prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — En domstol har godkäntvuxenadoptionen och ansett att det finns särskildanledning, rimligen med den utgångspunkten att manmenar att förhållandet mellan flickan och de svenskaadoptivföräldrarna är av väsentligen samma innehållsom det som föreligger mellan föräldrar och barn.Men Invandrarverket har ändå funnit att den åberopa-de anknytningen till inte är tillräcklig ochavslår därför ansökan om uppehållstillstånd.Två svenska myndigheter, två skilda besked. Re-sultat: En familj som splittras.Herr talman! Gör domstol bedömningen att detfinns särskild anledning till adoptionen med utgångs-punkten att relationen mellan den adopterade och desvenska föräldrarna är av väsentligen samma innehållsom mellan föräldrar och barn bör detta i sig varatillräcklig grund för att skall beviljauppehållstillstånd. Det skrev jag i den motion sombehandlas i dagens betänkande. Den heter Sf602.Till min stora glädje säger ett enhälligt socialför-säkringsutskott följande: "Det kan också framstå somsvårförklarligt om en domstol först finner särskildanledning föreligga för adoption med hänsyn till detpersonliga förhållandet mellan adoptanten och denadopterade och att därefter vägraruppehållstillstånd. "Jag delar helt utskottets uppfattning. Låt mig i dethär sammanhanget rikta ett varmt tack till utskottetsledamöter för behandlingen av frågan som min mo-tion aktualiserar. Det är mycket glädjande, tycker jag,att det går att finna enighet i ett utskott i en sådan härhumanitär fråga utan inverkan av att det är valår. Detär ett styrkebesked, tycker jag.I då alla är överens om att familjesplittringär ett svårt problem i tycker jag att det ter sigän underligare att staten skulle ha haft intresse av attsplittra några få, dock mycket starkt berörda familjer.Flickan jag talade om har inhibition,kanske på grund av utskottets pågående arbete. Famil-jen måste dock inkomma med nya omständigheter föratt flickan skall få stanna. De frågar sig liksom jag:Vad mer kan anföras än att flickan är adopterad ochär en del av familjen, ett barn som andra barn i famil-jen? Rimligen och förhoppningsvis är utskottets en-hälliga ställningstagande en tillräcklig sådan ny om-ständighet.Riksdagen kommer att på förslag av ett enigtutskott ge regeringen till känna att regeringen börutreda om det vid vuxenadoption av utlänning bör skeen samlad bedömning av samtliga omständigheter,innefattande såväl frågan om uppehållstillstånd somadoptionsfrågan. Regeringen bör återkomma till riks-dagen med redovisning av eventuella förslag i berörthänseende. Utskottet anser också att regeringen böröverväga om en ovillkorlig kommunikation bör skemellan domstol och invandrarverk i den här typen avfall.Förmodligen är en lagändring nödvändig. Menproblemet kan eventuellt också påverkas av förord-ningar utfärdade av regeringen. uppmärk-sammar regeringen på båda eventualiteterna.Det är för mig mycket glädjande att nubegär att regeringen skall se över en situation somhumanitärt gett oacceptabla effekter för minst enenskild familj. Jag fick en gång frågan hur mångafamiljer detta drabbade. Är det så många att det moti-verar en lagändring? Svaret är: Fråga familjen! Vi kaninte ha lagar som slår sönder svenska familjer avadministrativa eller byråkratiska skäl.Jag vill sluta med att återigen säga att jag tyckeratt det är mycket glädjande att ett utskott i enighet kanbe regeringen se över en situation där juridiken up-penbarligen inte har fungerat som vi har avsett frånriksdagens sida.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Regelverket kring vuxenadoptionerhar tillkommit främst för att undvika skenadoptioner isyfte att erhålla uppehållstillstånd. Men självfallet kanockså den här typen av Kafkaliknande situationeruppstå. Som regeringsledamot vill jag tacka för ut-skottets initiativ. Jag avser att återkomma till riksda-gen i frågan.Som medborgare vill jag uttrycka min uppskatt-ning av insatser och engagemang.Anf. 54 () replik:Herr talman! Jag gläds över statsrådets ord. Hananvänder t.o.m. samma begrepp, Kafkaliknande si-tuation, som jag själv har gjort för att beskriva situa-tionen.Om vi har en lagstiftning som innebär att det tarnärmare för en riksdagsledamot att med hjälpav utredningstjänst och alla de kontakter man har somkan de här frågorna förstå varför det går som det går,varför i det här fallet en flicka i får avslag påsin ansökan, begriper man hur frustrerande det måstevara för en enskild familj att tränga igenom regelver-ket och hur det måste kännas att riskera att förlora sittbarn utan att ens förstå varför. Det gläder mig mycketatt statsrådet har den här synen på frågan, precis somutskottet. Jag hoppas att vi kan se fram emot en för-bättring inom en snar framtid.Anf. 55 ():Herr talman! Jag noterar att statsrådet , somhar ansvar för de här frågorna, nu lämnar salen. Detinnebär att han lämnar salen tillsammans med den lilladel av svenska folket som hyllar den asylpolitik somSverige tyvärr sedan alltför länge har bedrivit.Asylpolitiken är, om man skall tro på alla attityd-mätningar, oförankrad hos en stor majoritet av svens-ka folket. Alla som vill se noterar de enorma problemsom vi har . Det här handlar inte om att männi-skor är svarta, vita eller bruna. Det handlar om att vi,till skillnad från alla andra länder i , har haft enflyktingpolitik som vi antalsmässigt inte kan hantera.Den som säger att den svenska asyl- och flyk-tingpolitiken har fungerat bra kan åka på studiebesöktill , och och se att detpåståendet inte är sant.Jag har följt debatten från mitt rum och note-rat en del olika, t.o.m. litet egendomliga, ställningsta-ganden. , , med visstinstämmande från kd, refererar till att faktisktinte har tagit emot så många flyktingar som andraländer har gjort. Hon refererar då till länder i andravärldsdelar. Min lilla fråga är: Anser Vänsterpartietoch kd att vi skall ta emot de flyktingströmmar som finns i en del andra världsdelar?Jag tycker att man skall ge ett ärligt svar. Jag harfortfarande en del kolleger på byggarbetsplatser ochvarv - eller kamrater, som man säger på Vänsterpar-tiets gamla språk - som röstar på i dag.De prioriterar inte den politiken. Men okej, det är upptill varje parti att föra fram åsikter, skapa opinion ochtilltro till politiken.Statsrådet gjorde , för en gångs skull, en kor-rekt bedömning. Han kritiserade den politik han bedriver i . Jag hoppasatt den för evigt förblir främmande för den svenskaasyl- och flyktingpolitiken.Det är förvånansvärt att statsrådet så konsekventkritiserar nazism och rasism. Det är bra. Däremotframför han aldrig ett uns av kritik mot kommunism.Jag kan förstå det. Statsrådet betraktar FidelCastro som en renässansfurste. Jag tror inte att hanriktigt har insett vad renässansfurste innebär. Men hanhar sagt så. Det är ett tvivelaktigt ställningstagande.Ragnhild Pohanka har berättat hur hon på 60-taletbesökte ett företag i där det bara var finskaarbetare som slet vid bandet. Jag vill mena att det ärett skamligt påstående gentemot alla de svenska arbe-tare som stod vid samma band och som enligt Ragn-hild Pohanka inte hade samma sisu och uthållighet.Att det fanns , jugoslaver, italienare, turkaroch greker i berodde på att detinte fanns nog med arbetskraft i . Men attdirekt utpeka svenska arbetare som mer lata än andraär väl litet väl häftigt.Pohanka påstår också att en inskränkning av flyk-tingpolitiken skulle öka rasismen i . Det finnsandra länder som ligger nära . Består , med en betydligt snävareflyktingpolitik än den svenska, av en stor del nazistereller rasister? Givetvis är så inte fallet. Men det passarsig att i riksdag kasta ut sig sådana useltunderbyggda omdömen.Herr talman! Min motion Sf601 - som är huvud-skälet till mitt agerande - baseras på att jag i fjolsommar begärde att revisorer skulle talaom de totala kostnaderna för den svenska flyktingpo-litiken. Någon månad senare tackade revisorerna förmin begäran men jag fick ett nej. De ville inte. Av detskälet väckte jag en motion under allmänna motions-tiden och ställde samma fråga tillutskottet. Utskottets ställningstagande var inte heltoväntat. Jag kan förstå varför.I dag har man i svårt att skilja på begrep-pen invandrarpolitik och flyktingpolitik. I Sverigefinns ingen invandrarpolitik , då en enigriksdag beslutade att det inte skulle finnas någonarbetskraftsinvandring utöver den som förekom mel-lan de nordiska länderna. Det var ett enigt beslut.Inget parti - rätta mig om jag har fel på denpunkten - har sagt att man skall lätta på beslutet från1968. får jag den uppfattningen när jag lyssnarpå debatten i den kammaren.Min motion grundas på att jag och andra utanförhuset som lyssnar på debatten och läser om vad somförtäljs ibland får en uppfattning att denna politik ärytterst lönsam för svenska folket. sedanberättade och omde stora ekonomiska vinster som gjort base-rad på denna politik.Herr talman! Om det är så, varför inte visa de siff-ror som är så enormt positiva? Det hade varit ett braexempel på en lyckad politik att använda i debattenom det hade gått att dokumentera att den svenskaasyl- och flyktingpolitiken har varit en ekonomisk framgång. Men vi får intese några sådana besked. Jag kan ytterst väl förståvarför.Jag skall ge ett exempel, som jag förstår strör litetsalt i såren. Vi hade en invandrarpolitik som slutade1968. En enig riksdag beslutade att den skulle stop-pas. Man påstod att den politiken var framgångsrik urekonomisk synpunkt. Men man glömde oftast attberätta att de som kom hit inte hade jobb i sina egnaländer. De kom inte hit för våra blå ögons skull. Dekom hit för att det inte fanns jobb i deras egna länder.De kunde tjäna sin utkomst här och få litet trygghet.Procentuellt fler kvinnor från , och som kom hit är förtids-pensionerade jämfört med svenska kvinnor. kanjag tänka mig att en hel del står här och säger "att nuhar gått över gränsen, han står ochfabulerar". Dessa siffror har jag hämtat - de är ingenegen uppfinning - från en bok skriven 1994 av Mau-ricio . Han är en känd invandrardebattör. Hanvisar denna statistik i boken. Det är fritt fram för allaatt kritisera mig för att jag framför budskapet, men detär inte jag som har skapat det. Om någon ifrågasätterden statistik jag refererar till, kritisera då den personsom har skrivit boken. Boken finns att låna på riksda-gens bibliotek - efter det att jag har läst den, jag kvar till.Herr talman! Det är beklämmande att man frånriksdagens sida, från den folkvalda institutionen,unisont har sagt att den bedrivna politiken har varitytterst framgångsrik. Då har man poängterat att denäven har varit ekonomiskt framgångsrik. Varför kanman då inte presentera dessa siffror offentligt? Därfinns många frågor som folk utanför medall rätt ställer när en så enkel begäran inte bifalles. Jagtror att jag förstår varför den inte bifalles.Anf. 56 () replik:Herr talman! har på sin kammareägnat sig åt att recensera alla våra olika inlägg. Låtmig då bara säga att kollega talade om - men det kanske var medanSten var på väg till kammaren - att allapartier i är för en reglerad invandring, ochdet gäller alla partier, inte enbart ellersocialdemokraterna.Vad jag tog upp var diskussionen om måttet påvad humanitet och generositet är. Utskottet användersig av ett kvantitativt mått medan jag från Vänster-partiet anser att man måste tillämpa ett kvalitativt måtti förhållande till de flyktingkonventioner som vi harskrivit under. kommer attkunna läsa mitt inlägg i snabbprotokollet.När det gäller kvinnor från och Jugo-slavien som i större utsträckning är förtidspensionera-de än sina svenska kolleger är detta alldeles korrekt.Det är på det viset. Men man måste också försöka attförstå varför. Dessa kvinnor kom hit för att arbeta. Devar beroende av att ha flera jobb för sin försörjning.De hade en dålig arbetsmiljö och fick monotona ochförslitande arbetsuppgifter. Kanske hade de tänkt sigatt en gång åka tillbaka till sina hemländer, men såföddes barnen och de blev kvar i . På grund avatt de haft monotona och förslitande arbetsuppgifteroch av att de haft en arbetsmiljö som många gångerhar varit undermålig har de också i större utsträckningförtidspensionerats jämfört med svenska kvinnor.Anf. 57 () replik:Herr talman! Det sista först: Jag tror att det ärmånga svenska kvinnor som har haft exakt sammaarbetsuppgifter - annars hade inte fungerat -utan att det har blivit så hög förtidspensionsfrekvens.Men det är bra att erkänner att det ärså. Det var det som jag ville ha fram i med min upp-maning: Ta fram alla kostnader, intäkter och ävenförluster och visa en bild över vad detta har kostat föross!Jag förstår inte att man, som man har gjort ibland,kan tala om flyktingar som en ekonomisk succé. Enflykting som kommer till går inte att mäta ipengar, men det har faktiskt ni som försvarar politikengjort. Jag har begärt ett konkret besked om hurmycket detta kostar. Är det vinst eller förlust? Ni harinte velat svara på frågan. Och som jag sade i mittanförande: Jag förstår mycket väl varför.Till sist: Anser att skall taemot en ännu större andel än vad vi gör av deflyktingar som tyvärr finns i alltför stor omfatt-ning i ?Anf. 58 () replik:Herr talman! Inte på något enda sätt skulle jagvilja att tar mitt svar när det gällerinvandrade kvinnor från och Jugoslavienoch deras förtidspensioneringsfrekvens som en intäktför de höga kostnader som påstårfinns för invandrare och flyktingar i . Jag troratt det skulle vara till gagn för ochden här diskussionen om han försökte att sätta sig in iden forskning som har bedrivits kring invandradekvinnors situation i - t.ex. när det gäller desom kom under arbetskraftsinvandringen på 60- och70-talen - beträffande bl.a. arbetsredskapens utform-ning. Det finns utmärkt sådan forskning av WuokkoKnocke m.fl. forskare från atttillgå. Det är bara att ta till sig. Dessutom bedrivs detsådan forskning på EU-nivå.Det enda som jag anser är att skall uppfyl-la de internationella konventioner som vi har skrivitunder. Det är mitt svar på fråga.Anf. 59 () replik:Herr talman! När det gäller arbetsredskap ochsvensk arbetsmiljö vet jag hur det fungerar. Jag harnämligen varit biträdande huvudskyddsombud påKockums varv , och jag har sett hur den svens-ka arbetsmiljön har utvecklats. Den var internationelltsett mycket bra . Men ändå kvarstårfrågan: Om nu arbetsmiljön då var mindre bra jämförtmed , varför drabbade det i så stor omfattningbara en viss kategori kvinnor? Varför drabbades intederas svenska systrar av samma effekter?Ulla vill bara att skall uppfyllade konventioner som vi har skrivit under. Det tyckerjag att vi skall göra. Dessvärre verkar det inte som attnågra andra länder i - jag tror inte att någrapartikolleger i dessa länder stöder - driver den frågan att de skall närma sigden politik som vi för i . Då undrar jag:Är vi unika? Eller för att travestera reklamen på betal-TV-kanalerna: Vi kan det ingen annan kan.Anf. 60 (m) replik:Herr talman! Det gäller kostnaderna för invand-ringen. fick ju i sinadirektiv i uppdrag just att belysa kostnaderna förinvandring när den tillsattes. Vi lade då ut ett uppdragpå i som skulle göra sådana be-räkningar. Den forskning och de beräkningar somgjordes där resulterade i en som jag har med mig här: Invandring, syssel-sättning och ekonomiska effekter, Ds 1995:68. Dennarapport kom sedan att ligga som bilaga till Invandrar-politiska kommitténs betänkande.I rapporten kan man se vad kostnaderna för in-vandringen uppgår till. Jag vill ge att 1994 var kostnaderna för invand-ringen för den offentliga sektorn 17 miljarder kronor.1991 var kostnaderna . Det varalltså en kraftig ökning under dessa år. Det är möjligt- och kanske troligt - att denna trend har fortsatt, mendet finns också tecken på att kurvan har böjts av enaning genom att det inte har kommit så många underde senaste åren.Dessa siffror har jag låtit kontrolleras av riksda-gens utredningstjänst. Där har man kommit fram tillatt det inte finns någonting som motsäger beräkning-arna och kalkylerna. Kostnaderna ligger där omkring.Det handlar om mycket stora pengar. Som jag sa-de i mitt huvudanförande är det många kommunersom har problem med att avväga kostnaderna försocialbidrag gentemot andra angelägna uppgifter. Detär ingenting som vi kan ta lättvindigt på. Men desiffror på som far runt i debat-ten menar jag är en vandringssägen.Anf. 61 () replik:Herr talman! Det tillhör inte min favoritsyssel-sättning att polemisera med min mycket gode vänGustaf jag har tagit del av den beräkning som hargjorts av universitet i . Hade det bara varit jagsom hade ifrågasatt den kunde man väl strunta i det,men det finns faktiskt människor med betydligt högreutbildning - och de är ganska många, det kan jag talaom för - som ifrågasätter dessasiffror.Gustaf von säger att det inte har kommit såmånga . Det har väl inte hellernågon påstått. Men det är de tio årens politik som harmedfört - och det säger jag utan att ljuga - att hundra-tusentals människor har kommit hit som flyktingarutan att ha egen försörjning. Och det kostar pengar.Det har inte ett dugg med kostnaderna , 1944och 1995 att göra.Herr talman! : Om vi har en debatt omflyktingar skall man inte säga att politiken har varitbra genom att den har varit ekonomiskt värdefull föross. Om en flykting uppfyller de krav som vi ställerför flyktingskap, då skall han eller hon erhålla asyl iSverige. Då skall man inte räkna det i pengar, men detgör man tyvärr . Därför har det skapats en storoch berättigad misstänksamhet utanför detta hus.Anf. 62 (m) replik:Herr talman! Det här med kostnader är ju väldigtkomplicerat. För att bara göra en mycket enkel sche-matisering kan man säga att det fanns ett, om vi nuskall tala i ekonomiska termer, s.k. nettotillskott framtill kanske 1980. Därefter har det varit en nettobe-lastning om man ser det i rent ekonomiska termer.Men vad är det egentligen nu som gör att kostna-derna för invandringen är höga? Jag tror inte att detberor så mycket på invandringen som sådan och påinvandrarna själva, utan det beror på att vi inte har enbra ekonomisk politik som verkligen befrämjar till-växt och sysselsättning. Det är nämligen därigenom vikan minska kostnaderna för invandring, öka männi-skornas försörjningsförmåga och över huvud tagetminska kostnaderna för transfereringar.Det är en sådan politik som vi kräver från moderathåll. På så sätt kan vi också göra invandrarna en långtstörre tjänst för framtiden än vad den nuvarande so-cialdemokratiska regeringen kan göra, som i förstahand driver en ekonomisk politik som inte befrämjarsysselsättning och tillväxt.Anf. 63 () replik:Herr talman! används i uttrycket"gilla läget". Jag tycker i och för sig att det är ett useltuttryck som används i stället för att säga att man ac-cepterar situationen. Vi har den situation som vi har i avseende den här politiken. Alla kraftermåste unisont göra sitt bästa för att detta skall börjafungera.Gustaf von säger berättigat att en annanpolitik skulle kunna skapa fler jobb i . Det ärjag helt övertygad om, och jag delar i alla delar hansuppfattning. Men jag tror inte att vi skulle kunnavända situationen . Man har samma typ avpolitik i en del andra länder i , som i och försig har ett lägre antal arbetslösa procentuellt sett änvad vi har i . Men det handlar inte om någrastora förändringar. Detta är en lång process. Jag väl-komnar en ny ekonomisk politik och mindre regleringpå arbetsmarknaden, så att ett större antal människorfår en chans att arbeta. Men man skall inte inbilla folkatt om den ena eller den andra politiken kommer att fågehör , så kommer allt att förändrasomedelbart. Det är faktiskt inte sant.Till sist i den här debatten, herr talman, tycker jagatt det är fegt - det är ett starkt ord att använda i Sve-riges riksdag - att säga att den svenska flyktingpoliti-ken även ekonomiskt sett har varit framgångsrik,alltså en tillgång för svenska folket. Jag tycker att detär fel att använda termen ekonomisk tillgång i enflyktingdebatt när det handlar om människor somkanske har flytt från hus och hem, men det gör man.Gå då upp och bevisa vad ni grundar detta på! Det harni inte gjort , och jag förstår varför.Anf. 64 () re-plik:Herr talman! Frågan om för många eller för fåflyktingar: Jag har inte sagt att generellt hartagit emot för få flyktingar. Jag har uttalat uppskatt-ning av statsrådet klarspråk här när detgäller flyktingskapets bördefördelning i ett globaltperspektiv.När vi i vårt land konstaterar hur många flyktingarvi har tagit emot är det vanligt att vi jämför oss medresten av västvärlden och att vi, som jag upplever det,vill slå oss för bröstet och tala om hur oerhört duktigavi är. Jag menar att det är rimligt att göra denna glo-bala jämförelse. Jag vill framhålla, som statsrådetockså gjorde här , att när det gäller de 20 miljo-ner flyktingar som finns i världen är det de fattigaländerna som tar den största bördan. Det är på ett sättnaturligt eftersom de ligger geografiskt nära varandra,och vi får försöka göra andra insatser där.När det sedan gäller bördefördelningen inom Eu-ropa anser vi kristdemokrater att i EU skallverka för en betydligt jämnare fördelning mellanländerna i gemenskapen.Anf. 65 () replik:Herr talman! säger att vi inteskall slå oss för bröstet i i allmänhet och iSverige i synnerhet därför att vi inte kan jämföra ossmed resten av världen där det helt klart finns mycketstörre flyktingströmmar än i . Men jag undrarvad menar konkret med detta.Skall vi ändra vår lagstiftning så att fler ges möjlighetatt komma hit till ? Är det detta som är Freb-rans och kd:s budskap.Sverige har jämfört med alla länder i , våranordiska grannländer i synnerhet, tagit emot ett be-tydligt större antal flyktingar per capita och i en delfall även numerärt.Jag skulle vilja fråga om honmenar att EU skall ta ett större gemensamt ansvar förflyktingpolitiken. Är det då kd:s linje att skallbedriva sin flyktingpolitik och att övriga skallfylla upp till vår nivå? Eller skall kunna få taen mindre andel och andra en berättigat större andel?Anf. 66 () re-plik:Herr talman! Vill vi kristdemokrater ändra lagen?Om på sitt rum hade lyssnat till mittanförande hade han hört att jag sade att vi accepteraren del av de förändringar som skedde i utlänningsla-gen genom beslutet . Men de tvåpunkter som vi är starkt kritiska till är borttagandet avbestämmelsen om sista länken och insnävningen avanhörigbegreppet.När det gäller fördelningen inom EU sade jag tyd-ligt att vi anser att skall arbeta för en jämnarefördelning av flyktingmottagandet inom EU-länderna.Med den grupp av flyktingar som finns inom våraländer innebär det att får ta en mindre del ochatt andra får ta en större del av bördan.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Jagnoterade det sistnämnda med både glädje och tack-samhet.Anf. 68 ():Herr talman! Jag blev apostroferad i sista inlägg och hade själv ingen rätt tillytterligare replik. Detta har hänt tidiga-re.I ett betänkande accepteras den största delen avtexten av alla partier, såvida inte propositionen avslås,och det händer ju inte så ofta. Just därför att vi in-stämmer i så stora delar tycker jag att vi skulle tas merpå allvar och att man skulle utnyttja den kunskap ochkompetens som vi i de små partierna representerar.Jag tror att det är beklagligt för del att maninte tar oss mer på allvar. Vi arbetar hårt och tar redapå saker, precis som alla andra. Vi tycker att man intetar hänsyn till våra frågor, detta speciellt när det gällerflyktingpolitiken i mitt utskott. Jag tycker att det ärallvarligt, och det är en stark kritik jag här framför.Anf. 69 () replik:Herr talman! Jag måste säga att jag inte riktigtförstår inlägg i det här fallet.Vi diskuterar frågorna i utskottet. Där har Ragn-hild Pohanka precis som alla andra ledamöter rätt attframföra och också framfört sina åsikter. Sedan är deten annan sak att man inte alltid får igenom de förslagman lägger fram. Men det tillhör det politiska speletsregler.Ragnhild Pohanka sitter också med i en hel del ut-redningar där hon också har rätt att framföra ochockså framfört och argumenterat för sina åsikter.Sedan måste de olika åsikter och förslag som kommerfram vägas för och emot, och därefter måste man taställning.