prot · GL0962 · 1998-02-05 00:00:00 — Vi får en permanent,kraftigt förvärrad massarbetslöshet.Denna problematik har inte finansministern tagitupp i sitt svar. Jag tycker att han borde belysa hur hantänker sig att regeringen skall möta det faktum nu från svenska och europeiska företag flyttaröver produktionsresurser till andra länder i ökad ut-sträckning.Finansministern säger att de drabbade länderna iAsien fortfarande utgör en förhållandevis liten av-sättningsmarknad för svensk exportindustri. Så litenär den kanske inte. Totalt rör det sig om ungefär 9 %av den svenska exporten. Ser man till enskilda företagblir det mer. säljer av sina produkterjust i . ABB säljer , ochSandvik och vardera. SKF säljer13 %, osv. Det är alltså ganska stora andelar.Ännu mer blir det om man tittar på exportökning-en. av den svenska exportökningen går till deberörda . Det är alltså en ganskastor del av den tillväxtpotential som finns i Sverigesom är berörd av den asiatiska krisen.Jag tycker nog att finansministern har tonat neddet hela litet väl mycket. Det kan tyda på att man heltenkelt inte vill ha en debatt om eventuella ökade åt-stramningar. Det kan jag i och för sig förstå att enregering inte vill under ett valår.Slutligen vill jag när det gäller tillväxtbedömning-arna säga att vi hade besök av ifinansutskottet . Man gör bedömningen att vifår räkna med en halv procents mindre tillväxt redan iår på grund av Asienkrisen. Det kan betyda ungefär 8miljarder mindre i budgetsaldot.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka finansmi-nistern för hans svar.Mitt intryck är emellertid att finansministern ten-derar att bagatellisera Asienkrisens konsekvenser förSverige och kanske också för andra länder. Jag menaratt riskerna ganska entydigt går i ena riktningen. Detkan gå så bra som finansministern antyder, men detkan också gå sämre. Det kan knappast gå bättre änfinansministern antyder. Det är en ensidig risktagning.Det finns nu en betydande instabilitet på de finan-siella marknaderna som potentiellt är särskilt plågsamför . Asienkrisen drabbar i form avlägre tillväxt och lägre ränta. Det sker en flykt tillkvalitet på valutamarknaden, vilket har drabbat densvenska kronan.Den bräcklighet och det risktagande som jag villpeka på består av att utvecklingen i av de flestabedöms bli sämre än vad den har varit. Krisenhar inte mognat ut.Jag vill också dra uppmärksamheten till företag-sinvesteringarna. Räntan har visserligen gått ned, menrealränta har inte gått ned på långt när lika mycket.Den allmänna osäkerheten om den framtida efterfrå-gan gör att företagen sannolikt kommer att dra ned påsina investeringar väsentligt mer än vad BNP kommeratt gå ned. Det fångas inte upp av de prognosmetodersom och andra använder. Det bliren oproportionerligt stark effekt på företagens inves-teringar.Som jag förstod är han inte riktigtberedd att tala om huruvida han anser att Sverigesekonomiska läge har förbättrats eller försämrats sedanpropositionen . Har de offentliga finansernassituation förbättrats eller försämrats?Det som sades om lånebehovet är riktigt. Samti-digt sade finansministern litet längre fram i sitt svaratt det delvis beror på att statliga myndigheter inte harexploaterat sina anslag fullt ut. Jag har väldigt svårtatt se att det är en förbättring när den tillväxttakt somvi räknade med inte blev så hög som denvar prognostiserad att bli. Finansministern sade2,, och det blev . Det kan inte innebä-ra att utgångsläget är bättre.Vad gäller de offentliga finanserna har vi nudessutom den situationen att skall stängas.Där skall en nota betalas. En del säger att det kostar20 miljarder, en del 30 miljarder. Det kan ganskasnart komma ett krav på att regeringen betalar utåtminstone en del av den ersättning som inte är om-tvistad - 5 eller 7 miljarder.Då är min fråga till finansministern: den-na delbetalning - man kan kanske förutse en deldom iMalmö tingsrätt - att inkluderas i vårpropositionen?Att finansministern lutar sig mot ochEU:s konjunkturuppgång tycker jag är litet förvånan-de och litet riskfyllt. Den tyska utvecklingen, ochEU:s utveckling, är i huvudsak driven av export. Deninhemska efterfrågan är väldigt svag. Är det någotsom drabbas i denna utveckling så är det den tyskaexporten. Det verkar dessutom som om de tyska ban-kerna är mer drabbade än några andra banker i Euro-pa. Därför förefaller det mig väldigt oförsiktigt attluta sig mot och EU när det gäller en rädd-ning av den svenska konjunkturen.Finansministern säger att det inte är sannolikt atttillväxten dämpas i den takt som jag har räknat med.Men den takt som jag har räknat med - -0,- är juden som på och S-E-Banken och Nordbanken har räknat med. Det äringalunda extremt. De ligger tvärtom väl i linje medvad andra konjunkturbedömare väntar sig.Jag skall senare återkomma till valutafrågorna.Anf. 11 ():Fru talman! Interpel-lanter och debattörer! När jag har tagit del av dendebatt som har följt i spåren av den asiatiska krisenhar jag saknat ett perspektiv. Därför vill jag gärnatillföra dagens debatt litet andra synpunkter än demsom jag tror att de övriga talarna kommer att tillföra.Den ekonomiska krisen i har på-gått i ett halvårs tid. Det finns andra länder som harhaft ekonomiska kriser under betydligt änså. Jag tänker på de fattigaste länderna.I lördags inleddes den svenska delen av Ju-bel 2000 sin skuldavskrivningskampanj för världens40 fattigaste länder. På i citytrotsade 60-70 personer kylan för att uppmärksammakampanjstarten. Kampanjen fick inte den uppmärk-samhet som Asienkrisen har fått.Ärkebiskop , TCO-ordförande och , ordförande för för biståndsverksamhet, talade.I deltar 28 kyrkor, fackliga organi-sationer och solidaritetsorganisationer som skall på-verka länder, affärsbanker, och Inter-nationella valutafonden att avskriva skul-der som de fattigaste länderna åtagit sig.Kampanjen är redan i gång i andra delar av värl-den. Här i gick startskottet . Tanken är att kampanjer var hundra-de dag skall få svenskarna att uppmärksamma skuld-problematiken. Jubel 2000 skall samla in namnunder-skrifter. Målsättningen i är att få in protestlis-tor som undertecknats av åtminstone 200 000 perso-ner. De skall sedan överlämnas tillsammans mednamnunderskrifter från andra länder till de mer väl-beställda nationer som deltar i G7-mötet våren 1999.Det gör att vi kan sätta press och visa att det finnsmånga människor från hela världen som inte går medpå det här längre, sade . Kampanjerhar också som mål att informera den vanlige medbor-garen om vilka konsekvenser skuldproblematiken fårför tredje världen.Jubel 2000 har sin grund i det kristna budskapetom jubelåret. I talas det om attslavar skall friges, skulder avskrivas och land återgesvart femtionde år. Ärkebiskop menar attkyrkor och andra svenska folkrörelser står närmare defattigaste av de fattiga. Det behövs stor lyhördhet förderas rop. Vi måste se dem som människor som visjälva, med samma rätt och samma människovärde.Tänk om något litet av den snabba viljan att biståSydkorea i landets finanskris skulle spilla över på defattigaste folken, så att dessa får hjälp att av egenkraft resa sig upp ur fattigdomen. Det skulle vara ettGuds under att be om, sade han vid mötet på Hötor-get.Vi kan som jag ser det inte enbart diskutera stödettill de asiatiska staterna utan att också se i en helhetvad vi gör för att hjälpa andra människor, andra län-der, som också har ekonomiska problem. Jag skullevilja fråga finansministern om det svenska stödet tillde krisdrabbade länderna i också kommer attpåverka med vilken intensitet vi kommer att jobba föratt hjälpa andra länder som också har skulder, mångagånger svårare, ut ur sina skuldfällor. Det handlar oftaom länder där man skulle behöva stimulera till ökadhandel. är det bristen på handel sommedverkar till att de här länderna inte kan ta sig ur dehär svårigheterna.Anf. 12 TALMANNEN:Det är ett viktigt ämne tar upp, menjag vill ändå erinra om rubriken för just den här debat-ten.Anf. 13 ():Fru talman! Låt mig utan att vara en av interpel-lanterna ändå tacka finansministern för svaret. Jag villinledningsvis säga några generella saker när det gällerlärdomar av Asienkrisen. Framför allt vi som är till-skyndare av den västerländska modellen och före-språkar en blandning av marknadsekonomi, yttrande-frihet och demokrati har all anledning att sträcka påryggen. Alla andra former och blandsystem visar förreller senare stora brister. Detta ger också perspektivpå statsministerns numera bevingade, olyckliga be-skrivningar av lyckan i den ekonomiska stabilitet somhan vurmade för i Kina.Det vi ser i är just att det inte fungerar attintroducera kapitalism begränsat och att sedan blandadet med subventioner, omfattande korruption ochregleringar. Här finns också inslag som vi känner igenfrån vår egen kontinent: devalveringar som skjuterproblem på grannar och att man när problem uppstårslänger in nya regleringar. Det är alltså en kris för alladem som tror på att i olika former blanda regleringaroch statsintervention med vanlig marknadsekonomi.Jag liksom noterar att väljer att ta väldigt lätt på den asiatiska krisen.Det han nämner är snarare en fördel, nämligen att detger kortsiktigt lägre räntor. är ändårelativt ensam om bedömningen att det bara skallkunna utverkas i form av lägre räntor. har talat om nedrevideringar på en halvprocent. går ännu längre. Alla ärnog rätt överens om att effekten på svensk ekonomiväxer allteftersom tiden går.Vi påminns här också om något annat, nämligenden svenska konjunkturkänsligheten. Det må så varaatt vi inte kan säga exakt vilken effekten blir påsysselsättning och budget, men vi ser redan effekten iform av flykten till kvalitet, som , när det gäller valutorna. Den svenska valutanhar ånyo tagit stryk av den kris som har kommit i enhelt annan del av världen. Det är ett mönster vi kännerigen. är fortfarande känsligt för all form avekonomisk oro i vår omvärld, och vi får en flykt frånvår egen valuta när det darrar till. Det måste natur-ligtvis också sättas in i perspektivet av introduktionenav en gemensam valuta, det som nu formerarsig för och som snart kommer att bli en realitet. Det viser är litet grand en förvarning om utanförskapetspris, risken att ligga i en liten valuta när oro, varhelstden uppstår, faktiskt kan drabba så pass mycket somden gör.En regering som bygger mycket av sin politik påatt dela ut prognosticerade överskott - det är ju trotsallt det som det bidragsregn som har pågått sedan handlar om - måste natur-ligtvis ta varje tendens till att tillväxtsiffrorna nedre-videras med stort allvar.Jag skulle litet mer vilja höra kom-mentera sysselsättningseffekterna. Om vi inte får fler iarbete i har vi ju inte råd att finansiera någonform av välfärd, hur höga skatter vi än försöker ta utav de få som har jobb. Vad ser för sys-selsättningseffekter av den Asi-enkris som vi nu ser framför oss?Anf. 14 ():Fru talman! Jag skall inte tacka statsrådet för sva-ret, för det är han ju tvungen att avlämna. Jag vill istället tacka interpellanterna som har givit oss möjlig-het att diskutera frågan. Min partiledare sade att vivill ha köksbordsdiskussioner. Det är en ännu bättreform av diskussion att debattera från talarstolen, endiskussion som vi alla kan delta i.Fredrik kritiserade dem som harhyllat . Jag vill då erinra omatt det har förekommit att människor på den s.k. hö-gerkanten har hållit upp de här länderna som exempelför oss. och Samhälle harofta pekat på hur bra de är och att vi borde följa derasexempel. Det är bra att vi nu är eniga om att detta intevar sådana bra exempel att följa. Det är jättefint att ensådan konsensus kan växa fram här i kammaren. Jagantar att också håller med i den kritiskaanalysen av Asienekonomierna. Där har vi alltså kun-nat samla oss. Det är viktigt. Ni ser, det går att samlashär i kammaren också!Är det här då negativt för oss i ? Självfalletär Asienkrisen negativ för oss. Det är vi väl ocksåeniga om. Det kommer att påverka oss negativt. Detär allvarligt, för vi hade stora problem, mycket storaproblem, redan innan Asienkrisen, framför allt vadgäller sysselsättningen. Det är det jag vill kritiseraregeringen för. Man har drivit en viktig politik för attsanera statens finanser, som vi ställde upp på upp tillnivån 114. Men sedan gick ni så hårt fram. Ni har,statsrådet, blivit - som det fina ordet lyder - kontra-produktiva. Ni har hållit tillbaka sysselsättningen.Under de senaste åren har ju sysselsättningsökningenvarit negativ; det har blivit färre som har jobb. Nufinns en prognos som säger att det kanske skall bli40 000 . Men blev det ju 40 000mindre.Jag läste i budgeten att till år 2000stiger sysselsättningen med totalt 120 000 personer.Det är ju den sysselsättningsökningen som kommer attsanera finanser. Vi politiker sprider ofta denfelaktiga informationen att vi har förstört eller förbätt-rat finanser. Det är inte riktigt så. En höjningeller sänkning av barnbidraget är marginellt jämförtmed hur människor kommer i arbete. Det är tillväxtensom är det viktiga för att vi skall kunna ha en offentligekonomi i balans. Vi måste få en bättre debatt omdetta. Vi har sanerat de offentliga finanserna med 180miljarder , men av det är 45 miljarderökade utgifter och 227 miljarder är ökade inkomster.Vi har ju inte höjt skatterna med 227 miljarder, utandet handlar om att människor har ökade reallöner.Ännu bättre hade det varit om vi hade haft fler syssel-satta.Det här är allvarligt. Därför, statsrådet, måste vi fåen diskussion om vad vi skall göra för att få fler sys-selsatta. Tror statsrådet fortfarande att det blir120 000 fler sysselsatta ? Dettror inte jag längre, om vi inte gör något mer i politi-ken. Vi har i våra alternativ försökt fördela om förmer sysselsättningsskapande åtgärder. Detta är enbrist hos regeringen.Carl är ny här i , men han skallinte kritisera regeringen för att inte ta ansvar för bud-getpolitiken innan ni själva har presterat bättre. I detbetänkande där budgeten behandlades finns på s.103-104 den mest negativa kritik som jag i någonsin har sett från finansutskottetav ett politiskt partis budgetalternativ.Ni måste bättra er i för att kunna kriti-sera regeringen vad gäller budgetpolitiken. Det var ettrysligt dåligt alternativ. kommer att strama upp det här, men det måste ni ocksågöra om ni med fog skall kunna kritisera regeringen.Anf. 15 Finansminister ():Fru talman! Det är mycket som kommer upp underrubriken . Det är ekonomisk politik i stort,och de fattigaste länderna. Jag skall börjamed de fattigaste länderna och säga till det här är oerhört viktiga frågor.Jag, regeringen och socialdemokratin engageraross mycket starkt i detta. är ett av de få ländersom uppfyller biståndsmålet på av BNP.Vi har sagt att vi skall höja den andelen framöver.Jag är själv engagerad på andra sätt, bl.a. genomdet ansvar som jag har för svensk del när det gällerVärldsbanken och dess roll. Jag har tillsam-mans med biståndsministern skrivit en artikel somgäller ett konkret fall som har diskuterats, nämligenMoçambique. Den har skickats till ,men de har tyvärr inte ännu tagit in den. Det är ettuttryck för att jag känner för de frågorna och anser attde är viktiga. Asienkrisen får naturligtvis inte stå ivägen när vi skall fortsätta vårt arbete för att hjälpa defattiga länderna.När det gäller Asienkrisen är det som har häntnaturligtvis ett orosmoment. Det har jag uttryckt bådei svaret och i en rad andra sammanhang. Jag är minstav allt benägen att sopa de här frågorna under mattan.Jag ägnar mycken tid åt dem. Men de effekter som vikan räkna fram är mycket begränsade.Jag vill säga till att och andra inte har sagt samma sak. har inte dragit ned tillväxten med 0,5 %.De har gått från till att ange ett intervall på 2,. Det är något annat. Våra bedömningar är att detblir . Det bygger naturligtvis på deninformation vi har , och vad som händer fram-över vet ingen av oss.Mot detta står vissa positiva effekter, som lägreräntor och lägre inflationsförväntningar. Det är alltsåuppenbart att de finns där. Framför allt finns det enrad andra fenomen som går i rätt riktning - där det gårbättre än vad vi räknade med så sent som -som inte beror på Asienkrisen utan beror på bl.a. enstarkare tillväxt i och men ocksåpå att den svenska ekonomin utvecklas bättre.Flera har tagit upp sysselsättningen. Jag vill erinraom att den senaste mätningen, för december, förförsta gången visar ökad sysselsättningmed över 20 000 människor jämfört med vad som varfallet . Där har det skett en klar vänd-ning. Det var förvisso ganska , men min be-dömning är att detta kommer att förstärkas under detkommande året.Jag vill säga till att jag inte bedömeratt det finns behov av någon budgetåtstramning ellernågra skattehöjningar. Därför kommer jag inte helleratt lägga fram sådana förslag. Om har enannan uppfattning är det naturligtvis fritt fram att t.ex.i kommande motioner lägga fram sådana förslag, menom man inte anser att det behövs sådana åtgärderfinns det inte heller någon anledning att lägga framden typen av förslag.Det är ett faktum att våra offentliga finanser ut-vecklas bättre än vad vi har angett tidigare. Densvenska exporten utvecklas väsentligt bättre, och dethar skett en klar vändning på arbetsmarknaden.Slutligen vill jag säga till att jagär ganska förbluffad över den senaste moderata tur-neringen om de här mirakelländerna i . Det varinte länge sedan som man från moderat håll lyfte framdem som de stora föredömena. Där var det den renakapitalismen, som borde efterlikna. När detnu inte går så bra får vi i stället höra att vi skall avvi-ka från Asienländerna därför att de inte är tillräckligtkapitalistiska.Det är så att problemen i dessa länder nästan heltoch hållet beror på problem som har uppkommit i denprivata sektorn. Det är inte stora budgetunderskotteller misskött offentlig sektor, utan det är den privatasektorn i dessa länder som inte fungerar. Det har spilltöver och skapat stora problem för dessa länder. Jagtror att vi skall vara väldigt försiktiga med att lyftafram dem som föredömen. När vi ser att de inte lyckasså bra beror det förvisso inte på att det är för mycketoffentliga regleringar eller sådant, utan det är heltandra förklaringar som ligger bakom problemen.Anf. 16 ():Fru talman! Man säger från regeringssidan att manskall klara budgetmålen. När då utgiftssidan ökar ochvi dessutom hamnar i en utveckling där vi riskerar atttappa ekonomisk tillväxt, kanske -kanske 8 miljarder på saldot, enligt Konjunkturinstitu-tets siffror - är det klart att det är befogat att fråga vadman menar med att hålla de budgetpolitiska målen.Det går att göra på olika sätt. Det finns därför skäl attfråga hur det är på skattesidan. Jag tolkar finansminis-terns svar så att det inte finns någon som helst avsiktatt höja någon skatt för att klara det, utan det skallman i stället ta in på något annat sätt - vad det nu kanvara.Jag tyckte inte att finansministern riktigt gick in iden diskussion som jag ville ha kring sysselsättningoch arbetslöshet. Företag rör sig fritt över värld-sekonomin, på ett helt annat sätt än förr, och de sökersig dit där kostnaderna för produktion är lägre, därförutsättningarna är bäst osv. är en tillväxt-marknad, även om det nu är en kris i en del av länder-na där. I ett antal länder har det blivit betydligt billi-gare att gå in, och arbetskraften har blivit billigare.Man kan köpa produktionsanläggningar till mycketlågt pris just nu - det är köpläge, som man säger.Detta leder sannolikt till en förskjutning av investe-ringar och satsningar i de här företagen från Europaoch till den här delen av världen. Då tappar visysselsättning här.Det är ett allvarligt problem, av långsiktig karak-tär. Det är inte ett nytt problem, utan vi har haft enliknande utveckling tidigare, då vi tappade från vårdel av världen till andra delar. Det är klart att det ärpositivt för de andra delarna av världen, men vi måsteändå föra en politik här för att hantera sysselsättning,arbetslöshet och sådant. Jag tycker inte att regeringenhar presterat en trovärdig politik i det avseendet.Jag kan hålla med om att skuldav-skrivningen för de fattigaste länderna är oerhört vik-tig. Från sida har vi också lagt framkonkreta förslag för att man från svensk sida skallpåskynda detta. En annan idé som vi har fört fram äratt ta internationella valutaavgifter just när det gällerden spekulation i valutor som sker internationellt ochanvända de pengarna till bl.a. skuldavskrivningar förde allra fattigaste länderna.Det är naturligtvis också viktigt att få en ökadhandel med de länderna, och det förutsätter en välfungerande frihandel och ett väl fungerande interna-tionellt penningsystem. Det är just det som det hand-lar om när IMF går in och hjälper och andraländer att upprätthålla ett väl fungerande internatio-nellt penningsystem. De sakerna strider inte på någotsätt mot varandra.Jag vill också kommentera det som finansminis-tern tog upp om penningvärdet. Det är inte så att vihar en förskräckligt hög inflation eller ens inflations-utsikter, om vi för tillfället glömmer Asienkrisen. Detförväntas en stor positiv effekt av att man nu får pris-dämpningar. Man kan lika gärna hamna i den motsattaeffekten. , chefen för den amerikanskacentralbanken , tar upp en diskussionom deflationsrisker på grund av Asienkrisen, att vikan gå åt det andra hållet och att penningvärdet mins-kar som en följd av sådana här kriser i världen. Dåhamnar vi i en annan spiral, där vi får minskad pro-duktion och ökad arbetslöshet också den vägen.Inte heller det har finansministern belyst, utan hantror på något sätt att minskad inflation i alla lägenbara är bra. Så enkelt är det inte, utan det finns ocksåen deflationsrisk. Det vore bra om vi kunde få merbelyst hur man från regeringens sida ser på problemetmed arbetslösheten, vilka effekter det får på svensktnäringsliv och vilka åtgärder man tänker sig för attförhindra en sådan negativ utveckling.Anf. 17 ():Fru talman! Jag tycker att min inledande karakte-risering av finansministern, som att han bagatelliserar,förstärktes av hans svar. Han lutar sig mot att inte nedreviderar utan anger ett nyttintervall på 2,, som de facto gör att man mycketväl kan tänka sig att minska BNP-prognoserna med0,, precis som alla andra konjunkturmakare. Attfinansministern inte vill acceptera den mycket måttli-ga nedgång som detta innebär är för mig ett tecken påatt man eventuellt bäddar för något slags vändpunkts-resonemang, som vi hörde från i redan 1991.Att ha en svagare krona och på det sättet öka ex-porten är inte, som sagts här, någonting somär entydigt bra. Det är framför allt inte bra ur syssel-sättningssynpunkt, eftersom vi vet att ökad export integer särskilt många nya jobb.Finansministern kommenterade inte detta att in-vesteringarna sannolikt drabbas mer av Asienkrisenän någon annan del av försörjningsbalansen. Hankommenterade inte heller frågan om . Jagtog upp frågan därför att finansministern säger att debudgetpolitiska målen ligger fast. Det föreligger endeldom i om en snabb utbetalning avden delen av skadeståndet som inte är föremål förtvist. Jag frågade var detta kommer att hamna. Kom-mer finansministern att ta upp detta i vårpropositioneneller inte? Det kommer ju att röra sig om 5-10 miljar-der, om det går som regeringen hoppas i denna del.Utlandsskulden: Effekten av den svagare kronanblir ju dels att skulden blir dyrare att betala tillbaka,dels blir det dyrare att betala räntor och amorteringar.Då undrar jag om inte finansministerns något flegma-tiska hållning i frågan beror på att han tänker sig skall rulla utlandsskulden ograverad framför sigoch inte betala av någonting. Jag tror att det voremycket oklokt. Det är ju på det sättet vi måste resone-ra för att inte få några egentliga valutaeffekter närkronan nu faller. Kronan kommer ju sannolikt, somFredrik sade, att bli mer volatil utanföreuron. Det gör den till en mindre attraktiv valuta atthålla. Man kommer att gå ur den och sälja svenskakronor, vilket pressar kursen. En annan sak är företa-gens övergång till euron i bokföringen, vilket gör attde kommer att försöka hålla kassor och reserver i eurooch sälja svenska kronor. Det kan bli en självförstär-kande process.