prot · GM0916 · 1998-11-17 00:00:00 — Tendenser till trakasserier skall aktivtbekämpas - - - intolerans måste bemötas med kun-skap, öppen diskussion och aktiva insatser." Skolanskall enligt läroplanen också präglas av ett etisktperspektiv för att ge grund för och främja elevernasförmåga att göra personliga ställningstaganden. Mål-sättningen att ingen elev skall utsättas för mobbningoch trakasserier, vilket bl.a. innefattar kränkning pågrund av sexuell identitet eller kön, uttrycks alltsåtydligt i läroplanen. Detta mål framgårockså tydligt av skollagen och arbetsmiljölagen. Att idessa sammanhang nu införa "nolltolerans" som ettnytt begrepp anser jag vara olyckligt. Jag anser inteatt det är nya mål och begrepp som behövs för attmotverka kränkande behandling. Det handlar mer omatt de bestämmelser som vi redan har tillämpas fulltut i skolorna.Från regeringens sida vill jag nämna att en rad in-satser görs och att fler åtgärder kommer att vidtas föratt stärka värdegrunden. Regeringen har avsatt 10miljoner kronor för att utveckla och förbättra skolle-darnas kompetens framför allt vad gäller skolansdemokratiska värdegrund, t.ex. arbetet mot mobbningoch rasism.Jag vill också nämna att under år 1999avses få i uppdrag att genom sina utbildningsinspek-törer granska hur skolorna arbetar mot mobbning.Arbetet med utformningen av uppdraget pågår inomUtbildningsdepartementet.I direktiven för den kommitté som har till uppgiftatt göra en översyn av lärarutbildningen framgår attden i läroplanen fastställda uppgiften för skolan attförmedla samhällets värdegrund särskilt skall upp-märksammas.Tilläggsdirektiven till kommittén beslutades islutet av maj. Direktiven innebär att förslag skalllämnas vad gäller utbildning av skolledare. Härnämns särskilt ansvaret för ledningen av en skola sominnefattar bl.a. pedagogiskt utvecklingsarbete, sko-lans demokratiska värdegrund och samarbete medföräldrar och omgivande samhälle. Kommittén skallredovisa sitt uppdrag senast den 3 maj 1999.Skolverket har också av regeringen fått i uppdragatt bidra till att stärka värdegrunden. Verket fick bl.a.ett uppdrag i regleringsbrevet för attutarbeta kommentarer och referensmaterial om hurman lokalt, i kommuner och skolor, kan arbeta medvärdegrunden. Materialet presenteras i början av år1999. prioriterar också värdegrunden isina skolutvecklingsprojekt. Vidare har verket fått iuppdrag att göra en kartläggning av hur uppföljningoch utvärdering av skolans värdegrund sker i skolan.Skolverket ger dessutom stöd till kompetensutveck-ling inom samtliga skolformer och även barnomsor-gen. Verket lyfter fram värdegrunden som ett priorite-rat område. De uppdrag som redovisat tillregeringen bereds inom Utbildnings-departementet.Som framgår av ovanstående har det skett mycket,och sker fortfarande mycket, för att ge stöd till skolori kampen mot mobbning, våld, trakasserier osv. Jaghar valt att lyfta fram värdegrundsfrågorna som enviktig politisk prioritering. Värdegrunden är basen förall skolverksamhet. Men jag är väl medveten om attdet fortfarande finns en hel del att göra och vill ocksåhär säga att ett arbete pågår med att se över vilkaåtgärder som kan vidtas för att komma till rätta medsåväl könsmobbning som annan typ av mobbning. Jagkommer därför att med stort intresse ta del av ochfölja både och andra myndigheters redo-visningar, rapporter, tillsynsbeslut osv.I regeringsförklaringen fastslås att barnkonventio-nen skall efterlevas och att alla relevanta beslut skallanalyseras utifrån hur de påverkar barnens situation.Jag vill också hänvisa till att regeringen i propositionStrategi för att förverkliga FN:s konvention om bar-nets rättigheter i (prop. 1997/98:182) harföreslagit en strategi för att förverkliga barnkonven-tionen på alla nivåer i samhället. Propositionen kom-mer att behandlas i i februari 1999.Att genomföra tar tid, ochmåste få ta tid. Det är en process som handlar om attändra attityder och förhållnings- och arbetssätt i olikaverksamheter och på olika nivåer. Det finns olikamodeller som kan användas för att utveckla barnpers-pektivet i olika verksamheter. Det pågår redan enintressant utveckling runt om i landet. Nyfikenhetenpå är stor men det råder samtidigten stor osäkerhet om hur kan an-vändas som ett praktiskt verktyg ute i kommunerna.Kunskap om intentioner och in-nebörd är central för genomförandet. En stor del avregeringens strategi handlar därför om utbildnings-och fortbildningsinsatser för centrala yrkesgrupper,t.ex. lärare och förskollärare. Ett hjälpmedel förkommunerna är också den handbok, Ett steg framåt,som har arbetat fram. Förutomdet material som både och andraorganisationer producerat om , harockså utarbetat material som stöd ochhjälp för våra skolor.Barnombudsmannen gör ett viktigt arbete genomatt bevaka barns och ungdomars rättigheter och in-tressen. I syfte att stärka och effektivisera ombuds-mannen pågår en översyn av verk-samheten.Anf. 28 ():Fru talman! Jag vill tacka för ministerns svar påmin interpellation. Svaret innehåller en noggrannbeskrivning av de åtgärder som har satts in och ävenåtgärder som planeras för att motverka mobbning påvåra skolor. Allt detta har vi kännedom om. Menfrågan är: Hur skall vi se till att det här efterlevs påvåra skolor?Intentionen i min interpellation är hur vi skallkunna få en nolltolerans i fråga om mobbning. Dåmenar jag hur vi skall kunna garantera att våra barnoch ungdomar inte skall behöva utsättas för denkränkning som bl.a. könsmobbning innebär.De förändringar som gjorts i skollagen har uppen-bart inte haft någon verkan. Vem bär ansvaret närbåde vuxenvärlden och skolan sviker flickor som blirsextrakasserade? Problemet är stort. Vi kan bara kon-statera att skolan i många fall har misslyckats. Nuhandlar det om vilka åtgärder som skall sättas in föratt de här problemen skall kunna lösas.Ofta visar det sig att utsatta flickor inte har någonpå skolan som de kan vända sig till. Dessutom avfär-dar omgivningen trakasserierna som pojkstreck, ochså lämnas flickan åt sitt öde.Skollagen, som skärpts , säger ingentingom vare sig sexuella trakasserier eller skolans ansvarför detta. Att ta problemet på allvar vore att göra enförändring i skollagen i just detta avseende.De senaste veckornas debatt om hur allt yngreflickor i allt större utsträckning upplever krav på attställa upp på avancerade sexlekar har skapat en dis-kussion som har oroat både vuxna och barn. Det härbedöms vara en följd av att unga pojkar genom olikaTV-kanaler har fått en alltmer förvanskad syn på sex.Om mobbning och könsmobbning i skolorna kun-de åtgärdas skulle detta sannolikt leda till att de ungaflickorna fick ett större självförtroende när det gälleratt våga säga nej till de förväntningar som pojkarnabär med sig från porrfilmstittandet.All mobbning handlar om förtryck, i synnerhetkönsmobbning. Det här är i allra högsta grad en sam-hällsfråga och ett krav på samhället att åtgärda detta,just utifrån att barns bästa skall säkerställas med ut-gångspunkt i . måste all kraftläggas på att se till att våra barn och unga garanterastrygghet i skolan. Det handlar om att kränkning aldrigskall accepteras eller nonchaleras, att alla skolor bor-de ha ett ombud som den mobbade kan tala med ochatt rektorns ansvar förtydligas då det gäller att exem-pelvis se till att rastverksamhet alltid övervakas avvuxna.Jag kan bara, fru talman, konstatera att ministernoch regeringen är medvetna om problematiken. Menför att regeringen skall kunna leva upp till det somsägs i regeringsförklaringen, att alla beslut skall fattasutifrån barnets bästa, och därefter kunna se våra ungai ögonen, så måste det garanteras en arbetsmiljö iskolan som är fri från mobbning och könsmobbning -alltså en nolltolerans när det gäller mobbning.Fru talman! Jag undrar vad ministern menar närhon i sitt svar säger till mig att det vore olyckligt attinföra nya begrepp med hänvisning till nolltolerans.Anser ministern att nolltolerans är ett nytt begrepp?Jag hävdar att det är en självklarhet då det handlar omkränkning. Jag menar att ministern i sin position bärett stort ansvar att vara mycket tydlig i fråga om be-greppen i kontakterna med skola och skolpersonal.Ingenting annat än nolltolerans kan accepteras!Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar interpellantens uppfattningatt det är oerhört viktigt att vara tydlig i budskapenfrån regering och riksdag till dem som arbetar ute iverksamheten. Just därför vill jag i detta sammanhanginte använda begreppet nolltolerans.När vi fick vår nya läroplan, Lpo 94, betonadesdet från många håll att det viktiga som vi stod införoch som vi skulle sätta överst på dagordningen var deövergripande målsättningarna om värdegrunden. Sågick man ut i verksamheten och skulle sätta i gångarbetet. Då blev det så att kursplaner och timplanerkom överst på dagordningen. befinner vi oss iett helt annat läge. Budskapet från alla är tydligt: Viskall ha värdegrunden överst på vår dagordning.För mig är det därför viktigt att använda det vihar, alltså vår läroplan och vår skollag, och att se tillatt dessa målsättningar verkligen slås fast hos alla,inte bara hos dem som arbetar i skolan - det här är juockså en samhällets värdegrund - utan även hos demänniskor som finns i kringverksamheten. Det gällerdå föräldrar, idrottsföreningar osv. Skolan kommeraldrig ensam att klara värdegrunden. Där behövs allavuxnas insatser. Därför är det för mig så viktigt atthela tiden visa på att skolan faktiskt var först med attvisa begreppet nolltolerans. Det gjorde vi i de for-muleringar som vi förde fram i läroplanens värde-grund och i skollagen.Jag känner på samma sätt som interpellanten. Sålänge det finns ett barn i skolan som känner sig mob-bat och kränkt eller som är förföljt av sexuella trakas-serier har skolan misslyckats; det vuxna samhället harmisslyckats. Jag tror att det krävs ytterligare kunskapoch kompetens i skolan för att kunna möta detta.Därför ser jag de här åtgärderna med att ge ett materi-al, med att ge lärarna kompetensutbildning och medatt stärka skolledarnas roll som viktiga steg i dennautveckling. har vi debatten.En annan sak som också är oerhört viktig är att vi,lyckligtvis, fortfarande talar om ett fåtal som är ut-satta för det här. Den andra delen av debatten hargjort att jag får många brev från ungdomar som säger:Vi mobbar inte. Vi utövar inte våld. Vi har sena sexu-ella debuter. Vi är vanliga ungdomar och känner inteigen oss i debatten.För mig, för politiker och för medier finns alltsåytterligare ett ansvar för att balansera detta på ettsådant sätt att vi stärker andra ungdomar som inte ärdär dessa utsatta befinner sig. Jag har alltså en viktiguppgift i denna balansgång att tala till båda men sam-tidigt får vi inte förstärka det hela och säga att detgäller oerhört många. Då kan vi påverka andra sominte är där att bli delaktiga i en felaktig process.Anf. 30 ():Fru talman! Jag vet inte vad ministern räknar somett fåtal. De rapporter som presenteras talar i alla fallom att det är mer än 100 000 barn i som årli-gen mobbas. Jag skulle vilja påstå att det är oerhörtallvarligt att 100 000 barn skall behöva gåtill skolan och känna rädsla inför vad de skall möta iden skolmiljö som de befinner sig i.Det är viktigt att i samband med detta poängteraatt det väldigt ofta hävdas att är ett jämställtland. Vi tar upp detta i olika debatter. Me det mestelementära i ett jämställt land måste väl ändå vara attgarantera att t.ex. unga flickor skall kunna känna sigtrygga och inte behöva bli utsatta för sexuella trakas-serier.Jag tänkte på rektorns och skolledningens ansvar.Det gjordes en undersökning i mitt län , i kommun, och den presentera-des i tidningarna . Där kunde man kon-statera att väldigt många var mobbade. Man låg överrikssnittet när det gällde mobbning. Markant över devanliga skolorna låg landsbygdsskolorna. Där hadevar tredje elev blivit utsatt för kränkande behandlingav andra elever. Och vad svarade rektorn med anled-ning av den här undersökningen? Jo, han säger så här:Jag kan inte förstå resultaten av enkäterna, därför attskolorna har ju samma plan mot mobbning.Ja, det är allvarligt. Det är fint att vi har hand-lingsplaner mot mobbning. Vi måste arbeta för attstärka värdegrunden. Men jag tror att det är oerhörtviktigt att ett tydligt budskap går ut till skolledningoch rektorer, att vi som ansvariga i vuxenvärlden ochsom politiker tar vårt ansvar och säger att det intefinns någonting annat som kan accepteras än nolltole-rans när det gäller mobbning.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Jag har under den korta tid jag har va-rit minister försökt att inhämta all den information jagkan få, såväl från statistik som från sådant som pågår.Tyvärr kan uppgifterna i statistiken vara mycket oli-ka, tala olika språk. Enligt uppgift från Barnombuds-mannen utsätts av eleverna för mobbning. annan undersökning, en skolbildsundersökningfrån 1997, framgår att av eleverna kände sigmobbade. Var sanningen ligger vill jag inte fastslå , därför att det finns olika undersökningar somvisar olika siffror.Men så länge det finns en enda siffra som pekarpå att det finns mobbning får vi aldrig blunda. Det ärvi fullt överens om. Då måste vi ständigt vidta åtgär-der för att förbättra situationen. Jag kommer att fort-sätta. Värdegrunden kommer att vara ett av de kapitelsom vi kommer att ägna stor kraft åt i den utveck-lingsplan som vi kommer att presentera må-nad. Vi fortsätter arbetet inom departementet med attta fram ytterligare åtgärder för att motverka mobb-ningen.Men jag tror återigen att vi måste börja . Vikan ta sexuella trakasserier som exempel. Redan iförskolan förekommer att små barn använders.k. runda ord, som man brukar uttrycka det. Mångavuxna säger då att de är så små att de inte förstår vaddet innebär. Men det är viktigt att redan från förstastund markera att det här ordet ställer vi oss inte bak-om. Det här ordet vill vi inte använda.Detta måste man följa upp genom samtal. Barn fåri dag oändligt mycket information. Informationssam-hället är mycket rikare än samhället var för bara tio årsedan. Men det kräver också samtal med vuxna, attbarn får en förklaring till varför det ser ut på det enaeller det andra sättet. Samtalet måste också få enstarkare roll rakt igenom skolan, från förskolan upptill gymnasietiden. Tid och möjlighet till samtal medvuxna måste ges.Anf. 32 ():Fru talman! Jag är tacksam för att vi är överensom att det handlar om att se till att få stopp på attunga flickor och barn ända från förskolan skall behö-va uppleva att de blir trakasserade.Jag tog med intresse del av den rapport som DorisMarydotter skrivit. Hon är verksam i ett projekt somJämO driver mot sexuella trakasserier och medverka-de vid en konferens här i för någon veckasedan. Hon har varit ute väldigt mycket på skolorna.Hon säger att det klimat som råder ute på skolorna ärnedslående, så vi har en stor uppgift. Ministern har uppgift, och vi skall tillsammans, som besluts-fattare och som vuxenvärld, se till att svenska barn isvenska skolor skall kunna uppleva att de kan gå medtrygghet till skolan, utan att behöva vara rädda för attutsättas för mobbning.Jag tror inte att jag behöver fråga, utan ministernär överens med mig i den frågan. Vi kan tillsammansarbeta vidare för detta. Om nu inte ministern vill kalladet för nolltolerans i skolan, så är det i alla fall vadjag skulle vilja hävda är det som gäller: Nolltoleransmot mobbning i skolan.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /99:KU3-KU5Socialutskottets betänkande 1998/99:SoU210 § BordläggningAnmäldes och bordladesmed anledning av prop. 1998/99:26 Beskattning avråtallolja1998/99:Sk7 av m.fl. (mp)1998/99:Sk8 av m.fl. (c)1998/99:Sk9 av m.fl. (m)1998/99:Sk10 av m.fl. (kd)1998/99:Sk11 av och ()med anledning av prop. 1998/99:27 Ändringar i lagen(1996:95) om vissa internationella sanktioner1998/99:U1 av m.fl. (v)1998/99:U2 av ()med anledning av prop. 1998/99:28 Beskattning avfordringar och skulder i utländsk valuta1998/99:Sk12 av m.fl. (m)1998/99:Sk13 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1998/99:29 Kriminaliseringav främjande av deltagande i lotterier som anord-nas utom landet1998/99:Kr3 av ()1998/99:Kr4 av m.fl. (m)1998/99:Kr5 av och ()1998/99:Kr6 av ()med anledning av skr. 1998/99:25 Lägesrapport ifråga om den ekonomiska brottsligheten1998/99:Ju6 av ()1998/99:Ju7 av Per m.fl. (v)11 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 november1998/99:26 av () till finansminis-ternStockholmsbörsen1998/99:27 av () till näringsminis-ternÅkerinäringen1998/99:28 av () till statsrådet i 16 november1998/99:29 av () till socialministernMaxtaxa på dagis1998/99:30 av () till statsrådet samlevnadsundervisningen i skolan1998/99:31 av () till jordbruksminis-ternUngdomars syn på sex1998/99:32 av () till utbild-ningsministernRikskvinnocentrum i Uppsaladen 17 november1998/99:33 av () till statsrådet av EU-organ till SverigeInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 24 november.12 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 13 november1998/99:66 av () till kulturmi-nisternFalu gruva på världsarvslista1998/99:67 av () till utrikesministernDet ökade antalet flyktingar från Tibet1998/99:68 av () till statsrådet 16 november1998/99:69 av () till jordbruksmi-nisternDjurskyddslagen1998/99:70 av () till socialministernVårdbehoven på sjukhemmen1998/99:71 av () till kulturminis-ternSjöhistoriska muséernas ledningden 17 november1998/99:72 av de () tillkulturministernSynskadades möjlighet att ta del av SVT-sändningar1998/99:73 av () till finansministernKonkurrens mellan bankerFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 24 november.13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 16 november1998/99:31 av () till miljöministernRadonsanering av vattentäkter1998/99:35 av () till jordbruksminis-ternMobila slakterier för fjäderfä1998/99:37 av () till jordbruksmi-nisternKadaverhanteringen i norra /99:44 av () till jordbruksmi-nisternExportkreditgarantier1998/99:50 av () till jordbruksmi-nisternPilbågsjaktSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 24 november.14 § Kammaren åtskildes kl. 15.24.Förhandlingarna leddes av talmannen.