prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — I båda reservationerna konstateras att en omfat-tande rättsvetenskaplig diskussion ägt rum i frågan.Det är sant. Sedan påstår båda reservationerna attmotivet till att ändringen av regeringsformen 2 kap.18 § trädde i kraft var att ge ägar-rätten ett förstärkt skydd, men detta är inte sant. Hurdet skall tolkas är en sak, och vad som var avsikten ären helt annan.Först tolkningen: Regeringen anser att någon ut-vidgning av rätten till ersättning inte har skett. gör i sitt yttrande samma bedömning.Konstitutionsutskottet tillägger att det "skulle framståsom stötande om grundlagsbestämmelsen skulle med-föra att det betalas ut ersättning till t.ex. den varsverksamhet stoppas för att den innebär ett allvarligthot mot människors hälsa eller miljön". Utskottetdelar KU:s uppfattning. Man skriver vidare: Ett så-dant system skulle dessutom stå i strid med den inter-nationellt erkända principen om förorenarens ansvar,som vunnit allmänt erkännande i internationellt miljö-arbete. Utskottet delar också på den punkten rege-ringens och bedömning.Så till den andra frågan: Vilken var avsikten medändringen 1995? påstår i sin reservationatt motivet var att ge äganderätten ett förstärkt skydd.Om detta säger att det inte har varit lagstifta-rens mening och hänvisar till uttalanden i förarbetena.Konstitutionsutskottet understryker att motivuttalan-dena bakom ändringarna 1994 är klara och entydiga. "Någon förändring av tidigare gällande rätt var inteavsedd." Vid utskottets utfrågning för balkens be-handling i utskottet fick frågan omvad avsikten med förändringen var. Hans svar blev:"Det gäller 2 kap. 18 § regeringsformen. Jag varfaktiskt ordförande i lade fram förslag till den. Hela den politiskakompromiss som låg till grund för detta var att manskulle grundlagsfästa den äganderätt som redan fannsmen inte utvidgades. Därom var alla ense. Då var deten fråga om hur ordalagen skulle avfattas.Vi tyckte att vi gjorde detta på ett begripligt sätt.Det kom invändningar under remissbehandlingen,men de beaktades varken i propositionsskrivandeteller av . Det är alltså fullstän-digt klart att det inte var fråga om att utvidga ägande-rätten i sig, utan den äganderätt som fanns skullegrundlagsskyddas. Det har förts en rättsve-tenskaplig debatt - - -. "Av vad jag nu har redovisat framgår att reservan-terna inte har rätt när de gör gällande att syftet medtidigare genomförd ändring skulle ha varit någonannan än att behålla den tidigare tolkningen.I en gemensam reservation tar , upp allemansrätten. Det kan varalätt att förledas att tro att man faktiskt är ute för attskydda ägandet när man på det här sättet tar upp frå-gan om allemansrätten och äganderätten. I självaverket handlar det om en inskränkning av allemansrät-ten. Balken gör inte i något avseende någon ny tolk-ning av allemansrätten mot vad vi har haft tidigare.Det finns ingenting i balken som innebär att vi får enny tolkning av allemansrätten. Den som klagar påbalken menar därför att man skall göra inskränkningari allemansrätten, såsom vi har känt den under lång tid.Många hänvisar också till Högsta domstolens be-slut. Jag har hört tidigare talare säga att detta skullebevisa att äganderätten var hotad. Högsta domstolenskriver i sitt beslut att om ett sådant kollektivt nytt-jande skulle innebära påtaglig skada eller olägenhetkan man inte utnyttja allemansrätten. Man talar alltsåinte bara om skada, utan man talar också om olägen-het. Vi tycker för vår del att detta är rimligt.Flera talare har i debatten misstänkliggjort balkenpå den här punkten. Det är oroande att utskottetsledamöter, som vet bättre, som vet att det handlar omolika delar, mörkar för att plocka tillfälliga vinster pådet här området. Jag tror inte att det tjänar den lagstif-tande församlingen att inte redovisa korrekt, och jagmenar att ni inte har gjort det i just den här frågangentemot dem som vi har att redovisa för.Balken har inneburit mycket arbete för kansliet.Det har varit ett mycket omfattande arbete för kansli-et. Jag vill framföra ett tack till kansliet för det kol-lektiva jobb det har genomfört när vi har jobbat medbalken. Jag vill också säga till alla, också till dem somnu råkar ha skrivit reservationer i opposition, att jagtycker att det har varit ett intressant och spännandearbete i utskottet där alla konstruktivt har deltagit. Jagför min del har lärt mig mycket under de diskussionervi har haft i utskottet.Fru talman! Med det jag nu har sagt yrkar jag bi-fall till utskottets hemställan i betänkandena JoU20Miljöbalk och JoU25 Följdlagstiftning till miljöbal-ken m.m. Jag yrkar också avslag på samtliga 55 reser-vationer till JoU20 och de 4 reservationerna tillJoU25. De tilläggsförslag som jag uppfattade att DanEricsson här framförde yrkar jag också avslag på. Jagber att få återkomma i den debatt som jag ser att her-rarna har anmält sig till.I detta anförande instämde ,, , och (alla s).Anf. 10 () replik:Fru talman! Först har jag bara en iakttagelse.Ingemar säger att med den här balken tarmiljöarbetet klivet in . Det är nu inte allde-les rätt. Det här är ett sätt att samla ihop en befintligsituation och att hantera - det kan man väl hålla medom - en del av dagens problem. Men det är inte enmiljöbalk som tar ett offensivt kliv in i framtiden.En annan iakttagelse, fru talman, är att IngemarJosefsson säger att olika partier inte har hittat varand-ra i det här arbetet. Det är inte heller riktigt sant, inteens när det gäller kritiken av . Som vet har vi samlats i ett tidigare betän-kande och konstaterat att regeringens miljöarbete ärvärt kritik därför att man inte har levererat mate-rial som gjort det möjligt för oss att ta ställning tillmålen i miljöarbetet åtminstone parallellt med att vitar ställning till lagstiftningen. De som kanske mestblir lidande, vid sidan av miljön, är förstås Miljöpar-tiet och , som är med om en lag-stiftning men inte har varit med och diskuterat målen.Fru talman! Vi har hittat varandra också i en an-nan fråga. För sedan hittade vi varandra ijordbruksutskottet i att tycka att det borde gå merresurser till inköp av skyddsvärda skogsområden ellerandra åtgärder. Miljöramen borde höjas med 100miljoner under vartdera av de tre följande åren. Dettahar vi i enighet gått till finansutskottet med. Möjlighe-ten att få igenom denna förändring beror på huruvidasocialdemokraterna i den litet snåriga budgetproces-sen vill ändra sitt paket med detta innehåll. Det är denenda möjligheten.Den frågan vill jag ställa till ,fru talman: han och socialdemokraterna i jord-bruksutskottet medverka till att socialdemokraterna ifinansutskottet tar reson och här i kammaren ser tillatt det blir mer till inköp avskog?Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag menar att balken på miljölagstift-ningens område faktiskt innebär ett avstamp in i2000-talet.Jag noterar att varken i sitt inledningsanfö-rande eller nu talar om balken utan försöker tala omallting annat. Det förvånar mig att intresset för balkenså har svalnat att hälften av det första inlägget intebehandlade balken utan en rad andra frågor. Det visarväl ungefär vad här har att komma med.Det är väl ändå anmärkningsvärt, - dettycker i alla fall vi som ser det utifrån - att av 55reservationer är endast en gemensam från dem somtidigare sade att de hade ett alternativ till den balksom nu är framlagd. Det är väl ändå anmärkningsvärt.Anf. 12 () replik:Fru talman! Här har vi en skillnad. Jag kan visststå och prata om balken . Men sedanVänsterpartiet, och den socialdemokra-tiska regeringen kom överens om att lägga fram denhär balken har vi ju varit förhållandevis klara över attde kommer att driva igenom den här . Så är detju. Det är alldeles uppenbart på det sättet. Vi kantydligt redovisa vår ståndpunkt, såsom vi har gjort imotioner och på andra sätt. Men jag, fru talman, villtill skillnad från ge mig på defrågor som går att påverka. Och det går här i Sve-riges riksdag, innan vi skiljs åt, att påverka hurmycket resurser som går till inköp av skyddsvärdmark.Det är därför, fru talman, jag här vill driva denfrågan. Det är angelägen, praktisk miljöpolitik, möjligatt påverka inom för . Villhan medverka till det tycker jag att han skall redovisadet här . Sedan kan vi diskutera mycket av det vihar redovisat i det här dokumentet, det vi har debatte-rat och diskuterat inte minst iutskottet. Jag är beredd till en fortsatt sådan diskus-sion och hoppas kunna föra den med miljöministernsenare. Men här har vi en praktisk politisk fråga somgår att åtgärda, som går att förändra genom ett poli-tiskt beslut. Så hjälp mig, fru talman, att få IngemarJosefsson att svara på den frågan!Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag kanske skall hjälpa fru talmannenatt försöka få att hålla sig till dagordningen.Den fråga talar om kommer upp inästa vecka. Då skall vi prata om det.Det är ändå anmärkningsvärt att efter såhär inte vill prata om balken. Det måste väländå framstå, både för åhörare och för oss som sitter isalen, som väldigt konstigt efter alla de uttalandensom har gjort i denna fråga.När det gäller splittringen av reservationerna,, vore det väl en sak om de låg i närheten avvarandra. Men de spretar ju som en hagelkärve åt allahåll. Det finns ingen samordning. Det har åtminstoneförvånat mig hur ni över huvud taget kunde skrivaihop er i en balk.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag vill litet grand kommentera fråganom bärande principer. I Riodeklarationen, som Sveri-ge har accepterat och skrivit under, framgår detmycket klart att marknadsekonomi och äganderätt ärviktiga förutsättningar för ett bra miljöarbete. Dettabygger givetvis på de internationella erfarenheter vihar när det gäller andra ekonomiska och politiskasystem. Vad vi efterlyser är att man också i svenskviktig miljölagstiftning slår fast denna bärande prin-cip.Sedan säger att vi måste halagstiftning också. Ja, det är självklart. Det har vi haft,och det måste vi ha. Vi har varit överens om väldigtmycket lagstiftning. Men skillnaden är att vi haren situation där miljöarbetet måste föras väldigtmycket utifrån producenters, konsumenters och en-skilda människors villkor och önskemål. Då tycker viatt det vore viktigt att också slå fast detta i miljölag-stiftningen.Det är ingalunda så att vi har varit motståndare tillnödvändig lagstiftning på miljöområdet. Vi är det intenu heller, . Vi står ju bakom hu-vuddelen av . Men måste manockså markera bärande principer inom ramen för endemokratisk ordning, en marknadsekonomisk ordningoch en ordning som värnar äganderätten. Det är detjag beklagar att och riksdagsma-joriteten inte ställer sig bakom, ty då haltar miljöarbe-tet. Om man inte är beredd att stå bakom detta haltarmiljöarbetet.Här är det inte heller fråga om att se tillbaka, utanhär är det fråga om att se framåt. Precis som IngemarJosefsson sade tidigare är ju det här en lagstiftning för2000-talet. Då skall vi väl också i slå fast debärande principer som vi i internationella samman-hang har varit överens om, inte minst i samband medRiobeslutet.Anf. 15 () replik:Fru talman! drar frågan om ägande-rätten väldigt hårt. Jag vill därför fråga rakt på sak:Menar att allemansrätten, såsom vi haranvänt den , bör förändras?Är det för lätt för den enskilde att komma ut i natu-ren? Bör den rätten inskränkas? Om det är er avsikt såsäg det, och skyll i så fall inte bara på äganderätten.Om ni fick igenom ert förslag om äganderätt ochrätt till ersättning skulle det innebära att en lantbruka-re som förbjuds att använda gifter skulle ersättas fördet. Det är ju konsekvensen av ert förslag. Det kan väländå inte vara rimligt. Det står inte i några proportio-ner till den miljöstrategi som vi har haft vare sig här iSverige eller internationellt.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag tycker att se-naste uttalande visar hur litet känsla han har för ägan-derätten och de bärande principerna.Det är givetvis inte fråga om att en lantbrukareskall ha ersättning om han inte får använda gifter. Viär ju överens om att begränsa giftanvändningen gene-rellt. Där har vi en gemensam målsättning. Det är intedet som det handlar om. Vad det handlar om är be-gränsningar i pågående markanvändning totalt sätt.Utnyttjande av allemansrätten för kommersialise-rad verksamhet är faktiskt ett relativt nytt påfund. Omvi utvecklar den verksamheten är risken att vi fårinskränkningar i allemansrätten. Jag är medveten om,och det sade jag från talarstolen, att rättsläget äroklart utifrån de domslut som finns. Därför vill vi slåfast att kommersiell verksamhet på annans mark inteskall få ske utan markägarens tillstånd.Här är det inte fråga om att ochjag, en scoutgrupp eller en idrottsförening vill ut inaturen inom allemansrättens ram. Givetvis skall manfå det. Men om det t.ex. kommer ett tyskt turistföretagoch vill etablera kommersiell verksamhet på IngemarJosefssons eller min mark, tycker jag att det är rimligtatt man först frågar markägaren innan man bedriververksamheten.Jag tycker att det är angeläget att också IngemarJosefsson försöker att klarlägga hur situationen ser utpå det här området. Det är snarare majoritetens in-ställning i den här frågan som gör risken stor för attdet inom kommer starka krav på in-skränkningar i allemansrätten. Vi vill värna den tradi-tionella allemansrätten, men inte utvidga den på ettsådant sätt att någon kan tillåtas att tjäna pengar påannans mark utan att markägaren ens vet om det.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det sätt som talar ombalken innebär faktiskt att den skulle vara ett grund-skott mot möjligheten att bedriva ett ordentligt miljö-arbete. Man blandar ihop äganderätten och möjlighe-terna för ägare att göra precis vad som helst, annarsskall de få ersättning.När utskottet härförleden var på studieresa i Upp-land med SLU, var vi då en organiserad resa somborde ha anmälts till markägaren, eller hade vi, somGöte ser det, rätt att vara där enligt allemans-rätten?Anf. 18 TALMANNEN:Jag konstaterar att detta replikskifte nu är avslutat.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag tror ändå att jag talade om balkenoch dess konsekvenser, , i ett kan-ske alltför långt anförande. Men det är oerhört mycketsom skall täckas upp.Jag ställde en fråga i mitt anförande och jag villupprepa den. Den handlar om miljöbrott och fällandedomar. Om vi nu antar en ny samlad miljöbalk skulleman kunna förvänta sig att det blir enklare att kommaåt miljöbrottslingar. Det måste ändå vara syftet medden. Givetvis kan man säga att vi har ett mycket braförebyggande arbete och att vi skall se till att miljö-brott aldrig kommer till stånd. Men verkligheten är attvi har ett antal miljöbrottslingar och vi kommer att hadet i fortsättningen också.Min fråga till åklagare m.fl. i den utfrågning somutskottet anordnade med anledning av miljöbalkenvar: Kommer vi att få fler fällda miljöbrottslingar medhjälp av den nya ? Svaret var ju nej. Där-för ställde jag frågan i mitt anförande: Vilken slutsatsdrar utskottsmajoriteten av detta? Var det ett riktigtsvar eller var det ett felaktigt svar? Om det var ettriktigt svar måste ni kunna säga att vi kanske inte harfått den fulländade . Eller är det någotannat fel som gör att vi ändå inte kommer att kommaåt miljöbrottslingarna?Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag tycker att fråga ärseriös. Det här är ett problem som man alltid har. Hurlångt kan man gå i lagstiftningen och behål-la rättsskyddet?Jag har faktiskt grunnat mycket på precis sammafråga. Jag tror inte att vi kommer att få så mångadomar till. Jag tror att det som kommer att inträffa äratt de som har att följa lagstiftningen kommer attanpassa sig. Det måste också vara utgångspunkten fören lagstiftning, inte att man sätter folk i fängelse, utanatt man sätter upp ramar som innebär att enskilda ochföretag vet vad som gäller.Min erfarenhet från miljöarbetet, där vi har gjortanmälningar, är att företag och enskilda har anpassatsig mycket snabbt när man har fått veta var ramenligger. Jag tror att när man får den ram som balkenanger klar för sig kommer vi att få en anpassning,med färre domar som följd. Det är i varje fall minförhoppning.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det var ett ärligt och redigt svar. Detär bedömning att det inte blir flerfällande domar. Följdfrågan blir då: Kommer vi att inästa steg ändå ha nått målsättningen att få en bättremiljö? Kommer vi att ha fått en sorts allmänpreventivverkan av hela regelverket så att det blir färre miljö-brottslingar?Om vi inte når det kvarstår egentligen problemen.Då kommer vi att kunna fortsätta att räkna sådanstatistik som jag gjorde här tidigare: polis-anmäldes 327 personer för brott mot miljöskyddsla-gen. Ingen fick fängelse och det handlar om ett fåtalsom fick fällande domar och böter.Då kommer det fortfarande ute i samhället ochbland folket att upplevas på det här sättet: Jaha, dethär med miljöbrott verkar inte vara några bekymmer.Det verkar inte samhället ha prioriterat. Här har maninte tagit till en tillräcklig straffskala som gör att mankommer åt miljöbrottslingarna. Man tappar liksomtilltron till lagstiftning och rättsväsende.I förlängningen gäller det, som jag också lyftefram i mitt anförande, resursfrågan. Det har rättsvä-sendet, inte minst åklagarna, pekat på. Skall vi klaraav att handlägga miljövården måste vi också få ettrimligt resurstillskott. På den punkten har vi varitmycket tydliga och drivit på. Men i det nya lägetkanske kan säga att när vi nu fården nya organisationen i sjön kommer man att fåtillräckligt med resurser. Man kommer att ge ett or-dentligt tillskott. Det är nödvändigt om det här överhuvud taget skall fungera.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag tror att det initialt blir så, DanEricsson, att man kommer att få fler domslut tills manfår klart för sig var ramen kommer att ligga. Därefterkommer det att ske en anpassning.Vi har naturligtvis också i vår organisation på denstatliga sidan en anpassning att göra. Vi skall se till attvi får folk som blir specialutbildade på rätt sätt i denhär organisationen. I övrigt tror jag faktiskt att vikommer att få bättre efterlevnad än vi har haft tidiga-re. Inte räknat i domar, men bättre efterlevnad tror jagdet de facto kommer att vara.Men som i all lagstiftning kommer vi naturligtvisatt upptäcka luckor som vi kommer att bli tvungna atttäppa till. Varför skulle det inte ske på det här områ-det, det sker ju på alla områden. Det finns inga som ärsådana experter som de som vill komma undan lagar-na. Då ankommer det på den lagstiftande församling-en att korrigera det. Men vi har lagt en bra grund föratt komma åt de miljöbrott som vi vill komma åt. Jagtror att enskilda och företag kommer att anpassa sig.Anf. 23 ():Fru talman! Ledamöter och åhöra-re! Det är faktiskt ett historiskt beslut som vi skallfatta i . Det är första gången som viskall samla de viktigaste miljölagarna till en miljö-balk. Det här är faktiskt någonting unikt. Vår kansli-chef har räknat ut att det statistiskt sett kommer attdröja till nästa gång. Ingen av oss kommergaranterat att få vara med om det någon mer gång.Jag vill också passa på att tacka för ett bra samar-bete som vi har haft med regeringen, Miljödeparte-mentet och i det arbete och den processsom har lett fram till propositionen. Naturligtvis harvi inte fått gehör för alla våra krav. Konstigt vore detkanske om man träffar en uppgörelse om ett stortlagförslag. Men vi har ändå nått så långt att vi tyckeratt vi har ett bra resultat och en bra grund att stå på.Det är också så att inte är en lösrycktlagstiftning. Man måste se miljön i ett större samman-hang. Det är nödvändigt med en miljöomställning ommänniskan som art skall överleva på jorden. Naturenkommer alltid att klara sig. Men om vi inte förmår attgöra den nödvändiga omställningen, om vi inte för-mår att anpassa vårt eget liv på jorden till vad naturentål, kommer vi, liksom dinosaurierna, att bli en paren-tes i utvecklingen på jorden. Därför krävs det en revo-lutionerande omställning av synen på hur vi lever. Detkrävs ett helt nytt sätt att tänka. Detta är svårare än attvända en tanker i . Alla människor kommeratt beröras - lokalt, nationellt och globalt. Vi kommeratt beröras var och en.Hittills har utvecklingen gått åt fel håll. Även omdet händer positiva saker, går det fortfarande åt felhåll på många områden. råder stora hotmot de biologiska försörjningssystemen. Det är storahot mot hur jordens resurser används. Vi ser framföross en utveckling mot megastäder och jordbruksmarksom förstörs. Vi ser framför oss det växande klimat-hotet. Det tycks som om varje tekniskt framsteg sam-tidigt har en baksida som leder till ökad miljöförstö-ring.Det går också att se hur miljöproblemen har ändratkaraktär. När mina barn var små talade vimed dem om direktören för fabriken som lät göra såstora utsläpp till havet och luften. har vi kommittill rätta med en stor del av den typen av utsläpp.Däremot finns det en mängd diffusa utsläpp somär svårare att komma till rätta med.Den privata konsumtionen har lett till ökade pro-blem. Vi har som enskilda konsumenter ibland svårtatt välja det som är miljövänligt. Stora transnationellaföretag hindrar oss på grund av deras produktutveck-ling att välja det som är minst miljöstörande.Detta betyder att det krävs ett arbete på alla nivåerför att bryta utvecklingen, från daghemmen till ser-vicehusen, i kommunerna, landstingen och staten, ochinte minst i näringslivet. Både de små och de storaföretagen måste göra en miljöomställning. Det måsteske stegvis. Samhället måste ställas om till att bliekologiskt hållbart.Detta är svårt. Vi vet inte alltid vad vi skall göra för att nå ett hållbart samhälle . Vihar ibland svårt att hitta de bra lösningarna i det kortaperspektivet när vi inte vet vilka de stora hoten är.För att komma till rätta med miljöomställningenkrävs beslut av olika karaktär. Det krävs internationel-la överenskommelser eftersom miljöproblemen ärgränsöverskridande. Vi behöver nationella miljömål.Vi behöver ekonomiska styrmedel och samhälleligainvesteringar. Vi behöver ökad kunskap, och vi behö-ver anslå tillräckligt med pengar i våra nationellabudgetar. Vi behöver lagstiftning. Där kommer miljö-balken in. är ett av de medel för att nåmålet om ett hållbart samhälle som vi skall fatta be-slut om i dag.Det har varit en lång utredningsprocess. Det harfunnits en borgerlig proposition, som diskuteradestidigare . Det har också framkommit bra varför vii stödde att den propositionen skulledras tillbaka.Nu har vi fått ett nytt förslag på en samordnad ochskärpt miljölagstiftning. Jag tänker ta upp några av desaker som vi i har tyckt varit bra medden utvecklingen. Bl.a. gäller det hänsynsreglerna. nya finns ett kapitel med hänsynsreg-ler som gäller alla åtgärder som inte är försumbara förmänniskors hälsa, miljö, regler som gäller för allamänniskor och all verksamhet som påverkar miljön.Dessa bygger på två internationella och viktiga miljö-rättsliga principer. Den ena är den s.k. förorenaren-betalar-principen. Den som orsakar skada eller olä-genhet skall ansvara för att förebygga eller avhjälpaskadan. Den andra bygger också på den s.k. BAT-tekniken, best available technique. Alla som yrkes-mässigt bedriver eller tänker bedriva en verksamhetskall tillämpa bästa möjliga teknik.Det finns fler delar i avsnittet om hänsynsregler,men jag tänker inte ytterligare gå in på dem.Ett annat avsnitt som är viktigt är frågan om mil-jökvalitetsnormer. Regler kan sättas upp för ett geo-grafiskt område för hur mycket miljön tål. Sedangäller det att de som lever och verkar inom det områ-det att gemensamt hitta lösningar. Det måste sättasgränser för vilka verksamheter som får bedrivas föratt nå upp till normen.Det är också ett viktigt framsteg att miljöorgani-sationer får rätt att överklaga beslut. På det sättet gesmiljön inte bara en utan många ombudsmän. Det ärpositivt.Det är bra att det nu finns en regel som säger attregeringen på ett tidigt stadium skall miljöpröva storaanläggningar som vägar, järnvägar, flygplatser ochfabriker. Det är bra att det finns regionala miljödom-stolar. Det är något som har krävt imånga år.Miljösanktionsavgifter har berörts tidigare i dag.Det är ett nytt instrument som skall vara snabbt ocheffektivt.