prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Detta är mycket viktigt.Vi får miljökvalitetsnormer som skall användasinom större eller mindre områden. Det är inte alls,som säger, så att det inte är några kraft-fulla instrument. Det står i balkens 5 kap. 3 §: Myn-digheter och kommuner skall säkerställa att de mil-jökvalitetsnormer som meddelats enligt 1 § uppfyllsnär de prövar tillåtlighet, tillstånd, godkännanden,dispenser och anmälningsärenden och när de utövartillsyn eller meddelar föreskrifter. Vid planering ochplanläggning skall kommuner och myndigheter iakttamiljökvalitetsnormer. Det innebär att om miljökvali-tetsnormer har satts på ett område skall genomsyraverksamheten. Naturligtvis blir de då rättsligt bindan-de.Miljöorganisationerna får talerätt. Det förvånarmig litet grand att somliga påstår att det är mycket fåorganisationer som skulle få denna talerätt. Jag vetinte om ni inte vet vilka miljöorganisationer som finnseller om det också är en del av den felaktiga retorikensom man sprider. kan givet-vis använda sig av talerätten. jordensvänner har funnits och har mer än 2 000medlemmar, likaså. Även och botaniska före-ning kan använda sig av talerätten. Talerätten innebäralltså att dessa organisationer ges möjlighet att över-klaga beslut på alla nivåer, om de är fattade medutgångspunkt från balken.Från sida tycker vi att det här är ettmycket bra förslag. Det kommer att få många effekter.Dels ger det organisationerna en möjlighet att över-klaga beslut om ett fel har begåtts och man inte hartagit de miljöhänsyn som man bör, dels ger det ungamiljöjurister en möjlighet att hitta ett annat sätt attagera i miljöfrågor. Jag tror att det kommer att bli enrejäl utmaning för miljödomstolarna. Det kommer attfinnas miljökompetens även på annat håll.Det vore oerhört märkligt om man skulle ge stif-telser möjlighet till talerätt. Då blir det återigen så attmakt heter pengar. Vilken organisation skulle intekunna skaffa sig en liten miljöstiftelse som skullekunna ha talerätt? Var skall man sätta gränsen? Detgår inte att, som gör, kalla en stiftelseför förening i det ena andetaget och för stiftelse i detandra. Man måste välja vad det skall vara. Vi tyckeratt det är helt riktigt och rimligt att det skall finns enmöjlighet att överklaga för de ideella organisationersom finns på miljöområdet.Fru talman! Det finns även andra förändringarsom jag vill tala litet grand om. Vi får miljödomstolar,vilket är mycket viktigt. Vi får miljösanktionsavgiftersom är mycket viktiga. Men det viktigaste är kanske:Hur kommer det här att fungera i praktiken?I kommunerna kommer man att kunna användahänsynsreglerna enligt kap. 2. Man kommer att kunnaanvända de generella föreskrifter som det öppnas förnu. Det innebär att kan titta på enverksamhet. Vi kan t.ex. ta verksamheter som hållerpå med fotokemisk industri, som ofta har problemmed utsläpp. Vilka regler bör gälla för alla industriersom håller på med det här?Så kan man tala om för kommunerna: Varsågod,här är de generella föreskrifterna för vad de här in-dustrierna skall klara. Det innebär betydligt störreeffektivitet i miljöarbetet än . måste kom-munerna ta varje enskild industri för sig. Det tarenormt mycket tid och kräver enormt mycket resurser.De generella föreskrifterna kommer alltså att göra attvi skärper miljöarbetet rejält.Vi utökar tillsynen och skärper den, så att kom-munerna kan utöva den. Vi ger också kommunernamöjlighet att ta betalt för tillsynen. För det är precissom det har sagts här att det ibland saknas pengar.Naturligtvis är det de som bedriver verksamheten somskall betala det här. Kommunerna kommer också attvara en viktig länk när det handlar om att hanteramiljökvalitetsnormer enligt kap. 5. Det ger ocksåkommunerna helt andra möjligheter att bedriva miljö-arbete.Det är några av de förändringar som finns. Detfinns också betydligt fler skillnader mellan den bor-gerliga balken och det balkförslag som vi nu läggerfram. Jag skulle önska att det fanns mer tid till att taupp skillnaderna i den här debatten, men vi vet ju attvi är begränsade i tiden.Jag vill kommentera något av det som har sagts.Ett av problemen under det år då vi har lagt frambalken har varit att försöka gå ut och korrigera felak-tigheter. Senast i kunde vi läsa att man i demiljödomstolar som skall komma till offrar experteroch i stället sätter in lekmän. Här har vi hört motsattuppfattning. Moderater och kd beklagar att man intehar vanliga domstolar med lekmän.Sanningen är alltså att vad som föreslås är miljö-domstolar som kommer att ha sakkompetens, miljö-kompetens, teknisk kompetens och kompetens i formav folk som kan industri eller verksamhet.Och det måste till om man skall klara att hantera storakoncessionsärenden, för de är ofta oerhört komplice-rade.Man får en känsla av att det är mycket "surt sa rä-ven" - framför allt från . Centerpartiethar ju haft möjlighet att samarbeta med regeringen imånga frågor. Man har valt att inte samarbeta i miljö-frågor. Jag är förvånad att vare sig ,eller kd har velat gå in i ett samarbete ombalken. Ni har fått erbjudandet men tackat nej. Jagkan inte tolka det på annat sätt än att ni trots allt stårbakom den borgerliga balken som var så oerhörtmycket sämre och som faktiskt hade fört miljölag-stiftningen bakåt jämfört med dagens lagstiftning.Jag skulle vilja kommentera en del av det som harsagts i den här debatten. Det diskuteras mycket alle-mansrätt. Det som föreslås i reservationen är en ut-redning. Det är inte mycket. Man vill inte i reserva-tionen säga på vilket sätt man vill reglera allemansrät-ten. Skall det vara i eller skall det vara ijordabalken? Var skall det vara någonstans?Att reglera allemansrätten i verkar be-fängt. Vad gör när det gäller allemansrät-ten är att titta på hur den kommersiella allemansrättenpåverkar naturen, dvs. det som vi reglerar i balken.Där kan man se att ett kommersiellt utnyttjande avallemansrätten naturligtvis inte får påverka naturennegativt. Där går vi också in med regleringar. Det härfanns inte nämnt i den borgerliga balken. Det fannsingenting om detta.När det gäller 2:18 i regeringsformen kan vi se attdet kommer en diskussion efter den här i sambandmed KU:s betänkande. Där har jag förstått att allapartier utom är överens om, och detuttrycks också i reservation, att den skriv-ning som 2:18 fick är olycklig. Det är inte alls så attavsikten var att göra den förändring som sedan vissajurister har påpekat att man har gjort.Det är också konstigt att höra att Centerpartiettycker att det är bra. Ett av problemen när detgäller att avveckla är ju just den förändringsom 2:18 fick. I det fallet skulle det förvåna mig omLennart välkomnar denna förändring.Man oroar sig mycket för tiden för ikraftträdande.Men utbildningsarbetet har naturligtvis redan startat.Jag har suttit på flera seminarier och hört företrädareför dem som arbetar med miljöpolitiken i praktikenvara lyriska över de förändringar som görs i balken.Här får man de instrument som man har saknat. Jagkan förstå att det är litet "surt sa räven" från Center-partiets sida, men det är faktisk så det är.Vad vi har lyckats åstadkomma här, och som glä-der mig mycket, är att det finns mycket få reservatio-ner. Vi har höjt miljöambitionen rejält - tydligengäller detta för de flesta partierna, fast möjligtvis inteför Moderaterna.Det är också glädjande att vi i balken skriver att viskall se till att det här nu får ett rejält genomslag iverkligheten. Vi skall tillsätta en uppföljningsutred-ning som skall se hur det här kommer att fungera. Detär nödvändigt, för en balk är aldrig ett slutmål. Det gäller både attse till att balken får genomslag i verkligheten och attvara vaken för de nya miljöproblem som vi interiktigt vet hur de ser ut, så att de inte faller vid sidanav.Från sida är vi glada över de här be-tänkandena. Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandena 20 och 25. Jag yrkar avslag på reservationer-na. Vi är övertygade om att det här beslutet kommeratt visa sig vara oerhört viktigt för miljöarbetet iframtiden.Anf. 33 () replik:Fru talman! Först till resone-mang om den svenska miljörörelsen. Jag kan försäkraGudrun att jag känner till Jorden vänner ochMiljöförbundet. Jag har startat båda och varit ordfö-rande i båda under 70-talet.Vilka erbjudanden regeringen har givit eller integivit till andra partier är väl knappast något som Gud-run vet någonting om.Annars vet det mesta, fru talman.Ibland lutar hon sig dock mot andra auktoriteter. Detgjorde hon t.ex. i en debatt här ikammaren, då vi talade om miljölagstiftningen. Gud-run och kunde inte gå med pådet miljöbalksförslag som den då gamla regeringenhade lämnat. Det hade försämrat den svenska miljö-lagstiftningen sade hon, hänvisande till frågar man sig: Vem är ?Jo, det berättade också i den debat-ten. Då sade hon: ", som är Sveri-ges bästa på det här området." Hon sade: "Sverigesbästa på det här området. "Vi hade en utfrågning om i utskottetför sedan. Då sade sagde : som den är kommer att göra ontvärre i många hänseenden, och totalt sett kommer denatt öka problemen.På en direkt fråga från , somfrågade om gjorde bedömningenatt dagens lagstiftning är bättre än det förslag somföreligger, svarade väldigt kort.Han sade: "Ja. "har man två möjligheter om man är GudrunLindvall och miljöpartist. Antingen har man på någraår fått att plötsligt bli Sverigessämsta på det här området eller så har Miljöpartietoch släpat hit en lagstiftning som ärsämre än den nuvarande, som i många hänseenden göront värre och som kommer att öka problemen. FörGudrun trovärdighet vore det kanske braom hon kunde välja väg den här gången.Anf. 34 () re-plik:Fru talman! Miljölagstiftning är svårt. Det har viförstått av en hel del i den här debatten eftersom detfinns mycket okunnighet som man får höra. Men förMiljöpartiet är det här en viktig fråga. Vi har därföranställt en miljöjurist just från ,nämligen , för att verkligen försökafå in det som är viktigt.Staffan hade gärna, som LennartDaléus vet, skrivit en balk mer utifrån det europeiskasättet att skriva en miljölagstiftning, dvs. oerhörtmycket i lagtext och oerhört litet i förarbetena - alltsålånga, stora paragrafer.Lennart vet precis lika väl som jag att Staf-fan är ganska ensam om att förespråka dethär sättet att skriva lag på. Det är inte möjligt att i dagköra över hela Juristsverige och skriva lag på detsättet.Det framförde såhan satt i utredningen, , var att viskulle ha allmänna hänsynsregler som gällde för allmiljöpåverkan. Han satt nämligen som expert i utredningen. Hanville ha allmänna hänsynsregler som gäller för allmiljöpåverkan. Han ville ha möjligheter till generellaföreskrifter. Han ville ha in så många lagar som möj-ligt, bl.a. vattenlagen, gentekniklagen osv. Många avde förändringar som ville görajämfört med den borgerliga balken finns här.Naturligtvis är det så, , att manaldrig skall vara nöjd med en miljölagstiftning. Manskall alltid vilja gå vidare. Vi vet ju att miljöproble-men ändras. Vi vet att det kommer nya till. Vi vet attdet finns en stor svårighet för miljölagstiftningen attligga framför vad industrin hittar på för olika kemika-lier.Från sida är vi fullt nöjda med detförslag som föreligger. Vi skulle på en del punkterha velat få det ännu bättre. Men detta är ett mycketbra avstamp, och framför allt kan vi med den upp-följningsutredning som vi får se var de brister somgör att detta inte får genomslag i verkligheten finns.Anf. 35 () replik:Fru talman! Man behöver inte föra ett så uppskru-vat resonemang för att värdera trovärdigheten i detman säger och har sagt i och hur man beter sig. Det ärsvårt att gå igenom den juridiskatrovärdigheten i detta. Då tvingas man ibland luta sigmot experter.Jag kan då bara se detta enkla. ,då medverkade till att dra tillbaka ettdå liggande balkförslag, var det därför att hon intekunde gå med på det förslaget. Varför kunde hon integå med på det? Jo, därför att den som hon själv be-tecknade som bästa när det gällde miljöjuri-dik, , hade sagt att man inte skullegå med på det.På frågan om dagens lagstiftning är bättre än detförslag som föreligger säger samme sagde Westerlundja.Jag kan inte ge mig in i något juridiskt dribbleri.Att börja med att luta sig mot auktoriteter var så attsäga inte vår grej, vare sig nu eller sedan.Jag vill bara att de som lyssnar och de som läser dettaskall känna den fasthet och den tyngd på vilken Mil-jöpartiet står i sitt agerande och sitt utdömande re-spektive tagande till sin barm när det gäller olikamiljöförslag här i riksdag. Var och en somläser detta, och var och en som hör detta har natur-ligtvis dragit sina egna slutsatser. Frågan är om Gud-run gör det.Anf. 36 () re-plik:Fru talman! Jag får försöka igen. Jag har förståttatt inte är så hemma på miljölagstift-ning. När vi drog tillbaka detta sade vi att vi ville haen samlad balk med en central betydelse för miljöar-betet, med många av de lagar som saknades men somnu finns. Vi ville ha övergripande hänsynsregler somskulle gälla all miljöpåverkan. Vi ville ha generellaföreskrifter. Vi ville ha miljökvalitetsnormer som höllmåttet. Och vi ville ha talerätt för miljöorganisatio-nerna. Det finns i balken, . Titta på deförändringar som har gjorts.Vi vill inte skriva om lagen på det sätt som StaffanWesterlund vill, därför att vi anser att det nu inte ärtid att köra över hela Juristsverige. Dessutom anser viatt en sådan lagstiftning riskerar att inte hitta morgon-dagens miljöproblem, eftersom lagarna då skulle bliså precisa att man klarar dagens problem.Det är intressant att inte tar uppdet kommunala vetot. Det hade jag väntat mig. I Len-nart egen reservation står det:Utskottet godtar dock att kommunalt veto inteskall gälla för större trafikanläggningar som blirobligatoriskt prövningspliktiga.Samtidigt hävdar att vi försämrardet kommunala vetot. Verkligheten är att den föränd-ring som vi gör godtar . Men det somstår , nämligen att det kommunala vetot inte finnsför slutförvaring av kärnämne eller kärnavfall, grupp-stationer för vindkraft och anläggningar för behand-ling av farligt avfall, finns kvar. Det är oförändratjämfört med dagens lagstiftning. Det förvånar mig attibland när man gör någonting som är exakt som i dagkallar det för en försämring. Men därvi gör förändringar godtar det. Det äruppenbarligen så att många av de förändringar som vigör i den här balken tycker är bra.Och jag kan säga att det i alla fall är litet hedrande förCentern, eftersom brukar säga sig ha miljönsom en hjärtefråga. Om man hade haft det hade mannaturligtvis gått in i ett samarbete om balken, LennartDaléus.Anf. 37 () replik:Fru talman! talade om falsk poli-tisk retorik. Med det menade hon att den debatt somnu pågår ute skulle betecknas på det sättet. Jag be-tecknar den mer som en demokratisk debatt, där vi ide olika partierna har en demokratisk rättighet attpeka på fördelar och brister. får detatt låta som om vi bara pekar på brister. Det vill jag taavstånd ifrån.Gudrun ger sedan en bild av miljöbalkenpå ett sätt som visar att hon har en djup kunnighet ochhar läst lagstiftningen länge, vilket är naturligt närman har jobbat med den.Det finns emellertid några saker som jag vill redaut i det som säger. När hon talar omhänsynsreglerna säger hon att verksamheten då kanstoppas. Och om det finns risk för en olägenhet kankommunerna med de nya hänsynsreglerna stoppaverksamhet.Jag skulle vilja att förtydligadedetta litet grand, eftersom jag tycker att det är att gålångt i ett sådant inlägg utan att tydliggöra vad det kanvara för något i ett exempel.Sedan vill jag ta upp det sista som var inne på när det gäller miljökvalitetsnormernaoch åtgärdsplanerna. Jag återkommer till det, och jagär ledsen, fru talman, att jag tjatar om detta, men detär ändå en viktig del i balken. De är bindande förkommuner och myndigheter men inte för enskilda,, och det är det som jag har pekat på.Jag har pekat på att när man har gjort en miljökvali-tetsnorm och enskilda individer gör utsläpp av enmängd diffusa ämnen i våra älvar och vattendragmåste man ha ett instrument som gör att det blir ef-fektivt. Men de är inte bindande för enskilda. Det ärdet som jag har reserverat mig mot. Och jag vill haredovisat om jag har fel på den punkten.Fru talman! sade inte ettord om älvskyddet. Varför vill intesäga någonting om älvskyddet?Anf. 38 () re-plik:Fru talman! Låt mig först säga att när det gällerfalsk politisk retorik menar jag att om man går ut ochsäger att det inte är några skillnader mellan det bor-gerliga balkförslaget och det balkförslag som före-ligger, har man antingen inte läst på eller också med osanning. Det är nämligen en enormt storskillnad. Möjligen är det så att man inte har riktigkunskap om hur det praktiska miljöarbetet bedrivsoch därför inte kan se vilket genomslag detta förslagtill förändring kommer att få. Jag vet inte. Jag villsäga att det inte var riktat mot det gäller hänsynsreglerna läser jag högt fråns. 206:Regeringen vill klargöra och understryka att hän-synsreglerna skall tillämpas på all verksamhet och vidalla åtgärder som riskerar att orsaka olägenhet ellerskada för människors hälsa och miljö även om sådanverksamhet regleras i annan lag.Det är alltså knytningen mellan ochföljdlagstiftningen.Det står vidare:Genom tillsynsmyndigheternas befogenheter attingripa kommer hänsynsreglerna, både de allmännaoch de särskilda, att kunna läggas direkt till grund förföreläggande och beslut.Det innebär alltså verksamhet som man intekan komma åt, t.ex. färjorna som står och puttrar vidkajerna i , och som man egentligeninte kan komma åt, kan man komma åt med hänsyns-reglerna genom att verksamheten inte bedrivs på ettbra sätt. Det finns mängder av sådan typ av verksam-het som man har haft svårt att komma åt i kommuner-na men som man kan komma åt med hänsynsreglerna.Det står även:Tillsynsmyndigheterna får enligt 6 kap. 9 § läggaprinciperna och hänsynsreglerna direkt till grund förföreläggande eller förbud, eftersom dessa är rättsligtbindande. Det innebär att hänsynskapitlet är oerhörtviktigt och centralt i lagstiftningen.Jag skall försöka hinna säga någonting om åt-gärdsplanerna. Det som står i 4 kap. visar att så fortsom man skall omsätta åtgärdsprogrammet i prakti-ken, och det är då det blir intressant, kommer man attreglera även enskilda, verksamheter, industrier ocheventuellt jord och skog. Det är då som åtgärdspla-nerna kommer att bli praktik. Därför anser jag att denreservation som har skrivit är överflödig.Anf. 39 () replik:Fru talman! Jag tror inte att vår reservation äröverflödig. Det är en reservation som med tiden kan-ske ger kraft och garanti för att detta på något sättdiskuteras vidare.Exemplet med färjorna var bra. Om färjorna ståroch puttrar här utanför så måste man mäta olägenhe-ten med det - buller, luftföroreningar, m.m. Om manskall stoppa denna verksamhet, måste någon fattabeslut om detta. Det måste då finnas ett underlag föratt stoppa verksamheten. Då skall olägenheterna mä-tas. säger bara att om det är risk fören olägenhet skall hänsynsreglerna gälla. Vi kan re-dan säga att det är en risk. Vi vet ju att dessafärjor förorsakar buller och släpper ut luftföroreningarnär de står och väntar. Det kanske även finns andraolägenheter. Det skulle innebära att man kan säga tar bort denna turisttrafik. Är det såenkelt, , att redovisa det som står ihänsynsreglerna? Jag har inte uppfattat det på dettasätt.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det är många som inte harförstått vilka möjligheter som tillsynsmyndigheternafår i och med hänsynsreglerna. En av bristerna i dendiskussionen är just att det inte har kommit fram.Här finns alltså försiktighetsprincipen som sägeratt alla som bedriver eller avser att bedriva en verk-samhet eller vidta en åtgärd skall utföra de skyddsåt-gärder, iaktta de begränsningar och vidta de försiktig-hetsmått i övrigt som kan osv. Det finns alltså hän-synsregler som det direkt går att använda, t.ex. när detgäller färjor. Detta är helt klart.Vidare finns det en avvägningsregel, kap. 7, somsäger att kraven på hänsyn enligt 2-6 §§ gäller i denutsträckning det inte kan anses orimligt att uppfylladem.Hänsynsreglerna kan tillämpas direkt utifrån deskrivningar som finns i lagen. Det är den stora för-ändringen i miljöarbetet och det är det här som gertillsynsmyndigheterna möjligheter att komma åtmycket av den verksamhet som vi vet är miljöförstö-rande men som det inte krävs tillstånd för. Denkunde bedrivas på ett betydligt bättre sätt.Sedan vill jag helt kort säga några ord om älv-skyddet. Vi i har gång efter annan fram-fört att vi vill ha ett grundlagsskydd för de återståendeoutbyggda älvarna. Vi vill också ha ett grundlags-skydd för de älvsträckor som inte är utbyggda. Ty-värr, , hanterar vi nu inte grundlagen,utan vi hanterar miljöbalken.Vi i anser också att vattenkraften iSverige är färdigutbyggd. Dels får vi ut fler terawat-timmar än vi har satt som mål. Dels kan vi se att i denstrategi för biologisk mångfald som Naturvårdsverkethar lagt fram är just utbyggnaden av älvar det störstaenskilda hotet mot den biologiska mångfalden. Mansäger beträffande den biologiska mångfald som finnskvar i strömmande vatten att det strömmande vattnetskall sparas för den biologiska mångfalden. Vi delarden uppfattningen.Men att, som skriver i reservation 11,skydda älvsträckor från en utbyggnad av tätorter ochbostäder tycker vi är märkligt. Vi menar att just detfaktum att människor bor i älvdalarna snarare skyddarälven mot en vattenkraftsutbyggnad. Det är ju just envattenkraftsutbyggnad som påverkar en älvs biologis-ka förutsättningar totalt sett. Jag menar att här måstedet vara litet feltänkt från sida.Grundlagsskyddet är viktigt, och det kan vi sam-arbeta om och försöka få till stånd, -tyvärr inte i balksammanhang, för det är inte fråga omen grundlag!Anf. 41 () replik:Fru talman! strategi är rätt såklar och tydlig. I fråga om dem som inte delar hennesuppfattning säger hon att man inte kan läsa lagstift-ningen och att det finns mycken okunnighet. I ettreplikskifte sades det att man inte är så hemmapå miljölagstiftning. Nej, fru talman, det är enbartGudrun som kan saker!Nu kan jag faktiskt bättre förstå att regeringen hargjort upp med , för en mera lojal stöd-trupp än den som utgör får man letaefter. Hon slår ju knut på sig själv för att kunna ändrapå uppfattningar från tidigare bara för att kunna fåstötta denna miljöbalk.Vad säger då egentligen sakkunskapen om den härmiljöbalken? får väl ändå räknas tillsakkunskapen. Han säger: är i mångt ochmycket ingen förbättring för den som med lagen somvapen arbetar för en bättre miljö. Det är svårt att hittafrån regeringen fristående jurister, praktiker ellerteoretiker som hyser en annan ståndpunkt.Vad säger beträffande de bådapunkter som har gjort en poängpå, dvs. hänsynsreglerna och miljökvalitetsnormerna?Jo, han säger: Det som kallas hänsynsregler är dockallmänt hållet och straffrättsligt till intet förpliktande.Vad gäller miljökvalitetsnormerna sägs följande:Till bilden hör att sådana normer blir till intet förplik-tande.Hela argumentation faller alltsåihop som ett korthus om vi skall gå till sakkunskapen.Frågan är varför hon har ställt upp på denna miljö-balk. Ja, det är väl för att kunna sola sig i glansen ochkunna göra upp med regeringen, som givetvis tackarför det stödet. Men, , varför har detfått gå utan en miljöbalk? Det är er insatsunder den här mandatperioden, !Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Vi sade inte nej tack till en borgerligbalk därför att det var roligt, utan det gjorde vi därföratt den var för usel. Om har frågat och alla de andra vad de tycker om den bor-gerliga balken kan jag bara säga att det inte är speci-ellt lustigt att höra svaret på den frågan.Mycket av det som har sagt baseraspå felaktigheter. Han har nämligen citerat ur denlagrådsremiss som gick ut . Vi har haft BjörnGillberg inbjuden till oss i för att diskute-ra detta. Då framkom det att han citerat ur lagrådsre-missen. Han hade inte förutsett att det hade blivitförändringar. Men se det har det blivit!Det är tillsynsmyndigheterna som skall tillämpahänsynsreglerna, inte domstolen. Man skall i och försig sköta tillämpningen i samband med tillstånd, kon-cessioner osv.