prot · GL0962 · 1998-02-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:62Torsdagen den 5 februariKl. 12.00 - 16.22Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Utökning av antalet suppleanter i socialut-skottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av Folkpartietliberalernas riksdagsgrupp, tillstyrkt att antalet supp-leanter i socialutskottet skulle utökas från 23 till 24.Kammaren medgav denna utökning.2 § Val av extra suppleant i socialutskottetFöretogs val av extra suppleant i socialutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i lagutskottetEva ()3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 januari.4 § Meddelande om utrikespolitisk debattTalmannen meddelade att debattregler för den ut-rikespolitiska debatten onsdagen den 11 februarikl. 9.00 delats ut till kammarens ledamöter.5 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill kammaren hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:132Till riksdagenInterpellation 1997/98:132 av omEU:s regional- och strukturfondspolitik.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 12 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är att någon tidigare lämpligdebattdag inte funnits.Stockholm den 26 januari 1998Anders SundströmEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1997/98:119Till riksdagenInterpellation 1997/98:119 av varg.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är resa.Stockholm den 29 januari 1998Annika ÅhnbergInterpellation 1997/98:120Till riksdagenInterpellation 1997/98:120 av omESO-rapporten om fisket.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är resa.Stockholm den 29 januari 1998Annika ÅhnbergInterpellation 1997/98:121Till riksdagenInterpellation 1997/98:121 av () om svenskt militärt stöd till Baltikum.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 29 januari 1998Björn 1997/98:128Till riksdagenInterpellation 1997/98:128 av omjordbruksnäringen.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är resa.Stockholm den 29 januari 1998Annika ÅhnbergInterpellation 1997/98:141Till riksdagenInterpellation 1997/98:141 av omtam- och husdjur.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är resa.Stockholm den 29 januari 1998Annika ÅhnbergInterpellation 1997/98:144Till riksdagenInterpellation 1997/98:144 av () om MAI-avtalet.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den20 februari.Skälet till dröjsmålet är bokade arran-gemang i landet och Inre i Cambridge.Stockholm den 29 januari 1998Anders SundströmEnligt uppdragC H FalleniusExpeditionschefInterpellation 1997/98:146Till riksdagenInterpellation 1997/98:146 av ()om kostnadsersättning för trycksaker på grund avutebliven information om nummerändring.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den10 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag är på ett besök hospartidistriktet i den 6 februari.Stockholm den 27 januari 1998Ines Uusmann6 § Svar på interpellation 1997/98:107 om åt-gärder mot avlossande av s.k. nyårssmällarAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der jag är beredd att föreslå i syfte att minimera okyn-nessmällandet. Jag har besvarat en interpel-lation från i motsvarande ämne.Min inställning är fortfarande att det inte finnsskäl att motverka ett ansvarsfullt användande av pyro-tekniska varor. Jag håller däremot med om att det kan finnas skäl att begränsa det s.k.okynnessmällandet.Av mitt interpellationssvar framgår attförsäljningen och användningen av pyrotekniska varorär utförligt reglerad genom bestämmelser dels i lagen(1988:868) om brandfarliga och explosiva varor, delsi ordningslagen (1993:1617). att pyrotekniska varor skall godkännas innan defår säljas till allmänheten, att det finns åldersgränserför att inneha eller förvärva sådana varor samt att detkrävs tillstånd av polismyndigheten för att användapyrotekniska varor om användningen med hänsyn tilltidpunkten, platsens belägenhet och övriga omstän-digheter innebär risk för skada på eller någon beak-tansvärd olägenhet för person eller egendom. Rege-ringen har med stöd av ordningslagen bemyndigatkommunerna att meddela de ytterligare föreskriftersom behövs för att förhindra att människors hälsaeller egendom skadas till följd av användningen avpyrotekniska varor. En kommun kan således i lokalaföreskrifter införa krav på tillstånd för eller förbudmot användningen av smällare och raketer inom ettvisst begränsat område eller beträffande varor av visstslag.Som antyder är det viktigt att deregler som finns också efterlevs. Lagstiftningen måstetillfredsställande reglera användningen av smällareoch fyrverkerier. Om det visar sig att så inte är falletmåste lagstiftningen ändras. Frågan är emellertid inteokomplicerad, och den berör flera departement. Enarbetsgrupp inom har därför bildatsför att se över frågan. Det är ännu för tidigt att sägavad det arbetet kommer att resultera i.Anf. 2 ():Fru talman! När man ser rubrikerna på de övrigadebattämnena avseende bl.a. EU kan man tyckaatt detta är en liten fråga, men faktum är att det är fråga under nyårshelgen för många människor,framför allt i våra storstäder och deras förorter. Det ärinte fråga om att jag skulle vilja föreslå stopp förfyrverkerihanteringen. Jag tycker att man skall kunnaskjuta ut det gamla året och in det nya. Däremot detokynnessmällande som förekommit och som accelere-rat vill jag definitivt ha stopp för.Jag vet att jag hade en debatt med statsrådetvid om detta, men efter det blev detfaktiskt värre. I hade man en överenskommelse som sade att ingen ficksälja fyrverkeripjäser förrän efter . överklagade ett företag i - jag skall intenämna namnet för jag vill inte att det skämmer ut sig ionödan - beslutet och gick till Sprängämnesinspek-tionen. Inspektionen sade: Nej, den gamla överens-kommelsen gäller, ni får inte sälja förrän tre dagarefter . Det överklagades i sin tur till justitie-kanslern, som hävde beslutet med motiveringen attdet var konkurrenshämmande. Jag kan inte förstå hurdet skulle kunna strida mot en fri konkurrens om allafår börja sälja . Det övergår fak-tiskt mitt förstånd.Detta innebär att man i började smälla ibörjan av december. De berörda, och illa så, är intenågra gnällspikar eller kverulanter. Det är framför alltmånga äldre. I våra städers förorter bor många äldre.Vi har ett socialt boende med vård av äldre på sammaställe. Man skall inte överdriva, men många är fak-tiskt livrädda för att gå ut under de här dagarna. Vibehöver inte fortsätta med att ha det på det här viset.Enligt lider hälften avSveriges hundar, ca 350 000 hundar, mer eller mindresvårt av okynnessmällandet. Det lär vara köer tillveterinärkliniker för att köpa lugnande preparat tillhundar och katter. Det kan man kanske le åt litet, mendet är faktiskt ganska så allvarligt för både människoroch djur.Lagen skall efterlevas, säger statsrådet. Det sägerjag också, men som det är nu bryr man sig inte. Jagskall ta ett exempel. Den förrförra nyårshelgen sökteen privatperson i tillstånd för att få avfyrafyrverkerier - det är förbjudet att göra det utan till-stånd i . En enda person! Alla vet ju hurmycket som smälldes.Därför tror jag, statsrådet, att den enda metodenatt komma till rätta med detta är att reglera försälj-ningen så att man inte får lov att sälja sådana pjäserförrän t.ex. före nyårsafton. Den lag som vihar med förbud på vissa ställen respekterasdefinitivt inte. Jag har själv, som många andra, i minungdom smällt, säkert också okynnessmällt. Men jagblev dessbättre inom vissa områden klokare med åren.Jag inser hur pass eländigt vissa drabbas. En del äldremänniskor blir faktiskt skrämda. Vi måste gemensamtförsöka få ett slut på detta.Anf. 3 ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra attdenna fråga har kommit upp igen i . I sitt svar säger justitieministern att detinte finns skäl att motverka ett ansvarsfullt användan-de av pyrotekniska varor men att det finns skäl attbegränsa okynnessmällandet.Låt mig slå fast att det som jag ser som det storabekymret är den ohämmade användningen av smälla-re. Det traditionella nyårsfirandet med fyrverkeripjä-ser måste vi även fortsättningsvis kunna unna oss -dock kanske med vissa inskränkningar. Jag är sanner-ligen inte anhängare av förbud. Men i detta fallet ärjag rädd för att det kan bli nödvändigt med inskränk-ningar i rätten att sälja och inhandla smällare.Enligt min mening har vi under en lång rad år setthur det s.k. okynnessmällandet ökat i såväl intensitetsom utdraget i tiden. Det handlar om minst en 14-dagarsperiod kring nyår då människor och djur utsättsför ren terror - kanske med mer adekvata termer mil-jöstörande verksamhet. Dessutom är det fråga omdirekt livshotande verksamhet för såväl den som ut-övar verksamheten som för omgivningen. Personska-dor med bortsprängda fingrar, förstörda ögon ochöron inträffar - och ibland dödsfall. Ävenstora materiella skador på brevlådor, sopkärl osv. De lagrum som justitieministern hänvisar tillär helt uppenbart inte tillräckliga för att komma tillrätta med problemen.När det gäller lagen om brandfarliga och explosi-va varor utövas den centrala tillsynen och efterlevna-den av lagen av . Inspektio-nen är den myndighet som skall godkänna pyroteknis-ka artiklar. I anvisningen sägs att funktionssäkerhetenskall vara godtagbar - observera: godtagbar. Dettainnebär i praktiken att ett par procent av artiklarna fårinnehålla felaktigheter. Den som drabbas av dennafelprocent kan råka mycket illa ut, vilket har inträffat.Här är en skärpning naturligtvis helt nödvändig. Densom köper en pjäs måste kunna lita på att den rätthanterad inte innebär livsfara.Det andra lagrummet, ordningsstadgan, är i dagalldeles för vagt utformad. Tillstånd för användningkrävs endast om användningen innebär risk för skadaeller beaktansvärd olägenhet för person eller egen-dom. Det är en uppluckring av tidigare skrivning igamla ordningsstadgan, där det hette att inom stads-planelagt område må sprängning, fyrverkeri ochskjutning med eldvapen ej äga rum utan tillstånd avpolismyndighet.Att det är svårare för polisen att ingripa med stödav dagens ordningslag verifieras bl.a. av polisen iHelsingborg. Självfallet söker heller knappast någontillstånd med stöd av den lagen så som den är utfor-mad.Kommunernas möjligheter att utfärda lokala före-skrifter om tillståndskrav eller förbud inom visst be-gränsat område har visat sig vara ett slag i luften.Sådant förbud beträffande vissa områden utfärdades iLandskrona 1994, men har inte haft någon effekt.Det är i praktiken omöjligt att kontrollera efter-levnaden, inte minst efter de neddragningar som harskett inom polisen . I några skånskakommuner, t.ex. och , har de istället utfärdat förbud för större delen av kommuner-na. De har fått backning av , som harundanröjt besluten.Justitieministern säger i sitt svar att lagstiftningenmåste tillfredsställande reglera användningen avsmällare och fyrverkerier. Om det visar sig att så inteär fallet måste lagstiftningen ändras. Jag pekar här påatt vi måste göra så.Anf. 4 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att både ochWeibull har rätt, i den meningen att det harskett en förändring av hur verkligheten ser ut ochockså en förändring av våra kunskaper om hur dennuvarande lagstiftningen fungerar och kan användas -i förhållande till när frågan senast behandlades avregering och riksdag. Det var i samband med tillkoms-ten av den nuvarande ordningslagen 1993. Då konsta-terade ansvarigt statsråd i förarbetena att endast pågrund av att varorna kan komma till användning på ettsätt som kan vålla olägenhet från ordningssynpunktframstod inte som en framkomlig väg. Det var tvek-samt. Det var en moderat justitieminister som tyckteså. Jag tror att det rådde en bred enighet då.Men det har hänt en hel del . Verklighe-ten har förändrats, och vi vet mer hur lagstiftningenkan användas av kommunerna för att skapa de be-gränsningar som behövs.Svårigheten i ärendet framgår redan av de tvådeltagarna i debatten. är inne på attreglera försäljningen så att produkterna kan köpasendast . intar ställning-en att det handlar om smällarna, inte alla typer avpyrotekniska varor.Det är bl.a. dessa frågor som måste analyserasnärmare. På vilket sätt angriper vi problemet på bästasättet? Är det smällarna vi skall rikta in oss på? Skallförsäljningen och användningen begränsas? Skall vihelt enkelt förbjuda smällare? Gäller detta även fyr-verkerierna? Det är onekligen så att många uppleverfyrverkerierna som mycket besvärande. Jag delarWeibull uppfattning att fyrverkerier harett så pass stort positivt värde i vårt samhälle att viskall vara försiktiga.Det är dessa frågor som måste övervägas. Det görsi en arbetsgrupp där det finns företrädare från fleradepartement. Arbetet ligger under Jordbruksdeparte-mentet. Det beror på att frågan aktualiserades avframför allt hundägare. Det är de som mest påtagligthaft stora olägenheter av utvecklingen.Jag hoppas att vi skall hitta enframkomlig väg. Sedan får vi se vilken väg vi väljer.Vi måste nog tillsätta en vanlig utredning inför enförändring i lagen. Men det vore bra att få klarhet ivilken inriktning vi skall ha. Är det smällarna? Är det begränsning av försäljningen? Dåbehöver man titta litet närmare på var det störstaproblemet finns.Anf. 5 ():Fru talman! Statsrådet frågar efter vad som skallbegränsas. Jag tror att fyrverkeripjäser - de somskjuts rakt upp i luften - orsakar få eller inga pro-blem. Det är inte de som stör människor långt före jul.De är så pass dyra att köpa att man bara har råd attbraka i väg dem . Det är de s.k. smällar-na som är det stora problemet.Sedan var det laglydnad och lagefterlevnad. Det ärsvårt att tala om för människor att för att avfyrasmällare måste de i vissa kommuner, däribland Mal-mö, ha tillstånd av polisen. Det låter logiskt. Mensedan kommer nästa ologiska sak. Du får lov att köpahur mycket du vill om du har uppnått en viss ålder.Åldersgraderingen beror på kraften i smällarna. Dethar folk svårt att förstå.Jag känner till många äldre människor som underdessa dagar i desperation har ringt till polisen. De är ju chanslösa. Att bevisa vemsom har fyrat av smällarna lär inte ens klara av.I råder förbud att sälja i alla fall smälla-re. Men hur fungerar det? Jag är medveten om att omallt blir förbjudet inträffar något annat, nämligenegenproduktion av smällare. Sådant tillverkat avamatörer i större skala är ingenting som vi vill ha.Jag hoppas att statsrådet inser att frågan inte ärpartipolitisk. Det är en fråga som berör oss alla frånvänster till höger. Jag har förstått att statsrådet harförsökt att hitta en lösning på problemet. Med detta ärjag nöjd med debatten.Anf. 6 ():Fru talman! När jag hör justitieministerns resone-mang finner jag ett visst hopp om att vi skall kunnakomma till rätta med detta. Jag tror att vi har ungefärsamma inställning till problemen.Det är klart att det finns olika vägar att gå. Jag harnog tolkat det så att de flesta som engagerar sig ifrågan, i antismällarprojekt m.fl. sådana kampanjer, ärav den uppfattningen att det framför allt är smällarnadet handlar om, mindre fyrverkerierna. Jag tror attäven dessa organisationer skulle sakna fyrverkeriernaom dessa förbjöds.När nu den här gruppen inom regeringen skall tittapå dessa saker tror jag att det är värdefullt att titta påandra länders erfarenheter. Lagstiftningarna i andraländer varierar naturligtvis väldigt mycket. nämnde , och vi kan även nämnaFinland, och Storbritannien.Jag kan meddela att jag upplevde sistlidna nyårsaf-ton på tillsammans med 80 000andra församlade människor, och vid tolvslaget hör-des inte en enda smällare. Tyvärr, får jag väl säga, vardet heller inga fyrverkerier, så det kanske inte riktigtär den vägen vi skall gå. Men där har man alltså enganska hård lagstiftning; det var bara det jag villenämna. Man har ett förbud mot smällare på allmänplats - däremot får man gärna smälla hemma, vad jagförstår - med höga böter, . Man får ejheller sälja fyrverkerier och smällare till minderåriga.Det ger också i böter.De här olika internationella erfarenheterna är kan-ske något man i alla fall kan reflektera över.Anf. 7 Justitieminister ():Fru talman! Den här arbetsgruppen gör naturligt-vis just det: tittar på hur man har löst problemet iandra länder. Det är ju ett bra sätt att se vilka konsek-venser olika lösningar kan medföra och därmed få envägledning om hur vi borde gå vidare här i Sverige.I övrigt tycker jag att den här diskussionen hargivit mig en viss vägledning för det fortsatta arbetet.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellationerna 1997/98:115 och143 om AsienkrisenAnf. 8 Finansminister ():Fru talman! och var för sig ställt en rad frågor med anledning avden ekonomiska utvecklingen i . De vill bådaveta hur krisen i påverkar regeringens bedöm-ningar av den ekonomiska utvecklingen i ochde offentliga finanserna.Båda frågeställarna är oroade över att Asienkrisenkan komma att dämpa tillväxten i och därige-nom försämra de offentliga finanserna jämfört medden bedömning som regeringen lade fram i budget-propositionen i september förra året.När regeringen lade fram budgetpropositionen ihöstas hade redan de första tecknen på en annalkandekris i delar av visat sig. Detta tog vi hänsyn till iberäkningarna över tillväxten i den svenska ekono-min. har emellertid utvecklingen i Asienblivit betydligt sämre än vad vi och andra då förutsåg.Samtidigt har dock den inhemska efterfrågan i och EU-länderna stigit snabbare än vad vitidigare räknade med. Det senare är för svensk exportbetydligt viktigare än vad som sker i . Denamerikanska ekonomin bedöms fortsätta att växastarkt, som konjunkturen i EU är på vägupp. Skulle krisen i fördjupas ytterligare och bliutdragen kan det dock leda till mera påtagliga effekterpå världsekonomin.Händelserna i har haft det goda med sig attden internationella prisökningstakten dämpas, vilketockså har medfört lägre internationella räntor. Dettaär faktorer som stimulerar ekonomierna i Västeuropa.Osäkerheten om den sammantagna effekten av kriseni och de lägre räntorna är dock be-tydande.Svensk export har haft en mycket stark utvecklingde . En del av förklaringen till detta är attsvensk exportindustri har haft stora framgångar på deasiatiska marknaderna. utgör dock dedrabbade länderna i en förhållandevis litenavsättningsmarknad för svensk exportindustri. Underhösten har den svenska varuexporten utvecklats mergynnsamt än väntat. Det tyder på att svensk industrihar tagit större marknadsandelar än vad vi utgick fråni budgetpropositionen.Enligt senaste barometersom publicerades steg orderingången påexportmarknaden markant mot slutet av ,som företagen var optimistiska om utveck-lingen för . Konjunkturenförefaller således än så länge i mycket begränsadomfattning ha påverkats av utvecklingen i Asien.Ytterligare ett tecken på att Asienkrisen inte behöverfå så stora konsekvenser för exportindustrin är attEricsson uppgav att orderingången ijanuari var god i Asien.På litet kan vi sannolikt räkna med attsvenska företag möter en något större konkurrens frånde drabbade länderna. Man bör dock ha i åtanke attdessa länder endast i begränsad omfattning konkurre-rar med svenska exportföretag. harockså förutsättningarna för en stabil konjunkturför-bättring på hemmamarknaden ökat när arbetslöshetensjunkit och sysselsättningen vänt uppåt. Den svenskaränteutvecklingen bör också ha en stimulerande effektpå ekonomin.Beträffande Asienkrisens effekter på de offentligafinanserna har utfört en egen räkne-övning. Därvid räknar han med att Asienkrisen för-sämrar tillväxten med och att de offentligafinanserna försämras med 10-15 miljarder kronor1998 och med 1999 jämförtmed de prognoser som redovisades i budgetproposi-tionen.Dessa beräkningar förtjänar en kommentar. Låtmig först korrigera vad gäller deoffentliga finansernas utveckling . Dessahar nämligen utvecklats betydligt bättre än vad viräknade med i budgetpropositionen. Det statliga låne-behovet stannade på , vilket var11,mindre än prognosen.Statsskulden /98 var hela 26 mil-jarder kronor lägre än i prognosen. Utgångsläget för1998 är således bättre och inte sämre som tror.Vad gäller utvecklingen och synes detmig som om räknar med en väl högeffekt på de offentliga finanserna av en eventuelllägre tillväxt som kan följa av krisen i . Dess-utom är det inte sannolikt att tillväxten dämpas i denomfattning som räknar med. Därut-över inkluderar han felaktigt värdeförändringar påstatsskulden i den offentliga sektorns saldo.Att de offentliga finanserna blev oväntat starka1997 betyder dock inte att man utan vidare kan för-vänta sig motsvarande förbättring för de kommandeåren jämfört med budgetpropositionen. Det bättreutfallet beror nämligen delvis på att vissa statligamyndigheter inte förbrukat sina anslag i förväntadomfattning. Detta kan slå åt andra hållet de komman-de åren. Därtill kommer att osäkerheten om den eko-nomiska utvecklingen har ökat till följd av Asienkri-sen.Roy frågar vilka åtgärder regeringen av-ser att vidta för att motverka en försämring av budge-ten, och frågar om det finns täckningför de ökade utgifter för pensioner m.m. som avise-rats. Jag vill ta tillfället i akt att klargöra att de bud-getpolitiska målen ligger fast. Detta kräver, nu liksomtidigare, en stram budgetprövning. De löften som hargetts - resurser till skola, vård och omsorg samt åter-ställande av pensionärernas köpkraft - skall rymmasinom budgetmålen.Avslutningsvis vill jag säga att det är för tidigt attuttala sig om de statsfinansiella effekterna av Asien-krisen och övriga förändrade förutsättningar. Isoleratskulle givetvis den ekonomiska utvecklingen i dedrabbade länderna i dämpa tillväxten i ,men finns det som sagt andra positiva teck-en som kan komma att motverka detta.Arbetet inför vårpropositionen har just påbörjats,och jag är inte beredd att nu lägga fram någon nyfullständig bedömning av den ekonomiska utveck-lingen. Huruvida det kommer att behöva vidtas åtgär-der med anledning av krisen i är för tidigt attuttala sig om.Anf. 9 ():Fru talman! Det är betryggande att finansministernklargör att de budgetpolitiska målen ligger fast. Menom tillväxten blir sämre och man står fast vid nyautgifter kan det faktiskt betyda högre skatter. Det vorebra att få ett förtydligande på den punkten. Kan fi-nansministern tänka sig att höja skatterna om det gårsämre för svensk ekonomi på grund av Asienkrisen?Sedan vill jag kommentera några av de saker somfinansministern tog upp. Det är riktigt att svensk ex-port har haft en mycket stark utveckling under desenaste åren. Det beror väldigt mycket på att densvenska kronan försvagades mycket kraftigt efter denekonomiska krisen . På det sättethar svenska produkter kunnat säljas till ett relativt settlägre pris på världsmarknaden, och på det sättet harman kunnat ta nya marknadsandelar. Det har varit braför svensk ekonomi.Nu händer precis samma sak för de asiatiska län-derna. Man har växelkursnedgångar på isnitt . Det innebär att deras varor ochtjänster relativt sett blir billigare på världsmarknaden.Vi möter det som ökad konkurrens för svenska före-tag. Det innebär att svenska företag antingen förlorarmarknadsandelar eller gör sämre vinster.Det har också en annan effekt som är väldigt vik-tig i sammanhanget. Det blir intressant för svenskaföretag att gå in i dessa länder och köpa produk-tionsanläggningar, fabriker och företag. Det är enköpfest som kommer i gång, eftersom det blir såmycket billigare när deras valuta har försvagats såkraftigt. Effekten blir att svenska och europeiskaföretag investerar i dessa länder snarare än i Europaoch Sverige.Allt detta innebär att vi tappar arbetstillfällen iSverige och . Det leder till en kraftigt ökadrisk, som jag kan se det, om Asienkrisen fortsätter pådet sätt som den har gjort.