prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Vi mo-derater anser att kvinnan, om hon så önskar, skallkunna få stöd och råd före en abort.Aids är fortfarande en av vår tids mest fruktadesjukdomar. Mycket talar för att vaccin och botemedelkommer att dröja, även om det har gjorts framstegunder . Arbetet med att minska smitt-spridningen av hiv måste därför inriktas på långsiktigaåtgärder kombinerade med stöd och hjälp till demsom redan har smittats.Självklart skall konsultation och behandling vidsamhällsfarlig sjukdom vara kostnadsfri för patienten,oavsett om man vänder sig till den offentliga sjukvår-den eller om man vänder sig till en försäkringsanslu-ten privatpraktiserande läkare.Herr talman! Vi talade alldeles om narkoti-kan och var rörande ense om att det är viktigt att haen fast linje. Narkotikamissbruket är utan tvekan ettav vår tids största sociala problem. Därför tycker jagatt det är angeläget att alla åtgärder i samband mednarkotikamissbruk sker i ett helhetsperspektiv så attvård och rehabilitering, liksom förhindrande av smitt-spridning, sker i en fungerande vårdkedja. Ett sådantsynsätt gör det tydligt att alla delar måste vara i över-ensstämmelse med samhällets syn på narkotikapoliti-ken. Jag tycker egentligen att den enigheten nyssvisades.Att samhället har bedrivit försöksverk-samhet med att ge missbrukare de verktyg som be-hövs för att kunna injicera narkotika står helt klart istrid med denna restriktiva hållning. En försöksverk-samhet kan ju inte motiveras hur länge som helst. Enfortsatt försöksverksamhet med utbyte av sprutor ochkanyler kan också skapa osäkerhet både i ochi övriga om vad svensk narkotikapolitik stårför. Till detta kommer att verksamheterna i ochMalmö inte har påvisat några positiva effekter frånsmittspridningssynpunkt. Det finns inte heller någrabelägg för att de har påverkat missbruksutvecklingen.Däremot finns det skäl att befara att sprutorna ochkanylerna, såväl använda som oanvända, sprids blandmissbrukarna. Moderata samlingspartiet tar mot denbakgrunden bestämt avstånd från fortsatt utbytesverk-samhet med sprutor och kanyler till narkotikamiss-brukare. Försöksverksamheten måste nu avbrytas.Herr talman! Jag har på den korta taletid som stårtill förfogande bara kunnat göra några nedslag blandalla yrkanden som föreligger. till vårdens situa-tion är en sak uppenbar: NärSocialdemokraterna har makten i staten, i landstingenoch i kommunerna växer köerna. Då räcker inte resur-serna till. För Socialdemokraterna är ideologin, ovil-jan till alternativa lösningar, viktigare än att ge en-skilda patienter god vård. Så var det . Så hardet varit blivit efter 1995. Bevisen är ovedersägliga.Endast under de borgerliga åren kunde människor litapå att få vård. Socialdemokraterna har tappat kontrol-len över hälso- och sjukvården. Det erkänner de själ-va.Låt mig, herr talman, få citera det social-demokratiska sjukvårdskommunalrådet i ,: "Det är bara att konstatera att jag intehar kontroll över utvecklingen. Om det är någon somhar kontroll överhuvudtaget vet jag inte." Bättre kandet inte sägas och bättre kan socialdemokratisk vård-politik inte beskrivas. Är det något vi kan vara över-tygade om, så är det att ett fortsatt socialdemokratisktmaktinnehav innebär fortsatt kaos inom vården.Herr talman! För tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till reservation 1 under mom. 1 men givetvis stårvi moderater bakom alla våra reservationer.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.8 § (forts.) Hälso- och sjukvårdsfrågor (forts.SoU12)Anf. 198 ():Herr talman! En god och säker vård och omsorg ärgrundbulten i ett välfärdssamhälle. Det är allas vårtansvar att solidariskt finansiera den grundläggandetrygghet som det innebär att vården är tillgänglig föralla på lika villkor. Försäkringslösningar är användba-ra i många sammanhang, t.ex. för att trygga sin in-komst eller sin pension. Men den rättvisa som ligger iatt alla garanteras en god vård av hög kvalitet måstefinansieras med skattemedel.Under kort tid har stora förändringar skett inomhälso- och sjukvården. har flera storareformer genomförts som resurserna harvarit knappa. Flera medicinska och organisatoriskaförbättringar har skett, men har de mångaomstruktureringarna och de återkommande sparbe-tingen skapat en betydande press på personalen, vilketi längden inte är hållbart då det går ut över kvaliteten ivården och omsorgen. behövs det mer resurser.Den förbättrade statliga ekonomi, som vi själva iCenterpartiet har varit med om att skapa, innebär attdet är möjligt att försäkra vården och omsorgen flerhänder, som så väl behövs. Därför föreslog vi för fleraveckor sedan att landsting och kommuner skall fåytterligare 4 miljarder i statsbidrag. Det är med storglädje vi ser att regeringen i vårpropositionen biträttdet förslaget. Vården och omsorgen måste tillförsäk-ras tillräckligt med personal för att kunna upprätthållakvaliteten och tryggheten. Det får inte inne-bära att de förändringsprocesser som leder till effek-tiviseringar och kvalitetsförbättringar stannar av.Det är också nödvändigt att förbereda för att täckadet stora gap mellan behov och resurser som enligtHSU 2000 kommer att uppstå . Sam-tidigt som personalbehovet då blir ännu mycket störrekommer en stor del av dagens personal att gå i pen-sion. Dels kommer det utökade ekonomiska utrymme,som saneringen av statsbudgeten banat väg för, attbehövas för att stärka vårdpersonalens kompetens ochutvecklingsmöjligheter. Dels krävs en mängd aktivainsatser för att stimulera unga att välja vårdyrket.Hög prioritet måste också ges åt att arbeta bort deväxande köerna. När nu ramarna för sjukvården vid-gas måste nuvarande vårdgaranti utvecklas till attgälla generellt med en tydlig tidsram. Inom tre måna-der skall man ha fått anvisad operation.Hälso- och sjukvården skall utgå från patientensbehov och önskemål. Patientens ställning i vårdenmåste stärkas. Det är i och för sig ett arbete som på-gått men som måste fortsätta därföratt vi absolut inte nått de mål som bl.a. sattupp för att att vi verkligen skall kunna säga att visätter patienten i centrum. På många håll måste bemö-tandet förbättras, och informationen om patientensrättigheter måste också förbättras. De s.k. rättig-hetskataloger som en del landsting har utarbetat måstefå efterföljare i alla landsting.Sjukvården måste präglas av valfrihet. Möjlighe-terna att välja vårdgivare måste därför öka. Riksdagenhar framhållit vikten av att andelenprivata vårdgivare ökar. Det har man i verkligheteninte levt upp till. Antalet privata vårdgivare snarareminskar än ökar. Det finns all anledning att oroa sigöver den dåliga återväxten.Ett varierat vårdutbud i olika driftformer är avvärde för både patienter och personal. Det bidrar tilltillgänglighet, till att utveckla kvaliteten och till störrekostnadseffektivitet. Därför måste landstingen imycket högre grad än utnyttja möjligheten attskriva vårdavtal med privata vårdgivare. Det viktigaär inte vem som utför vården utan att den enskilde fårbästa tänkbara vård. Min förhoppning är att en hel delav de förslag som vi i Samverkansdelegationen ladefram i vårt slutbetänkande så snart detbara är möjligt skall kunna genomföras till gagn förfler privata vårdgivare.Det finns alla skäl i världen att betona värdet avden närvård - läkare, barnavårdscentral, distriktsskö-terskor, sjukgymnaster, mödravård m.fl. - som be-drivs i privat regi. Ofta håller de en hög kvalitet ochupplevs som en viktig trygghet bland patienterna. Detär också viktigt att vården organiseras utifrån behovoch geografiska förutsättningar i olika delar av landet.Patienten måste enligt vår åsikt också ha rätt attvälja mellan olika behandlingsalternativ, i fråga ombåde vårdinrättning och behandlingsmetoder. Patien-tinformationen måste även för den skull förbättras såatt patienterna på goda grunder kan göra friare val.Detta måste också gälla patienternas rättigheter attvälja alternativa behandlingsmetoder, t.ex. hos napra-pater och akupunktörer.Närheten till vården är av mycket stor betydelseför att människorna skall känna trygghet. Primärvår-den bör fungera som navet i hälso- och sjukvårdenoch ge den grundsjukvård som patienten behöver. ICenterpartiet vill vi trycka på hur viktigt det är atthemsjukvården utvecklas och blir ett reellt alternativtill sjukhusvård då det gäller vård av tillfällig karak-tär, långvarig vård och vård i livets slutskede.Herr talman! Här finns en reservation om försöks-verksamheten med rena sprutor i och Lund.Centerpartiet står bakom den reservationen. Vi i Sve-rige har en mycket restriktiv narkotikapolitik somsamtliga partier i denna kammare ställer sig bakomoch som också samtliga partier på ett föredömligt sätti kväll manifesterat.Det är något av dubbelmoral att tillåta utdelningenav fria sprutor. Det är inte med någon våldsam entusi-asm som vi i stått bakom försöket underde här åren. Det har också känts viktigt att få veta omman genom denna verksamhet skulle kunna påverkamissbruksutvecklingen i positiv riktning eller om detkan förhindra spridningen av hiv och aids. Men jagmåste säga, herr talman, att det får vara måtta på hurlänge man skall vänta på svar på sina frågor. Det harnu gått av försöksverksamhet. Det har fortfa-rande inte varit möjligt att bevisa någotdera av dessa.Därför anser vi att det är dags att bestämma sig. An-tingen måste verksamheten bli permanent, en försöks-verksamhet kan inte pågå i all evighet, eller ocksåmåste den upphöra. I det valet anser vi det självklartatt den restriktiva narkotikapolitiken är vinnaren.Därför måste försöksverksamheten upphöra. Därförstår vi bakom reservationen.Herr talman! Självfallet står jag bakom alla de re-servationer där vi finns med, men jag nöjer mig medatt yrka bifall till reservation 2.Anf. 199 () replik:Herr talman! sade att vårdenmåste finansieras med skattemedel. Jag är alltid ivrigatt lära mig nya saker, så jag skulle vilja ha reda på:Varför måste det vara på det sättet?Det kan ju inte vara därför att alla skall få vård -det kan man lösa genom ett försäkringssystem. Detkan inte vara därför att vården skall vara solidarisktfinansierad - det går precis lika bra med en obligato-risk försäkring. Och det kan inte heller vara att vårdenskall vara solidarisk i den meningen att den skallbetalas efter bärkraft - det går precis lika bra med enobligatorisk försäkring. Det kan alltså inte vara avnågot av dessa skäl.Vad vi vet är att det genom skattemedel inte gåratt öronmärka pengar till vården, vilket gör att man med glädje sysslar med mycket annat än vård.Man förmår inte prioritera vården. Det gör - som jagsade i mitt anförande - att människor inte får vård närde vill ha, borde ha och behöver vård.Vad vi också vet är att landstingssystemet inte gerstimulans i form av prestationsersättning o.d. som göratt vården blir effektiv. Därför är det något svårt attförstå varför ett planekonomiskt system - som detfaktiskt är - som vi alla, och även , är överens om är så uruselt på att ge och produ-cera och fördela välfärd skulle vara det optimala sys-temet för sjukvården. Vad finns det för underlag tilldenna inställning? Jag är oerhört villig att lära migdetta.Anf. 200 ()replik:Herr talman! Det är inte första gången och jag debatterar exakt denna fråga. Vi har haftganska många debatter här i kammaren bara under detsenaste året om hälso- och sjukvård, och den härfrågan har kommit upp varje gång. Varje gång - trorjag - har det också visat sig att det finns en mycketstabil majoritet i denna kammare för att hälso- ochsjukvård skall finansieras solidariskt via skattemedel.Det är alltså enbart Moderata samlingspartiet som inteställer sig bakom denna princip.För mig känns det fullständigt självklart att det ärlandstingen, som befinner sig närmare människorna,som skall sköta uppgiften att se till att alla människorhar möjlighet att få en god vård på lika villkor och varman än bor i landet.Däremot vill jag gärna framhålla att jag anser måste skilja på finansieringsansvaret och utfö-randeansvaret hos landstingen. Det pågår också väl-digt många omorganisationer, som jag sade i mitttidigare anförande. Det kommer naturligtvis att ledafram till att man kan urskilja dessa tvåsaker och placera dem så att säga på varsin stol.Men vid alla debatter som vi har haft, , har det hela utmynnat i att det försäkringssystemsom Moderata samlingspartiet gärna vill införa heltenkelt är ett sätt att bli kvitt landstingen. Jag står förden åsikten att vi behöver landstingen för att få en godvård för alla människor.Anf. 201 () replik:Herr talman! Det var ju upplysande. Jag kan re-spektera att säger att hon vill haskattefinansiering därför att hon vill ha kvar lands-tingen. Däremot finns det ingen rim och reson i atthon vill ha landstingen kvar för att alla människorskall få en god vård. Det är just det som landstingeninte förmår att ge, det kan vi se . Det måstevara en annan klockarkärlek till landstingen som göratt vill behålla dem.Det finns inga rationella skäl och inte någontingsom säger att landstingen skulle vara bättre lämpadeatt ge vård. Vad man än jämför med finns det inteheller någonting som teoretiskt säger att ett planeko-nomiskt system med utförarmonopol skulle ge bättrevård.Jag får acceptera att det finns en känslomässigbindning till landstingen. Men jag tycker ändå attKerstin Warnerbring har tagit ett stort steg när honhar kommit fram till att det finns skäl att skilja mellanfinansieringsansvar och produktionsansvar. Då skallman kanske också göra en åtskillnad så att inte patien-tens företrädare också är finansiär eller producent.Det är i alla fall ett stort steg. kommer nogKerstin Warnerbring att inse att det inte går att göradenna åtskillnad utan att man gör sig av med lands-tingen.Anf. 202 ()replik:Herr talman! Nej, , jag har ingenhemlig klockarkärlek till landstingen. Det ligger intepå det planet. Men jag är helt och hållet övertygad omatt vi kan få den absolut sjukvården i det här landetgenom att bibehålla landstingen.Jag tycker inte att den utveckling som finns i USA- som vi alla kan se och som är väl dokumenterad -och som är baserad på försäkringslösningar är någon-ting som vi vill ha i . Jag vill gärna läsa uppett par meningar som finns i reservationnär det gäller den här frågan: Avgiften skall delvisvara inkomstrelaterad i enlighet med de principer somgäller för dagens skilda försäkringsssystem. Dettainnebär framför allt, såsom gäller för sjukpenningför-säkringen, att avgiften tas upp till ett inkomsttak ochatt förmånerna relateras till detta.Jag vill garantera varje människa i en godoch säker sjukvård. Därför kan jag inte ställa upp påden här typen av systemförändring som detta innebär.Jag anser inte att det är riktigt med sanningenöverensstämmande när säger att lands-tingen inte ger god sjukvård. Jag har besökt mångaolika ställen. Dessutom kan man se av olika utred-ningar att svenskarna är mycket nöjda med den svens-ka sjukvården. Det gäller de som har varit inne i sjuk-vården och som har fått ta del av den. Jag träffarständigt människor som säger att de har fått en heltfantastiskt god vård. De som däremot inte har varitinne i sjukvården är de som klagaröver den. Jag tycker att detta tal är mycket överdrivet.Jag håller ändå fast vid flera saker som jag sade imitt anförande, att många olika delar måste förbättras.Vi kommer att komma dit också.Anf. 203 ():Herr talman! En god vård är en viktig förutsätt-ning för ett bra samhälle. anser att i ettvälfärdssamhälle måste vården få ta betydande resur-ser i anspråk. Att det finns en väl utbyggd vård är intebara en nödvändighet för dem som är sjuka. Det ärockså en viktig trygghetsfaktor för alla andra. Deflesta av oss blir i livet beroende av enfungerande vård. För oss är det också viktigt att vår-den är lika för alla och solidariskt finansierad.Husläkarlagen, som infördes under den borgerligaregeringen, innebar en påtaglig utökning av antaletläkare i primärvården och därmed höjd vårdkvalitet.Husläkarlagen tillkom för att garantera patienter val-frihet och kontinuitet vid valet av husläkare och föratt lagfästa lika villkor att verka för privata och of-fentliga vårdgivare.Efter det att socialdemokraterna har avskaffathusläkarlagen har en bristsituation uppstått när detgäller husläkarna. En förutsättning för att patienternaskall vända sig till sina husläkare är att det skall varaenkelt att få komma till mottagningen utan långaväntetider. minskas tillgängligheten genom bristenpå läkare, och situationen återuppstår då människorsitter i timmar på akutmottagningarna i stället.För patientens skull, men även för att vi skall haen effektiv vård, anser vi att husläkarlagen måsteåterinföras. Då först blir det möjligt att återigen för-stärka primärvården, och det blir möjligt att uppnåmålet att det i genomsnitt skall vara 1 500 patienterper läkare. Det innebär att antalet läkare i primärvår-den bör öka från dagens ca 4 000 till ca 6 000 läkare.Flexibiliteten när det gäller läkartäthet och personal-sammansättning bör dock vara lika stor, eftersomolika områden har olika behov.Herr talman! Omvårdnaden av den enskilda pati-enten är av stor betydelse för en mänsklig och effektivsjukvård. Omvårdnaden har blivit eftersatt i bespa-rings- och omstruktureringstider. Den kunskap ochden forskning som finns tas inte heller till vara. För attomvårdnaden skall få den genomslagskraft som denförtjänar måste kvaliteten kunna mätas och följas upp.Omvårdnaden är svår att mäta, men den kan följasupp genom enkäter, intervjuer och kvalitetsrevisioner.Det handlar om såväl attityder och förhållningssättsom teknologier inom vården. En god kvalitet påomvårdnaden förutsätter enligt att om-vårdnadsfrågorna, kvalitet och vårdutveckling, har encentral roll i sjukvårdsorganisationen.Även om vi i har en väl utvecklad hälso-och sjukvård så finns det brister. Man kan t.o.m. talaom en kris i sjukvården. Ett av de största problemenär vårdköerna. Det är inte rimligt att människor skallbehöva vänta halvårs- eller årsvis på en nödvändigbehandling eller operation. När vårdgarantin genom-fördes av den borgerliga regeringen visade det sig attvårdköerna drastiskt minskade. När den socialdemo-kratiska regeringen avskaffade vårdgarantin och istället införde en diffus besöksgaranti ökade köernaigen.Nu är det hög tid att återigen införa en vårdgaran-ti, men en utvecklad sådan, som omfattar alla diagno-ser och ger rätt till operation eller behandling inom tremånader. Kan man inte få behandlingen inom detegna skall man ha rätt att få det i ett annatlandsting eller hos en privat vårdgivare. Den nyavårdgarantin borde enligt uppfattningkunna träda i kraft . Det måstebli ett slut på det lidande som så många människor fårutstå i de vårdköer som finns.Folkpartiet anser också att det finns möjlighet attkorta vårdtiderna genom att utveckla FINSAM, denfinansiella samordningen mellan sjukförsäkringen ochsjukvården. Utvärderingen av försöksverksamhetenhar tydligt bevisat att samordningen är till gagn förbåde patienter och huvudmän. Därför måste FINSAMutvidgas fullt ut, med alla landsting och försäkrings-kassor i landet delaktiga. De medel för rehabilite-ringsinsatser som infördes och kallades förDagmar 430 har haft stor betydelse för att förbättraoch förstärka rehabilitering och medicinsk behand-ling. Dessutom har köerna minskat. Dessa medel harnu försvunnit. Vi anser att de här pengarna borde hautgått även fortsättningsvis, så länge det finns brister.Nu försvinner i stället resurser som har skapats ochsom har hjälpt människor.När det är kris inom sjukvården och råder brist påläkare inom vissa områden är det märkligt att rege-ringen försvårar för nyetablering av både läkare ochsjukgymnaster. I och med att den socialdemokratiskaregeringen återinförde förbudet mot ersättningseta-bleringar och tog bort den fria etableringen sade mansamtidigt att det inte behövs fler alternativ inom vår-den. Att man dessutom har återinfört åldersgränsen 65år för rätten att erhålla sjukvårdsersättning har inne-burit ytterligare en försämring.Vi anser att det här är helt felaktiga beslut sett frånpatientens synpunkt. Patientens valfrihet minskar,valfriheten för personalgrupperna inom vården mins-kar, och nya initiativ och förändringar riskerar attstoppas. Vi tycker i stället att villkoren för privatavårdgivare måste förbättras, så att konkurrensneutrali-tet skapas mellan offentliga och privata vårdgivare.Vårt förslag är att de begränsningar som har införtstas bort. Vi anser också att det inte skall finnas någotgenerellt remisstvång inom vården.När det gäller patienträttigheterna har Folkpartietunder lagt fram förslag. finns det för-slag från HSU 2000. De har varit ute på remiss, och viavvaktar nu den proposition som skall komma på dethär området. Vi räknar med att en hel del av våratidigare förslag kommer att genomföras.Herr talman! Ett annat krisområde är psykiatrin.Det har skett stora förändringar på det området.Människor behöver inte tillbringa ellernästan hela livet på institutioner. Detta kräver att dekan få det stöd och den hjälp de behöver ute i samhäl-let.De psykiskt störda är utsatta människor. Därför ärdet speciellt viktigt att samarbetet mellan de olikavårdgivarna, dvs. landstingen och kommunerna, fun-gerar. Eftersom psykiskt sjuka är speciellt utsatta ochinte alltid har möjlighet att själva ta till vara sinarättigheter måste de få ett ombud som kan hjälpa dematt tillvarata rättigheterna.Unga människor som drabbas av psykoser måsteså fort som möjligt få hjälp, så att psykosförloppetstoppas och hävs så fort som möjligt, för att undvikaett livslångt lidande. Därför måste vården göras lätt-tillgänglig.Regeringen bör enligt förslag tillsättaen utredning som ser över patientens behov av rättdiagnostik på ett tidigt stadium. En sådan utredningskulle också kunna se över behovet av en rättighets-lagstiftning liknande den för människor med funk-tionshinder, LSS och , så att en sådan skullegälla även för människor med psykiska sjukdomar.Ett annat problemområde är invandrare med psy-kiska problem. Det är viktigt att vårdpersonalen inompsykiatrin är väl förtrogen med de psykiska problemsom olika invandrargrupper kan förete, mot bakgrundav vad de tidigare i livet har upplevt. För att kunnauppfylla hälso- och sjukvårdslagen om en god hälsa åtalla och en helhetssyn i vården måste sjukvårdenutveckla ett arbetssätt som innebär att såväl medi-cinsk-biologisk som psykologisk kompetens tas tillvara.Herr talman! Det här betänkandet behandlar redo-görelsen för överenskommelsen om vissa ersättningartill sjukvårdshuvudmännen, men det är bara en litendel av betänkandet. Dessutom behandlas ungefär 250motionsyrkanden från allmänna motionstiden. Det ärinte möjligt att gå in i detalj på alla yr-kanden och förslag, så jag har därför valt att ta upp demest övergripande frågorna.Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservationnr 3 under mom. 1 men står givetvis bakom samtligaFolkpartiets reservationer.Anf. 204 ():Herr talman! Jag tänker inte ge mig in i någon storideologisk debatt i denna sena timme. Jag vill ocksåmeddela att jag inte tänker yrka bifall till vår huvud-reservation. Skälet är inte att den skulle vara dålig pånågot sätt. Den är tvärtom utomordentligt bra, enutomordentlig sammanfattning av vår sjukvårdspoli-tik, kanske den mest genomarbetade reservation somjag har medverkat till under det här verksamhetsåret.Jag känner mig faktiskt riktigt stolt över den.Nej, skälet är helt enkelt att jag inte upplever detmeningsfullt. Det är bara att konstatera att samtligaoppositionspartier har lagt fram omfattande huvudre-servationer, som närmast liknar de egna partiernassjukvårdsprogram. Jag kan inte förstå vitsen med ettomfattande röstningsförfarande kring väl kända par-tiståndpunkter. Jag tror inte heller att det ger störretyngd åt de åsikter som finns i den här typen av reser-vationer. För framtiden tror jag att det skulle varabättre att lägga den här typen av ideologiska pro-grampaket i särskilda yttranden.