prot · GL0965 · 1998-02-11 00:00:00 — BodilFrancke nämnde att även länder som har ståttför mänskliga rättigheter kanske har blivit ljummarepå det området. Jag tycker att man kan se en tendenstill tystnad om de mänskliga rättigheterna - inte minstnär de ekonomiska fördelarna är mycket stora. Låtinte oss bidra till det, utan låt oss hålla fanan högt!Vi kristdemokrater anser att ett fördjupat samarbe-te länder emellan av den sort som utvecklats inom EUär den bästa tänkbara garantin för en varaktig fred.Därför innebär utvidgningen mot Central- och Östeu-ropa en klar förbättring av omvärldsbilden, som vivälkomnar. Vi välkomnar också samarbete med deländer som är med i Nato eller tänker gå med där,men även med och andra länder som intefunderar på ett Natomedlemskap. Inom PFF och deteuroatlantiska parternskapsrådet vill vi samarbetautan låsningar. Det är angeläget inte bara för att detökar kompetensen inom vårt eget försvar utan ocksåför att vi skall kunna delta i fredsfrämjande och hu-manitära operationer utanför vårt lands gränser.Anf. 15 Utrikesminister ():Herr talman! gör sig skyldigtill en grov historieförfalskning. De förslag som mo-deraterna ställer sig bakom vad gäller utvidgningenvar sådant som gjorde och besviknaoch upprörda. Efter det att och Sverigemycket aktivt arbetat för en bättre lösning kom mantill ett resultat som gjorde och nöjda.Jag tror att de är mycket bättre sanningssägare i dettaän , som mest drivs av sitt dåligasamvete.EMU har varit uppe till diskussion här. Det vikti-gaste är att vi har en negativ EU-opinion, och manmåste lyssna till den och förstå den. Vi skall inte taställning till EMU i oträngt mål. Vi kan vänta. Där-emot skall vi naturligtvis inte sätta snubbeltråd fördetta projekt, utan kommer att arbeta medEMU-frågorna på ett konstruktivt sätt inom EU. Vihar alltså inte tagit ställning till EMU för svensk delgenom att vi arbetar konstruktivt med frågan inomEU.K-G Biörsmark frågade mig specifikt om den rap-port som varit med om att utarbeta.Självfallet tycker jag att det finns anledning att ut-trycka stor uppskattning för den rapporten och detarbetet. Jag skulle önska att FN kunde få ett mandatför att mer aktivt kunna gå in också i interna konflik-ter. Men vi är inte där än - det är långt dit.Algeriet är ett typiskt exempel på detta i nutid, påhur många länder tvekar att över huvud taget görauttalanden, eftersom man ser det som att det rör enintern konflikt. Jag menar att vi skall vara mer frimo-diga, och det har jag också varit i fallet Algeriet.Vi skall föra en debatt om säkerhetspolitiken, mendet skall inte vara en villkorad debatt som måste ledatill Natomedlemskap. Men dessvärre är det så somnågra här driver denna fråga. Jag vill att vi skall se tilldynamiken och möjligheterna att bygga upp merav gemensam säkerhet i . Det är det nya ochfräscha. "Den hårda kärnan i Nato" är något mycketmer gammalmodigt, och det nya, fräscha kräver alltsåinte att vi gör någon förändring av vår alliansfrihet.För tycks det handla om attsäkerhet är samma sak som militära resurser. Deglömmer att vi bygger säkerhet i vardagen ochdet civila samarbetets betydelse. när det intefinns några hot mot - och det konstateraräven - vill att vi skall gå ini en militärallians. De vill att vi skall ta och ge säker-hetsgarantier till andra länder, inklusive kärnvapenav-skräckning. Det finns ingen logik i detta, GöranLennmarker. har myntat uttrycket allians-löshet, och det är en utomordentligt god beskrivningav det som blir resultatet av vacklan iden här frågan.I frågan om vill jag säga att vi allasjälvfallet tar avstånd från hatpropaganda. Det behö-ver inte ens sägas. Men kan inte an-klaga mig för att vara obalanserad i denna fråga, ominte själv har ord för begrepp somökad bosättning på ockuperat område. Vad kallarIngrid det för? Vad kallar hon undanträng-ning av palestinier i ?Anf. 16 ():Herr talman! Jag blev bekymrad när jag hörde ut-rikesministern tala om processen kring en gemensamförhandlingsstart . Jag har här ett dokument,kommissionens Agenda 2000. Där står precis det somnu gäller för utvidgningen och även hur ochLitauen skall behandlas. Det gäller t.ex. rätten attsnabbt komma in i förhandlingar om man kommer ikapp och den europeiska konferensen. Detta är inteden , utan detta ärkommissionens förslag. Det är direkt oförskämt avutrikesministern att försöka stjäla kommissionensförslag och göra till sitt eget när man bekämpat dettaunder hösten. Sanningen är att ald-rig kom med något förslag om gemensam förhand-lingsstart.Herr talman! Jag vill erinra om den socialdemo-kratiska regeringens vacklan om säkerhetspolitikenunder den gångna mandatperioden. skulleman gå tillbaka till neutraliteten. ville dennytillträdande statsministern stödja Nato-anslutning. Efter detta blev det tystnad.Det kan inte vara rimligt att skall stå vidsidan av en europeisk säkerhetsordning. Jag vill varnaför att socialdemokraterna nu ställer sig i en sådansituation som man en gång gjorde när det gällde EU-medlemskapet - har ju varitinne på detta - nämligen att kraftigt förneka och se-dan få äta upp sina ord i efterhand.Slutligen vill jag, herr talman, erinra om det per-spektiv som är viktigt att ha när vi diskute-rar utrikespolitik. Det är den optimistiska grundtonsom finns trots alla problem. Det sker en globalise-ring. Äntligen - efter alla försök att hindra detta -finns det en chans för u-världen att växa snabbt ochutrota fattigdomen inom en generation.Här i byggs nu en kraftfull säkerhetsord-ning. Den skall vi delta i och främja på alla sätt. EUutvidgas och tar bort den gamla skiljelinjen mellanÖst- och . Det tas också ett historiskt steg iEuropa mot att skapa en gemensam valuta. Det händermycket, och det gäller att är med.Anf. 17 ():Herr talman! Jag respekterar att utrikesministerninte svarade på min fråga. Jag ber att få återkommamed en skriftlig fråga. Det är ju som Sve-rige och EU kommer att jobba med den biologiskakonventionen för att få fram en regim så att man kankontrollera de här nya typerna av vapen. Likasåkommer jag att återkomma till utrikesministern närdet gäller synen på den ekonomiska dimensioneninom . Det ekonomiska forumet möts ju i börjanav juni, och vi har möjlighet att diskutera detta senare.Som så riktigt påpekades i början av debatten ärdetta riksdagsperiodens sista utrikesdebatt. Medlem-skapet i EU är en av de viktigaste händelserna i utri-kespolitiken . Genommedlemskapet kan påverka utrikespolitikenbåde inom och i länder utanför den europeiskaunionen. Jag tycker att det är viktigt att upprepa ordetpåverka.Under perioden har också fattat ettmycket viktigt beslut om att delta i det fredsfrämjandearbetet i Bosnien med militära styrkor tillsammansmed styrkor från Nato och från Ryssland.Den demokratiska utvecklingen runt om i världenär viktig. Samarbete för att stärka demokrati ochmänskliga rättigheter är också viktigt. Här kan vi iNorden med vår mångåriga erfarenhet vara förebilder.Det har pekats på några sådana exempel.Det är en framgång för det europeiska samarbetetatt nu starta utvidgningsprocessen till flera länder iÖst- och . Jag vill upprepa och påpekaatt regeringen hade ett mycket stort stöd för sin linjeatt föra fram den gemensamma förhandlingsstartenoch att stå upp för och . Jag hoppasatt nästa riksdagsperiod innebär att medlemskretsen iEU ökar och att våra grannländer runt väl-komnas som medlemsländer.Anf. 18 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! sade att Vänsterpar-tiet nu har accepterat EU och vill arbeta konstruktivtinom unionen. Jag välkomnar detta. Då tycker jagockså att man skall tona ned det här med utträdespa-ragraf och annat, och i stället prata om sådant som harlitet mer framåtsyftande och positiv inriktning.När jag tog upp Irakfrågan och frågade om EvaZetterberg kunde tänka sig något alternativ där enkrigssituation skulle vara lösning svarade hon att detär bra att aldrig säga aldrig. Men sedan lade hon tillatt hon inte diskuterar krigsalternativet. Problemet ärju bara att det alternativet är uppe på bordet. Då måsteman ta även i den obehagliga frågan och diskuteraden. Men jag håller med om att vi naturligtvis skalluttömma alla diplomatiska möjligheter dessförinnan.Bodil förbigick min fråga angå-ende EU med tystnad. Det är väl också så man skalltolka . Det finns ingen större inspiration ide frågorna från sida.Utrikesministern sade att det viktigaste är att vihar en negativ EMU-opinion. Ja, det är förhållandet,och det är det som är poängen. Det är det som jagförsöker få regeringen och utrikesministern att inse -de har en roll här. Först bör de tala om vad de anservara ett bra alternativ och sedan driva den frågan föratt påverka opinionen. Det är faktiskt en politikersansvar att göra det.Utrikesministern säger att hon skulle önska att FNhade mandat när det gäller att gå in i länders inreangelägenheter. Det är det mandatet och denförändringen som vi vill se. Här kan driva på.Anf. 19 ():Herr talman! har accepterat folk-omröstningen om EU-medlemskapet. Vi accepterardärför att arbeta med EU-frågor, men hävdar fortfa-rande att ett utträde ur EU vore önskvärt även om detinte är möjligt att genomföra nu eller under de när-maste åren. Men i princip är det på det sättet.Vad gäller Irakfrågan måste vi se att det i dagslä-get inte finns någon konstruktiv väg med att ta tillvåld och vapen. Det finns ingen väg för attansluta till hållning och att acceptera att USAblir världspolis och agerar som en sådan. Jag skallbara dra en jämförelse. Vi har ju pratat om Palestinaoch . Gång på gång kritiserar vi Israelsöverträdelser mot FN-resolutioner och mot folkrätten.Finns det någon här som skulle vilja föreslå att viskulle bomba eller någon annan del av Isra-el? På samma sätt är det uteslutet attta till vapen mot . Vi vet vilka somskadas, och det är inte framtiden - har kvar i säker-hetsrådet - tror jag att den konfliktförebyggandeprofil som har velat visa är den viktigastefrågan som kan driva. Vi måste återkommatill Algerietfrågan. Vi hade besök här i Sveri-ge av när hon fick , liksom doktor , före detta premiärminis-ter som vi träffade , tog upp att Sverigeockså måste se till regimen och den algeriska rege-ringens inblandning i brott. får inte bara talaom dialog, om att se till båda parter och om att maninte kan avgöra vem som har gjort vad. De här väldigttydliga tecknen finns från många håll. måstedärför agera i säkerhetsrådet vad gäller ochandra så kallade interna konflikter i världen.Anf. 20 ():Herr talman! Till vill jag upprepa vad jag sade i mitt senasteanförande, nämligen att miljösamarbete länder emel-lan, inom eller utom EU, givetvis är positivt.På fråga vill jag svara attmiljö- och socialklausuler är till för att långsiktigtskydda just utvecklingsländernas intressen. Långivareoch investerare i ett u-land gör inte alltid det av sigsjälva.På en av mina resor har jag kommit över en litenbok som är skriven av en professor vid det katolskaseminariet i . Den är så liten att den får plats ien handväska, i en ficka eller i en plånbok. Den heterHow to talk with your neighbour, dvs. Hurskall jag tala med och stifta bekantskap med minmuslimske granne? Den berättar på ett enkelt sätt omhuvuddragen i den för amerikanen främmande religi-onen, om seder och bruk, syn på familjen och annannyttig kunskap. Främlingsfientlighet kan i många fallorsakas av osäkerhet inför det främmande som maninte vet något om. Men information hjälper! Om jagflyttade till ett muslimskt land skulle jag kunna ha ensådan här liten bok, om hur jag skall prata med minmuslimske granne, i fickan. Då skulle jag som främ-ling vara förberedd på att stifta bekantskap med minanya grannar. Det skulle också underlätta om grannenkanske tar upp en liknande bok med titeln talkwith my neighbour, dvs. Hur skall jag talamed min kristne granne? Jag tror att sådana här sakerskulle underlätta en gemensam syn på respekten förde mänskliga rättigheterna, som är grundpelaren i ettdemokratiskt samhälle.Anf. 21 ():Herr talman! Till utrikesministern vill jag säga attjag har sagt att jag inte anser attbosättningspolitiken är förtroendeskapande. Av sam-ma skäl vänder jag mig starkt emot dessa uttalandenfrån människor som finns inom palestinska myndighe-ter eller officiella organ och medier. Jag menar attdetta är så pass allvarliga uttalanden att det inte räckeratt här i kammaren säga att vi naturligtvistar avstånd från detta.I vår starka biståndsverksamhet borde vi ställakrav gentemot den palestinska myndigheten när detgäller sådana saker som är förbjudna enligt vår lag.Om det skulle förekomma i skulle man kunnalagföra människor för dessa brott. Vi måste tydligt taavstånd från detta, både här och i allt vårt samarbetemed den palestinska myndigheten.Dessutom måste jag säga att jag blir oerhört upp-rörd över den palestinska myndighetens sätt att be-handla sitt eget folk. Jag känner starkt för det pales-tinska folket och för deras rättigheter. Men de behand-las sämst av alla av den egna palestinska myndighetensom förtrycker de mänskliga rättigheterna och sominte i första hand sätter deras eget bästa i fokus. Jagönskar av hela mitt hjärta att fredsprocessen skallkunna fortsätta och att båda sidor bidrar till detta.Men jag önskar en mer balanserad inställning frånregeringens sida.Anf. 22 ():Herr talman! är en kontinent i förvandling.Demokratin har på allvar fått inte bara fotfäste utanockså spridning i . Mer än 30 länder i Afrikahar haft sina första demokratiska val, och i södraAfrika är demokratier vanligare än diktaturer.Även om situationen i flera av de nya demokrati-erna är bräcklig, har betydande framsteg gjorts jäm-fört med hur situationen var bara sedan.En viktigt uppgift mot bakgrund av utvecklingen efterförtrycket, som i vissa fall utmynnat i folkmord, är attetablera normer för hur försoning kan åstadkommas.Gemensamt accepterade former för att utkräva ansvarkan även få preventiva konsekvenser med tanke påmånga afrikanska konflikters nya karaktär.FN:s generalsekreterare har vid fleratillfällen understrukit det avgörande sambandet mel-lan mänskliga rättigheter och fredens upprätthållandeoch att full respekt för de mänskliga rättigheterna ären förutsättning för verklig och varaktig ekonomiskoch social utveckling. Därför är det en viktig uppgiftför , som vi moderater länge hävdat, att få flerländer att inse att det är inom ett demokratiskt styres-skick som medborgarna har de bästa möjligheterna attforma ett samhälle som värnar om rättsstaten och däryttrandefrihet, politisk pluralism och flerpartisystemkan utvecklas.De ekonomiska problemen i är enorma.Enligt FN:s beräkningar finns 33 av världens 48 fatti-gaste länder i . Av ca 650 miljonerinvånare lever en tredjedel i fattigdom. Men Afrikavisar tecken på ekonomiskt tillfrisknande. De utländ-ska investeringarna har fördubblats . Fram kan de 52 ländernas genomsnittliga till-växt enligt beräkningar ligga på över4 % per år.Herr talman! I framför allt södra är situa-tionen nu gynnsam för en framväxt och stabiliseringav demokratin och därmed också för ökad respekt förde mänskliga rättigheterna. Inom SADC-samarbetetkommer det ekonomiska samarbetet att få allt störrebetydelse. frihandelsavtal med EU och denkommande anslutningen till börkunna ge ett värdefullt stöd till den ekonomiska ut-vecklingen i hela regionen, även om villkoren kunnatvara mer generösa från EU:s sida.Men en förutsättning för en fortsatt positiv eko-nomisk utveckling i denna del av är att respek-ten för mänskliga rättigheter och demokrati blir bestå-ende. Det är därför viktigt att bygga upp strukturersom bidrar till och kontrollerar att utvecklingen går irätt riktning. Den demokratiska tillbakagången ochbristen på mänskliga rättigheter inför, under och eftervalen i visar på nödvändigheten av ett sådantsamarbete.En möjlighet som vi moderater har föreslagit är attge SADC-samarbetet fastare strukturer när det gälleratt övervaka efterlevnaden av mänskliga rättigheteroch demokrati i de tolv länder som är medlemmar.Det finns ett framväxande parlamentariskt samarbeteinom organisationens ram som gör detta möjligt.Europarådets konventioner och mekanismer skullekunna vara förebilder. Hur ser regeringen på detta?Vi anser att , i dialogen med länderna isödra , skall betona vikten av att det skapassådana regionala strukturer för mänskliga rättigheteroch demokrati. Även inom EU-samarbetet bör Sveri-ge betona hur viktigt det är för en positiv utveckling.Fru talman! Jag har valt att visa på en möjlig po-sitiv utveckling för en del av . Massmediernaförmedlar ofta en annan bild från andra delar av i har pågått utan attomvärlden har brytt sig särskilt mycket om att mer än130 000 människor mist livet och att mer än 300 000människor har tvingats fly. Bristen på respekt förmänskliga rättigheter ger anledning till stor oro. Deupprepade gränstvisterna med flera av grannländernakan snabbt utvecklas till en regional konflikt. Detfinns också fortfarande en stor risk att konfliktenkring de i , som redanförorsakat så svåra lidanden för befolkningen i deomgivande länderna och skapat så stora flyktingtra-gedier, skall utökas med ytterligare näraliggandeländer.Ett stort ansvar vilar på FN att försöka lösa dessakonflikter innan ett större krig med många inblandadestater utbryter. måste genom sin plats i säker-hetsrådet med kraft agera för ett snabbt ingripande,även om det är svårt, som utrikesministern uttrycktedet i debatten här.Fru talman! vill jag visa på att en av Afri-kas konflikter ändå nu är på väg att lösas på ett posi-tivt sätt med FN:s hjälp. antog FN enfredsplan för att lösa konflikten i mellanMarocko och Polisario. Men planen har varit svår attförverkliga. lyckades emellertid generalsekre-terarens personlige representant med stöd av säker-hetsrådet att genom samtal mellan parterna i konflik-ten få till stånd en uppgörelse som gjorde det möjligtatt genomföra . I november förra åretpresenterade FN:s generalsekreterare en detaljeradtids- och resursplan för genomförandet. En folkom-röstning om framtid är planerad att hållasden i år.Att konflikten på detta sätt kunde lösas på fredligväg är glädjande och en framgång både för parternaoch för hela FN-systemet.Anf. 23 ():Fru talman! har vi nåttsav nyheten att jordskalv har drabbat byar i norra . Flera tusen människor har redan begravts.Hus är raserade. Många har skadats allvarligt, fryseroch hungrar.När naturkatastrofer drabbar byar och människorpå detta sätt, oberoende av var det sker i världen,känns det mycket viktigt att bistå de drabbade ochhjälpa till med tak över huvudet, filtar, mat och läkar-vård. Vi gläds när räddningsmanskap når fram till deolycksdrabbade områdena och kan bistå med nöd-vändiga insatser.Det finns över huvud taget en starkt uttalad bi-ståndsvilja i vårt land, även om den minskat någotunder senare år. Den minskade biståndsviljan beror påolika saker. Bl.a. har vi haft svåra ekonomiska tiderunder senare tid i vårt land och tvingats spara på olikaviktiga områden som t.ex. skola, vård och omsorg. Dåhar självklart nedskärningar också fått göras på detinternationella biståndet.Att vi sedan måste öka biståndet igen när den eko-nomiska situationen förbättras känns lika viktigt, ävenom vi politiker vill gå fram litet olika fort i det arbe-tet. Men vetskapen om att våra resurser är begränsa-de, att resurserna måste fördelas rättvist över världenför att värna freden och miljön styr ändå vår starkabiståndsvilja, och det gynnar oss alla över jordklotet.Men det finns också andra händelser som påverkarvår biståndsvilja, och det är mottagarländernas egnaageranden, hur de hanterar biståndet, hur de fördelardet och hur de förvaltar det.Jag tar fortfarande som exempel. Un-der alla de år som afghanerna kämpade mot Sovjet-unionens ockupation var vi många som aktivt stöddemotståndsrörelsen och frihetskampen. Själv var jagunder aktiv i . Vimedlemmar i kommittén åkte runt i och berät-tade om afghanernas svårigheter under motståndsarbe-tet, behoven av bistånd till läkarvård, utbildning förflickor och pojkar och även tält och mat på den tiden.Vi stod med bössan i handen och samlade kronor ochsedlar för att kunna bistå våra systrar och bröder långtborta. Vi gladdes tillsammans med afghanerna dendag lämnade landet, gladdes åt attderas frihetskamp till slut hade lyckats avkämpande och lidande. Vi gladdes åt freden. Dettrodde vi att vi kunde.Men det gick tyvärr inte förrän afghanernabörjade slåss med varandra i stället, inte förr-än en klan eller en falang ville ta makten över deandra. År av inbördeskrig har följt efter befrielsenstimma. Många av de hälsokliniker och skolor som visamlat in pengar till här i och i andra länderhar förstörts av afghanernas egna bombningar ochbeskjutningar.Sådant agerande från mottagarländerna påverkarsjälvklart vår biståndsvilja, även om vi inser attmånga enskilda behövande blivit hjälpta under de årsom skolorna och hälsoklinikerna fungerade och ävenom vi inser att majoriteten av befolkningen inte ärskuld till förstörelsen utan verkligen behöver vårt stödi framtiden också.Därtill kommer att det nya väldet, talibanväldet,på det mest fruktansvärda sätt förtryckt kvinnorna ilandet. Det är rena rama apartheidsystemet, dennagång riktat mot kvinnor.Jag skall ge några exempel på förtrycket motkvinnor i under talibanerna:- Kvinnor får inte gå ut utan slöja som täcker helakroppen.- Trots att kvinnan har slöja får hon inte röra sig pågatorna utan att vara i sällskap med en man. Ochkvinnan måste bevisa att mannen antingen är hen-nes man, bror eller far.- Kvinnor får inte tala så att någon man utanförfamiljen hör. De får inte en gång ha skor som låternär de går.Man tror knappt sina öron när man hör talas omdessa regler. Man undrar: Är det här medeltiden,häxprocesser? Eller vad är det som pågår?Vidare får flickor och kvinnor inte studera elleryrkesarbeta under talibanernas styre. Kvinnor lämnashellre att dö än tillåts att behandlas av en manlig läka-re.Vad som händer i är ett flagrantbrott mot deklarationen om de mänskliga rättigheter-na. är det enda landet i världen där seg-regation mellan könen påbjuds. Dessa regler har abso-lut inget med religion, tradition eller kultur att göra.Islam säger inget om att förbjuda kvinnor att studeraeller arbeta. Detta är fullkomligt absurt och oaccepta-belt. Omvärlden måste reagera kraftfullt och på olikasätt och vägar visa att en sådan behandling av flickoroch kvinnor inte tolereras.Afghanistan måste sättas under stenhård ekono-misk och politisk press. Talibanernas regim bör inteerkännas av något land inom FN. Företag bör intehandla med landet. gäller det att bojkotta taliban-regimen liksom vi gjorde med den tidigare apartheid-regimen i . Vi är flera kvinnoorganisationerrunt om i och världen som driver dessa krav,och de skall belysas extra inför den . Jag hoppas verkligen att densvenska regeringen och socialdemokraterna ställer sigbakom de här kraven.I norra skedde en liknande utveckling vadgäller biståndsinsatserna. Svenska kurdkommittén ochandra biståndsorganisationer har varit med om attbygga upp bl.a. skolor och hälsokliniker. Kurdernafick ökat självbestämmande i området. Representanter från olika partier togplats i demokratins boning. Vad hände sedan? Olikafalanger började förstöra och förgöra varandra.Mycket uppbyggt biståndsarbete raserades. När denyttre fienden var marginaliserad började man dödavarandra och förstöra skolor och sjukstugor i kampenom makten.Vad kan vi lära av dessa händelser? Skall vi mins-ka på bistånds- och utvecklingsarbetet? Skall vi ihuvudsak ägna oss åt katastrofbistånd? Jag tyckerdessa tragiska händelser alltmer pekar på betydelsenav demokratibistånd, uppbyggnad av demokratiskainstitutioner och funktioner. Det handlar om att tränasi den demokratiska processen, lära sig att slåss medord och inte med vapen, lära sig att visa respekt förvarandras olikheter och synpunkter, lära sig att sam-arbeta. Dessutom tycker jag också att vi kan dra slut-satsen att jämställdhetsaspekterna måste belysas ännumer i biståndsarbetet. Det gäller att ännu mer lyftafram kvinnornas betydelse i demokratiarbetet.Fru talman!