga partier i många avseenden delar So-cialdemokraternas framtidssyn på förskola och skola.Fru talman! Jag yrkar härmed avslag på samtligareservationer och bifall till hemställan i betänkandet.Till sist men inte minst vill jag också framföra mitttack till och som tyvärr intekommer att stanna kvar i . Jag vill ocksåtacka för det goda kamratskapet och de fina idéernasom de har kommit med till utbildningsutskottet.Anf. 192 (m) replik:Fru talman! Jag är glad över att höll sitt anförande , eftersom jag vaknadetill ordentligt och blev rosenrasande över påståendenaatt Socialdemokraterna skulle stå för en helhetssyn tillskillnad från . När det gäller lärande ochkunskapssyn är vi, såvitt jag vet, ganska överens.Däremot har vi litet olika syn på hur mycket politikerskall tvinga människor att göra och inte och hur om-fattande det politiska inflytandet skall vara i olikaverksamheter. Det leder till olika lösningar. Men detkanske vi inte skall ta upp nu.Jag tycker också att det är litet patetiskt att står och talar om att alla måste varamed i gemenskapen när Socialdemokraterna är an-svariga för en gymnasieskola som bara skickar utungdomar i tomma intet med otillräckliga kunskaper.Det är en skandal det som sker just , när ungdomarslås ut och inte ges förutsättningar att klara av skolan.Jag är alldeles övertygad om att grunden för att redaut detta är gedigen undervisning och en uppskattningav lärarnas insatser.Ingegerd var dessbättre klok nog attnyansera den mycket negativa bild hon gav av skolani inledningen av sitt anförande där hon försökte påståatt den skola som vi har innebär att barn skallställas på led och stå och ha tråkigt bakom bänkarnaoch det ena med det femte. Det är inte så, och detskall inte vara så. Men jag tycker att det är viktigt attsäga att man både i förskolan och i ocksåmåste tillämpa disciplin. Jag vill gärna säga att delärare som ibland möjligen har en annan ordning änden man kan ha på dagis kanske har det därför att debrukar ha dubbelt så stora barngrupper. Det bordeäven vara medveten om.Jag vill något kommentera det som har sagts omutvecklingssamtal i vardande. Hur många generatio-ner skall gå till spillo medan man funderar över attlära sig prata bättre med föräldrarna? Varför, , skall det vara så hopplöst omöjligtatt kunna få skriftliga komplement och omdömen omhur barns utveckling ser ut så att samarbetet verkligenkan fungera?Anf. 193 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det vore bra om Beatri-ce lyssnade från början till slut. Den första bildenjag gav, den gav jag för att beskriva att det inte är så . Men det var så tidigare. Och det bör BeatriceAsk veta om hon har besökt skolan se-dan.När det gäller vem som är patetisk i sina anföran-den, så vill jag nog påstå att det är . Vi ide andra partierna eftersträvar en trygghet från det attbarnen är små till dess att de går ut gymnasieskolan.Moderaterna talar om kunskap och betyg, men detalar inte om hur de vill stärka barn. Vissa barn måste ha en peda-gogisk ledning för att kunna utvecklas och kommaikapp andra barn. Den krävs tidigt.Vi säger att alla barn skall kunna beredas möjlig-het att gå i förskoleklass plus . Vi vill ge allaelever möjlighet att få högskolekompetens, dvs. att deskall kunna gå in i högskolan genom att ha betygetGokänd från gymnasiet.Moderaterna talar om att alla skall kunna, men deger dem inte ens möjlighet att få gå i en bra förskolaeller att få gå i en 10-årig grundskola eller att kunnagå i gymnasium tillsammans. De ger dem inte hellerpengarna. De vill sänka skatterna, och de kommeraldrig att kunna betala den framtidens skola som de såpatetiskt talar om.Anf. 194 (m) replik:Fru talman! Skämt och skämt. Ni bär ansvaret förmycket kraftiga neddragningar av stödet till barn medsärskilda behov. Ser man däremot på Skolverketssiffror över hur kommunerna sköter sig är undervis-ningen i moderatledda kommuner bättre i meningenatt de har färre elever och större vuxentäthet, och iflertalet kommuner ger man också mer stöd till barnmed särskilda behov än vad som sker i motsvarandekommuner med socialdemokratisk ledning.När det gäller tryggheten vill jag erinra om att deti den reservation som vi moderater har tillsammansmed framgår att vi är för individuella studie-planer. Vi har också i vår partimotion särskilt påpekatatt vi kanske tycker att detta borde prövas just för deallra minsta barnen, så att man från början tar hänsyntill de olikheter som finns hos barn och utgår från denenskilda individen och eleven. Jag tror att det voreväldigt viktigt för att skapa en grund.Man måste emellertid ha fokus på varför vi harskolor. Det är inte för att det skall var mysigt, det ärinte för att barn skall äta, och det är inte för att föräld-rarna jobbar, utan det är därför att vi vet att bra skolormed bra lärare ger kompetens och kunskaper. Vi kaninte ha eleverna i något slags dagis upp till 16-, 17-eller 18-årsåldern för att sedan skicka dem tillkomvux för att de skall klara av högskolan, som vi nuhåller på med. Vi måste se till att skolan klarar sinprofessionella uppgift med allt det andra som hör till.Där har Socialdemokraterna misslyckats. Jag tyckeratt det skall sägas i detta sammanhang med tanke påde angrepp som gjordes mot mig.Anf. 195 ()replik:Fru talman! Det mest lysande exemplet på en bor-gerlig politik förs ju i , där övriga partier villresa misstroendevotum på grund av att det är så illaställt.Jag besökte kommun ochfick det verkligen vidimerat. Där hade jag aldrig velatarbeta, vare sig som lärare eller rektor, med de förhål-landen som rådde på den skolan och med de småresurserna. Om det var ett bra exempel på en borger-lig politik, då vill jag verkligen freda mig från den-samma.När det gäller helhetssynen kan man inte bara för-vänta sig att barn skall kunna klara sina kunskaper omman inte ger resurser och möjligheter. när vi haren väl utbyggd förskola, när vi har en 9-årig grund-skola, och när alla elever går in på gymnasiet, dåkostar det mera.Min fråga till är därför: Hur tänkerhon betala och ge möjlighet till alla dessa barns ochungdomars skolgång?Anf. 196 () replik:Fru talman! Jag bor i . Jag sitter inte med ikommunfullmäktige där och inte heller mitt parti finnsrepresenterat där. Men jag kan inte underlåta att gå iförsvarsställning när det gäller den kommunen. Det ären kommun som föräldrar i väldigt stor utsträckningväljer att flytta till. Den bild av skolan i somIngegerd gav är inte sann. Det finns en-staka exempel på att enstaka skolor inte fungerarockså i , men helhetsbilden är en helt annan.Sedan vill jag tacka för det som sade om värdegrunden. Jag är glad att mankommer att värna om de formuleringar som finns.Många med har nog insett att defaktiskt har betydelse, vilket de också har fått se iverksamheten i skolorna.När det gäller barn med behov av särskilt stöd sä-ger att vi har inte kunskap omvilket stöd som behövs. Det stämmer till viss del. Detgäller vissa grupper av barn. Men det är inte helasanningen. På många håll finns det en väldigt storkunskap. Men sanningen är att verksamheterna hotasdärför att det inte finns pengar till dem. Det är detsom är det stora problemet.Jag besökte en skola i somvar specialanpassad för barn med autism. Verksamhe-ten har byggts upp . Det finns en mång-årig kompetens, och barnen utvecklas väldigt väl.Men är verksamheten hotad av nedläggning därföratt kommunernas neddragningar under de senaste årenhar lett till att man inte ser sig ha någon möjlighet attfortsätta med verksamheten.Det är detta som är det stora problemet och som vimåste försöka att hitta en gemensam lösning på. Jagvill fråga om hon har någotförslag till en sådan lösning.Anf. 197 ()replik:Fru talman! Jag instämmer i stora delar av den be-skrivning som gjorde i sitt anförandeav hur situationen ser ut i kommunerna. Det är väldigtolika bilder. I en del kommuner är ekonomin bramedan den i andra kommuner är mycket dålig.När det gäller synen på elever med stora behovtror jag alla lärare behöver ha en förförståelse förelever med funktionshinder och för hur man möterdem socialt. Vi har läst i utredningen att många avdessa elever säger att de får den bokliga bildningenunder sin skolgång, men ofta när de kommer till hög-stadiet visar det sig att de saknar social kompetensoch den sociala upplevelsen av sig själva. Det är densom vi gärna vill värna.För att återkomma till kommunernas ekonomifinns det alltså inga lätta vägar att gå. Det är som jagsade i min beskrivning. Vi har en bra utbyggd försko-la, eleverna kommer att gå längre i skolan och vikommer att leva längre. Detta medför då kostnadersom blir större och större för kommunerna. Därförmåste kommunerna få skatteintäkter, men i framtidenmåste de få statliga bidrag för att kunna bibehålla engod kvalitet i verksamheterna. Det är jag övertygadom. Det är nog den svåraste uppgift som vi har inför2000-talet, att kunna uppfylla alla goda mål och am-bitioner som både staten och kommunerna kan ha.Min fråga till , som värnar dessaverksamheter, är: Hur kan hon tänka sig att samarbetai en borgerlig regering där vill dra in såmycket pengar från kommunerna?Anf. 198 () replik:Fru talman! Det som jag vill ha sagt i den här de-batten är att jag tycker att det är så oerhört förenklatnär man både i betänkandet och framför allt i denpolitiska retoriken hänvisar till det lilla tillskottet avstatsbidrag som lösningen på alla problem. Vi måstebli litet mer ärliga i debatterna och inte bara säga attstatsfinanserna är fixade och att ekonomin är bra, närvi vet - och det säger ju också IngegerdWärnersson - att en tredjedel av kommunerna fortfa-rande måste göra neddragningar . Detta äratt lura folk, och jag mår väldigt dåligt av det. Jagsäger inte att jag har någon lösning på problemet, menjag tror att det behövs helt andra strukturförändringar.Framför allt måste vi komma till rätta med arbetslös-heten, eftersom det är den som kostar så mycket.Jag har nämnt ett par exempel på åtgärder som jagtycker har varit felaktiga och som har dragit undanväldigt mycket pengar för kommunerna, t.ex. ege-navgiftshöjningarna och förändringarna i socialför-säkringssystemen. Det har i stället lett till att socialbi-dragskostnaderna har ökat och att kommunernas kost-nader har skjutit i höjden någonting oerhört. Det kanvi inte åtgärda med att vi skjuter till några miljarder.Jag tycker att det är bra och jag stöder det, och vi vill,som sagt, lägga till ännu mera. Men det räcker inte.Därför får vi inte hänvisa till dem när oroliga föräld-rar och oroliga väljare frågar oss vad som skall händamed dessa verksamheter.Anf. 199 ()replik:Fru talman! Jag tror inte att här har hört mig säga på det sättet. Jag har aldrignågonsin i något anförande påstått att Perssonpengar-na skulle rädda situationen för elever med särskildabehov. Det finns kanske andra som har sagt så, menjag har inte gjort det. Jag vill tvärtom understryka -och jag gjorde det senast i en debatt i Nykö-ping - att jag är oroad för hur vi skall klara vår fram-tid. Det kostar att bygga ut ett kunskapssamhälle, ochdet blir kommunerna som får betala. När vi leverlängre, måste kommunerna betala. kallas depengarna för Perssonpengar. Det kan vara fel benäm-ning, men det jag sade i mitt anförande var att jag troratt vi även kommer att vara beroende avstatliga medel.Sedan får man se över allting annat. Man kanskeåterigen får se över detta med egenavgifter och funde-ra om det var ett rätt sätt att hantera saken eller inte.Eller tog det för mycket pengar från kommunerna?som påstod.Jag har alltså stor respekt för frågan hur vi skalllösa ekonomin för kommunerna. Det är därför somjag inte förstår den moderata politiken, att man skallsänka skatterna så mycket. Det hjälper ju inte att geden enskilde mer pengar i handen, eftersom helhetenkommer att kosta så mycket mer.Jag hoppas att vi fler gånger kan diskutera hur viskall kunna lösa skolans ekonomi i det framtida pers-pektivet.Anf. 200 () replik:Fru talman! Jag fick en association när IngegerdWärnersson berättade om de vackra bilderna. Jag villinte alls förstöra dem utan jag behåller dem gärna somvisioner. Men det dök upp en bild framför mig somjag tänkte förmedla vidare.Det var en vinterdag i , tidigt på morgo-nen. Det var litet småkallt med gryningsljus och litetgrådaskigt. Jag gick ned mot och stannade i hörnet. Från vänster träddedet fram en kvinna med ett barn vid handen. Barnetvar påbyltat med overall, grova skor, luva och tjockavantar.Efter denna kvinna kom det två barn till, lika välinbyltade. Jag stannade upp och tittade. Sedan komdet två till och ytterligare två. Jag räknade hur mångadet var. Det blev åtta par barn. kom det ännuen kvinna med ett barn i en glad färgad overall, omjag minns rätt. Sammanlagt var det 18 barn och tvåvuxna på promenad tidigt i ett kallt Uppsala.Varför var de ute så ? Varförinväntade de inte en litet senare tidpunkt, när solenhade kommit litet högre? Jo, det skulle inte gå. Allasom har jobbat på en förskola vet att två vuxna intekan klä på 18 barn i åldern . Man har fullt sjåmed att försöka att få iväg 18 barn som kommer på-klädda. De kommer vid olika tider och en del får ståutanför och vänta. Så tågar man i väg, och just somman skall gå är det två stycken som är kissnödiga.Detta är inte en bild av att barn mådde dåligt, menav att det fanns för få vuxna. Jag för över bilden pågrundskolan och frågar mig: Hur blir det för vissa avdessa barn när de sitter i en klass tillsammans med25-30 kamrater och kanske har läs- och skrivsvårig-heter och klassen bara har en lärare?Min fråga när det gäller resurserna är: Varför harinte socialdemokraterna lyckats få fram resurser förstöd till barn med speciella behov? Behovet på denhär punkten är så tydligt.Anf. 201 ()replik:Fru talman! När det gäller det här med resurserna,pengarna, har vi ju redan pratat om hur situationen serut i de olika kommunerna. Men även staten har ju haftbrist på pengar. Det är först , i och med de s.k.Perssonpengarna, som vi kan rikta pengarna på detsätt som vi säger. I de kommuner som kan prioriteraskall pengarna användas till elever med särskildabehov.Nu kan de ju inte användas på det sättet i allakommuner. Det finns ju kommuner som varit tvungnaatt säga upp folk. Då har pengarna fått gå till dem. Påandra ställen har de kanske gått till att kompetensut-bilda. I den bästa situationen har de kunnat rikta sigtill att meranställa specialpedagoger eller annan typav dylik personal.Det är det som jag tycker är problemet. Självkommer jag från en välmående kommun där vi har lågarbetslöshet, goda inkomster osv. Ändå ser jag ju attvi på olika sätt måste förstärka den kommunala eko-nomin för att vi skall kunna nå våra mål.Sedan kan vi gå in på det här med arbetsformeroch arbetssätt och fundera på hur vi gör. Skall vifortsätta att arbeta i fasta klassgrupper eller skall vikunna gå in i flexibla grupper för att möta de häreleverna?Det finns en smärtgräns. Det be-skrev är ju den absoluta smärtgränsen om det gällersmå barn och det är en situation där vi inte kan sägaatt vi har en god kvalitet. Det går inte att säga någotmot det. Men vi kan inte plocka fram mer peng-ar att stödja kommunerna mer än vad vi har gjort frånregeringens sida.Anf. 202 () replik:Fru talman! Jag är både glad och ledsen över atthöra svaret. Jag är glad för att jag har fått klarteckenfrån när det gäller intentionen.Det behövs mer pengar. Pengar skall fram så fort vikan. Jag är ledsen för att jag får budskapet att vi intekan.Det har varit en oförmåga, som jag tycker, hos densocialdemokratiska regeringen. Man har inte lyckasmed det relativt enkla att föra över medel från a-kassorna till kommunerna för att låta folk gå tillbakatill arbetet igen, de som fick sparken under den förramandatperioden. I stället får de betalt för att gå arbets-lösa. Det där är en tröghet i systemet som jag tyckeratt regeringen borde ha klarat bättre.Jag tycker också att man inte behöver anslå med-len direkt som en total förstärkning till kommunerna. Ijust det här fallet kan man öronmärka pengar och gåin med särskilda medel för stöd t.ex. för barn medspecifika läs- och skrivsvårigheter. Då handlar detinte om så stora summor.Det där är misstag som är gjorda. Jag tror inte atten borgerlig regeringspolitik, som jag ser den i bud-getförslagen, skulle lösa de här problemen. Men jagtycker också att jag ser en oförmåga hos socialdemo-kraterna att hantera det här på ett bra sätt.Anf. 203 (m):Fru talman! Jag skall vid ett annat tillfälle takammarens tid i anspråk för att försöka reda ut det härmed den ekonomiska politiken. Jag tror inte att viskall göra det vid den här sena timmen.Emellertid tyckte jag att det var litet grovt atthänga ut just kommun, eftersom jag särskilthar studerat förhållandena i kommun när detgäller skolverksamheten utifrån egnarapporter. kommun är en av de kommuner iStockholms län som har lyckats förbättra elevernasstudieresultat ganska dramatiskt under de senasteåren. Man får alltså betydligt bättre genomsnittsresul-tat än man har haft tidigare.Det är också så att när man har jämfört med de s-styrda kommunerna i länet tillhör de kommu-ner som ligger högt när det gäller vad man satsar påundervisning i skolorna. Socialdemokratiska kommu-ner har i några fall högre kostnader för skolverksam-heten, men då satsas det på administration.Om skulle nå samma lärartäthet som exem-pelvis det socialdemokratiskt styrda , skulleman tvingas avskeda mängder av lärare. Eftersom jaginte har rapporten framför mig vågar jag inte nämnasiffran så att det blir fel i protokollet, men det skullenog vara ganska allvarligt.Nacka är också en av de kommuner som de senas-te åren har ökat anslagen för stöd till elever med sär-skilda behov. Med detta vill jag säga att det centralanär det gäller att åstadkomma bra resultat i skolverk-samheten är en prioritering både på statlig och lokalnivå.Jag tycker också att det är intressant med det härresonemanget att nu anser attdet krävs ökade statliga insatser för finan-sieringen av skolan. Hon är mycket välkommen tillanhängarna av ett sådant initiativ. Den skolpeng somvi moderater driver handlar precis om detta. Statenbehöver ta ett ansvar för finansieringen av skolan.Men då kan man inte skicka pengar litet hur som helstsom ingen ute i klassrum och verksamhet ser röken aveftersom kommunerna använder dem till mycket an-nat. Det tycker jag är synd.Anf. 204 ():Fru talman! Om man begär misstroendevotum i enkommun måste det vara något som inte fungerar. Detär det som har skett i Nacka.Sedan gick in på jämförelserna mel-lan moderat och borgerligt styrda kommuner ochsocialdemokratiskt styrda kommuner. Då har jag enfråga tillbaka: Hur kan det komma sig att så mångamoderata skolpolitiker och kommunalråd när de i dagplanerar sin budget tänker använda de s.k. Persson-pengarna när man från centralt håll säger nej till Pers-sonpengarna - och dessutom vill sänka skatten?Och varför är det så att vi t.o.m. på TV kan mötamoderata företrädare som säger att de inte skullekunna tänka sig att rösta på sitt eget parti centralt pågrund av de här skattesänkningarna?Anf. 205 (m):Fru talman! Det där avhoppade kommunalrådetsom kritiserar tycker jag inte att vi be-höver diskutera här i kammaren.Vad gäller moderata skolpolitiker och hur man be-räknar kommunala budgetar arbetar man ju utifrån deförutsättningar som finns. Vi befinner oss tyvärr somett parti i opposition. Det är klart att det är litet svårtatt göra hypotetiska bedömningar i det kommunalaverksamhetsarbetet.Jag har själv varit kommunalpolitiker och vet tvingas att arbeta med de regler och beslut somgäller intill dess att de är ändrade. Men det är ingentvekan om att skolverksamheten skulle vinna betydligtpå den politik som vi moderater vill föra. Det är ocksådet vi för till torgs i den här valrörelsen.Anf. 206 ():Fru talman! Jag har full förståelse om man läggersina budgetramar inför det år som gäller. Men då kanjag inte förstå varför man även långsiktigt planerarmed de här Perssonpengarna och t.o.m. lägger fastinvesteringar med stöd av Perssonpengar. Jag kanräkna upp åtskilliga kommuner med borgerligt styre imitt som gör på det sättet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Jubileumsfonds verksamhetunder år 1997FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1997/98:UbU19Riksbankens Jubileumsfonds verksamhet under år1997 (redog. 1997/98:RJ1 och 1997/98:RR6)Anf. 207 ():Fru talman! finansie-rar forskningsprojekt och har i sina direktiv inskrivetatt företräde skall ges åt forskningsområden vilkasbehov inte är så väl tillgodosedda på annat sätt. Dehär direktiven kan rätt tolkade innebära att fonden haren unik möjlighet att vara banbrytande inom svenskforskning.Riksbankens Jubileumsfond kan gå före i forsk-ningsutvecklingen och stödja sådan forskning somännu ej etablerats bland andra anslagsgivande myn-digheter och stiftelser. Det här har fonden också iflera fall utnyttjat. Den har verkligen bidragit till stödför sådana banbrytande insatser.Det är naturligt att fonden också är föregångarenär det gäller förvaltning av kapital genom t.ex. inne-hav av aktier i svenska och utländska företag. Fondenförvaltar mycket stora belopp. vill upp-märksamma fonden på möjligheten att i placeringarnaav fondmedel ta etiska hänsyn och stödja företag medgod etik i fråga om produktion såväl som produktslag,marknadsföring och försäljning. Det gäller socialahänsyn såväl som miljömässiga hänsyn.Vi har uppfattningen att det här ligger väl i linjemed Jubileusmsfonds anda. Vi är med-vetna om att styrelsen själv väljer sin investeringspo-licy inom de regler som givits i stadgarna, men vi villhär från talarstol uttala en önskan att sty-relsen uppmärksammar möjligheten.