prot · GL09104 · 1998-05-08 00:00:00 — Jag är förvånad över att den inte var med iden nationella äldreplanen, eftersom utredningen harrekommenderat att vi skall ta bort den gränsen. Jagtror att det är en mycket viktig reform.Anf. 20 ():Herr talman! Jag skall inte räkna upp alla de för-sämringar som den socialdemokratiska regeringensystematiskt har genomfört när det gäller de funk-tionshindrade. Då skulle en stor del av min tid gå åt.Jag skall prata om schabloniseringen av assistanser-sättningen, som vi moderater sade nej till. Väldigtmånga varnade för vilka konsekvenser schablonise-ringen skulle få. ser vi att det faktiskt har blivit så,eftersom OB-tillägg för de personliga assistenternainte anses som ett särskilt skäl. Då räcker inte scha-blonen till. De som behöver hjälp dygnet runt är oftade som är svårast funktionshindrade och behöver mesthjälp. Det är faktiskt de som är de stora förlorarna. Dekommer också att få mindre möjlighet att välja olikaalternativ därför att pengarna inte räcker till.Jag måste fråga socialministern om avsikten varatt schabloniseringen skulle få de här konsekvenserna.Det är kanske ärligare att säga det än att som social-ministern gör i svaret försöka gömma sig bakom attregeringen inte kan göra något åt försäkringskassornaoch . Då är det ärligare att säga:Det var meningen att det skulle få de här konsekven-serna. I andra sammanhang drar sig faktiskt inte nå-gon minister för att säga att någonting är fel, inomvården, inom skolan eller att kommunerna gör någotfel. Då säger man: Det här skall vi ändra på, och sålägger man fram en ny proposition, så att man fårändra det hela. Men det har faktiskt inte socialminis-tern gjort. Då kan jag bara tolka det som att social-ministern ställer upp på tillämpningen att OB-tillägginte skall vara ett skäl för att få den förhöjda särskildaersättningen, utan det är schablonen som gäller.Det är faktiskt min fråga till socialministern: verkligen avsikten med schabloniseringen? Omdet inte var det, vad avser socialministern att göra föratt OB-tillägget skall bli ett skäl för att få den förhöj-da ersättningen?När det gäller 65-årsgränsen, som inne på i slutet av sitt anförande, lägger vi mode-rater i vårt budgetförslag med anledning av vårpro-positionen in pengar för att klara 65-årsgränsen. Vitycker att det är dags att göra det . Det är helt orim-ligt att funktionshindrade människor som har haftpersonlig assistans skall gå tillbaka tillhemtjänsten, som många kanske är mycket glada attde har lämnat och fått friheten att själv välja vem somhjälper dem. Det är helt orimligt att man skall gåtillbaka till ett annat system bara för att man fyller 65år.Socialministern hänvisar till att man avvaktarremissvaren på en utredning. Men jag tycker att soci-alministern ändå måste ha en uppfattning om princi-pen. Den vore det bra om vi fick höra , om soci-alministern anser att det är rimligt att människor fårfortsätta att ha sin personliga assistans även efter 65års ålder. Det finns som sagt en chans att stödja mo-deraternas förslag, som har lagts fram med anledningav vårpropositionen. Jag vet att många andra partierhar gjort det också. Summorna är inteså stora. De ökar upp till ca 400 miljoner efter fem åroch kommer förmodligen att ligga så ganska konstant.Två frågor: Var det avsikten att schabloniseringenskulle få de här effekterna, att man inte kan ha perso-nal dygnet runt? Vilken är socialministerns principiel-la inställning till att få ha kvar assistansersättningenefter ?Anf. 21 Socialminister ():Herr talman! Jag utgick bara från att riksdagsle-damöterna också kände till att regeringen inte fåröverpröva myndigheters och domstolars utslag ochdomar. Så är det bara, konstitutionellt. Det är själv-klart. Det vi kan göra är att utöva tillsyn över myn-digheternas verksamhet. Vi kan naturligtvis ocksåändra på lagstiftningen, om det behövs.Som ni vet håller vi på och tittar närmare på lagenom assistansersättning. Vi har haft arbetsgrupper pådepartementet, och vi undersöker vad som kan behövagöras för att säkra en sådan här viktigreform som detta har varit.Den förra regeringen, som införde detta, räknadetotalt fel. Varenda siffra blev fel. Vi har inte alls gjortsom de säger. Vi har varjeår tillfört nya pengar. Visst är det så. Vi har tillfört 2miljarder mer till assistansersättningen under de häråren, därför att behoven visade sig vara mycket större.Framför allt blev utgifterna mycket större. Trots att vihar skurit ned på nästan alla andra områden har vi gettmer pengar, mer än 2 miljarder mer, till det här områ-det. Men personkretsen visade sig vara större, ochbehoven visade sig vara mycket större. Man haderäknat fel på timmar och jag vet inte allt. Det är ju ettbekymmer som vi har haft. Det är naturligtvis plåg-samt för dem som har assistansersättning att varje årbehöva känna att man diskuterar hur kostnadsutveck-lingen och annat skall kunna kontrolleras. Kom inteoch påstå någonting annat! Precis så är det. Jag kanvisa i budgetarna hur det här har sett ut.Just nu håller och även So-cialstyrelsen på med sina allmänna råd på det härområdet. Det fanns inte lagstiftning om detaljer av dethär slaget, OB-ersättning och annat. Här måste natur-ligtvis gå in och skriva nyaallmänna råd. De kommer , jag tror att detär . Det finns anledning att avvakta detoch inte heller gripas av panik. Det här har gällt såkort tid. Först måste vi få en vettig ordning.När det gäller 65-årsgränsen tycker vi självklartatt det allra bästa vore att man fick fortsätta med sinassistansersättning. Då måste vi också kunna betalaför den. Jag står inte här och lovar saker som vi intekan finansiera. Det anmärkningsvärda är snarare attmoderat efter moderat går upp och kräver nya refor-mer och föreslår nya utgifter som de totaltskär ned på statsbidrag till kommuner och landsting.Det blir i slutänden inte särskilt trovärdigt.Anf. 22 ():Herr talman! Jag tackar för det sista socialminis-tern sade, inställningen till 65-årsgränsen. Jag tror attvi kanske kan göra en förändring . Jag serhär att ministern kommer att ge besked om assistan-sersättning efter 65-årsdagen. Jag undrar vilket ytter-ligare underlag som behövs. Riksförsäkringsverketgjorde en utredning och säger att det är 140 personerper år som kan tillkomma. Det kan rimligen inte ge såstora merkostnader jämfört med kommunernas kost-nader för personlig assistans. Det måste egentligen blirätt så billigt. Jag tror att det t.o.m. blir billigare än417 , men det är en annan beräkning.Det är inga stora kostnader. Det var det ena.Det andra är att det är ett stort och brett stöd fördetta i från höger till vänster. Flera partierhar i samband med vårpropositionen aktualiseratdenna fråga och är beredda att tillstyrka förslag ompengar till detta. Det här är faktiskt väldigt angeläget.Det kan bli en katastrof för just de människor somdrabbas. Frågan är när beskedet kan komma. Blir detföre valet, eller skall vi behöva vänta? Finns det någottillfälle när vi kan få ett sådant besked? Jag tror att detskulle innebära en oerhörd lättnad för de närmastberörda som börjar närmar sig om dekunde få ett besked.I övrigt kan jag hålla med i socialministerns reso-nemang om pengarna. Det är klart att det behövspengar, men där är vi för vår del beredda att ställaupp. Det är viktigt att vara rädd om denna reform.Den måste få kosta. Vi skall vara stolta över och räd-da om den och inte vara rädda för att satsa pengar där.Anf. 23 de ():Herr talman! Visst är så att regeringen inte kanöverpröva olika saker. Det vi pratar om är att ändralagstiftningen om man ser att det inte fungerar utangår snett och inte tolkas i enlighet med vad riksdagenhar beslutat.Vi moderater har konsekvent lagt merpengar för de funktionshindrade. I vår budget liggernu 1,9 miljarder mer än i regeringens för att vi skallkunna finansiera allt: ta bort schabloniseringen ochöverlåta åt staten att ta samtliga timmar, inte som nuöverlåta åt kommunerna de första , ochatt de som är skall få ha kvar sin personligaassistans. Det har vi finansierat, oavsett vad social-ministern säger.Det är glädjande att socialministern ändå säger att65-årsgränsen förmodligen kommer att tas bort. Detfinns faktiskt en chans att fatta beslut. Pre-cis om har de flesta partier lagt inpengar för detta i sin budget och har prioriterat detta.Det är en prioriteringsfråga var man lägger pengarna.Vi har prioriterat de funktionshindradegenom att anslå pengar för dem i olika sammanhang.Vi har t.ex. varit emot att man inte får använda per-sonlig assistent i skolan. Regeringen har sagt att maninte får det, vilket har fått oerhörda konsekvenser förenskilda. Jag vet att vi inte skall diskutera det ,men det behövs litet mer än slagord från socialminis-tern. Det behövs handling, och den handlingen kansocialdemokraterna göra när vi skall fattabeslut om vårpropositionen och rösta för förslaget att65-årsgränsen och schabloniseringen skall tas bort.Därmed blir inte konsekvensen den att de som harstörst behov inte får tillräckligt mycket assistanser-sättning för att kunna ha hjälp dygnet runt.Anf. 24 Socialminister ():Herr talman! Vi är helt överens om hur viktigdenna reform har varit och är - det är ingen tvekanom den saken - och om att vi måste vara rädda omden på så sätt att vi ser till att finansiera den långsik-tigt, så att vi inte behöver uppleva denna upprivandeprocess varenda gång. Då har det förstås varit tillnackdel att den från början varit underbudgeterad.Vi behöver lösa den här frågan och få en ordningsom långsiktigt kan hålla. Då tycker jag att den delsom handlar om rätten till assistansersättning ävenefter bör ingå i hela det paketet när vidiskuterar assistansersättningen.Vi håller på med en remissammanställning efterBemötandeutredningens förslag där detta fördes fram.Det är viktigt att vi får göra färdigt det och titta på hurdet ser ut. Sedan får vi återkomma. Det är för tidigt attbörja tala om att ändra lagen när Riksförsäkringsver-ket och precis skall komma med nyaallmänna råd på denna punkt. Det är för tidigt att gåin igen och ändra i regelverket. Det tror jag inte ärnågon som vill. måste vi först se hur det här kanfungera och om vi kan få en ordning som blir bra ochsom faktiskt kan fungera långsiktigt.Anf. 25 ():Herr talman! Jag vill avslutningsvis tacka för sva-ren och diskussionen.Det kanske inte brådskar så mycket med vissa de-lar, men vad som jag tror att det brådskar med ärborttagande av åldersgränsen just med tanke på demsom nu närmar sig den åldern. Jag tror att det finns enbred majoritet även bland remissinstanserna, även omjag inte läst remissunderlaget. På den punkten voredet värdefullt om vi kunde komma framtill ett beslut. Det är inte heller någon större kostnads-fråga utan den skulle kunna rymmas inom de närmastetre årens budgetar.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:259 om demindre alkoholimportörernaAnf. 26 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser göra för att stoppa diskrimineringenav de mindre alkoholimportörerna.Jag håller inte med om att demindre alkoholimportörerna skulle vara diskriminera-de av Systembolagets sortimentpolitik eller av Alko-holinspektionens tillsyns- och ansökningsavgifter.När det gäller Alkoholinspektionens avgifter, somenligt beslut skall bekosta myndighetenstillstånds- och tillsynshantering, kan jag inte hållamed om att en ansökningsavgift på och enårlig tillsynsavgift på (inte somAnnika påstår i sin interpellation) skulle kunnaanses vara för hög och diskriminerande för de mindreimportörerna.I Systembolagets ordinarie sortiment finns i dag2 500 märken från 169 partihandlare och importörer.Flertalet av dessa leverantörer måste betraktas somsmå. Drygt 150 av Systembolagets leverantörer harvar och en en marknadsandel som understiger 1 ½ %.Vid sidan av det ordinarie sortimentet har allapartihandlare rätt att placera sina produkter i det s.k.beställningssortimentet. Om en produkt i detta sorti-ment har bestående efterfrågan i en butik, kan butikenlagerföra den. Uppnår en produkt de gängse kravenför listning i grundsortimentet flyttas produkten överdit. I beställningssortimentet finns ca 1 700olika märken.Utgångspunkten för Systembolagets varuinköp ärkvalitetsbedömningar och förväntad kundefterfrågan.Systembolagets ordinarie sortiment består av grunds-ortimentet, det tillfälliga sortimentet och testsortimen-tet. Inga varor köps direkt till grundsortimentet, utanalla varor köps in till det tillfälliga sortimentet. Va-rorna väljs ut av professionella varuprovare vid enblindprovning där kvaliteten är det som avgör. Omimportören är ett stort eller litet företag spelar viddetta urval ingen som helst roll, utan vinnaren i blind-provningen väljs ut. Tillgänglig volym är också avunderordnad betydelse. Produkter som bedöms varaav särskilt stort intresse kan köpas in i mycket småvolymer.Det finns inga som helst hinder för en mindre par-tihandlare eller importör att nå Systembolagets sorti-ment om kvaliteten på produkten är tillräckligt hög.De gränser hänvisar till i interpellatio-nen handlar bara om kraven för att produkten skalllistas i Systembolagets grundsortiment. För varor somsäljs krävs alltså inte en för-säljning av , som påskina.Vin i det tillfälliga sortimentet utvärderas efter 6månaders försäljning och öl, cider, sprit och bland-drycker försäljning. Då avgörs ommärkena skall överföras till grundsortimentet. Parti-handlare vars produkter inte stått sig i konkurrensenvid en upphandling kan anmäla produkten till för-säljning i testsortimentet. Om varan tillstyrks av enfristående testpanel säljs den under samma villkorsom varorna i det tillfälliga sortimentet.Systembolagets lagerhållning bestäms av kunder-nas efterfrågan. Alla butiker kan inte lagerföra allaartiklar i Systembolagets prislista. Det är omöjligt avutrymmesskäl. Det skulle dessutom bli mycket dyrbartatt hålla varor i lager som kunderna sällan eller aldrigköper.Annika antyder att det skulle bli lättare förde små partihandlarna om de fick möjlighet att påver-ka systembutikscheferna. I själva verket torde det vartvärtom. De små partihandlarna har allt att vinna påatt bara sakliga skäl får bestämma vilka varor somskall lagerföras i systembutikerna. Om man skulle låtaleverantörerna bearbeta chefer och annan butiksper-sonal vore det de stora och resursstarka företagen somskulle tjäna på det. Partihandlarna har dock rätt attsända skriftligt material till butikerna i marknadsfö-ringssyfte.I samband med att det s.k. partihandlarmonopoletavskaffades bildade Systembolaget distribu-tionsbolaget . Motivet för detta var främst attsäkerställa att varor från små leverantörer skulle kun-na distribueras till alla systembutiker i hela landet.Sammanfattningsvis vill jag därför slå fast attSystembolaget inte diskriminerar de små alkoholim-portörerna. Tvärtom skulle deras chanser att få sinavaror distribuerade och sålda över hela landet varamycket mindre utan Systembolaget och dess dotterbo-lag Lagena.Det bör också tilläggas att Systembolaget tilläm-par samma marginaler, oavsett hur mycket varornasäljer och var i landet som varan säljs. Detta har före-trädare för de stora leverantörerna kritiserat. Dessamarginalprinciper kan diskuteras. Men det är fulltklart att det är befängt att påstå att de mindre alkoho-limportörerna diskrimineras av Systembolaget. Snara-re är de gynnade av den svenska modellen.Anf. 27 ():Herr talman! Det hör till god ton att tacka för sva-ret, även om man inte håller med om det som statsrå-det anför.Tyvärr är jag väldigt missnöjd med den ton somåterfinns i statsrådet svar. Socialministerns avslutademed att det är befängt att påstå att de små importörer-na skulle missgynnas. Hon sade också och att jagförsöker påskina vissa saker. Jag tycker att jag i mininterpellation beskrev mycket sakligt de problem somsmå importörer, som jag har talat med, har påvisat.Jag skulle vara glad om jag inte bemöttes av sådanapåståenden som att det jag påstår är befängt och attjag försöker påskina saker. Nog om detta.Socialministern inledde med att det inte finns nå-gon anledning att tro att avgifterna skulle medföranågon konkurrensnackdel. Det jag säger i min inter-pellation är dels att det var ett antal små importörersom så länge vi hade de höga avgifterna, vilka sedan ändrade, fick betala dessa och sedaninte har fått dem tillbaka. Eftersom de måste fortsättaatt dras med de kostnader och kanske lån som de harbehövt ta för de höga avgifter som var då, är det fort-farande en konkurrensnackdel för dem jämfört medför dem som sedan fått betala lägre avgifter. Menäven de avgifter som gäller, 8 000 plus 2 000 -socialministern korrigerade mig helt riktigt här - kanvara mycket höga för en liten importör som vill börjai liten skala för att testa marknaden.Socialministern anför att många av dem som säljertill Systembolaget är små importörer och att de där-med har mindre än 1 ½ % av marknaden. Det skullevara ett bevis för att det inte är några svårigheter försmå importörer. 1 ½ % av marknaden är faktiskt intesärskilt litet. Sedan de nya reglerna infördes har detvarit väldigt svårt för framför allt små importörer attfå in sina varor i sortimentet.Socialministern hänvisar till att det görs en rättvisbedömning när det gäller att avgöra vad som fårkomma in i grundsortimentet. Frågan är hur rättvistoch bra systemet egentligen är att det är staten somsmakar sig fram till vad medborgarna skall dricka -vilka viner och ölmärken som duger. Det finns exem-pel på viner som internationellt sett har fått full ellernästan full pott i bedömningarna men som ändå harratats av Systembolaget. Då kan man fråga sig om detverkligen stämmer att om man har tillräckligt högkvalitet kan man få in sina produkter och hålla dehöga volymerna.Socialministern säger att om man inte klarar attkomma in med sina produkter i grundsortimentet ärdet ingen fara, för då har man alltid en möjlighetgenom beställningssortimentet och testsortimentet.Alla vi som inte bor i storstäderna , och vet hur snart sagt omöjligt det kanvara att få tag i en vara ur beställningssortimentet. Jaghävdar att i realiteten finns det inte tillgång till be-ställningssortimentet på vilket Systembolag som helst.I praktiken kan det vara så att även om man beställerett sådant vin innan det släpps, går det helt enkelt inteför handlaren att ta in detta vin.Anf. 28 Socialminister ():Herr talman! Med tanke på att haren svag sak att försvara här och har fel i sak, hade jagkanske inte behövt vara så tuff i mitt skriftliga svar.Jag beklagar om det uppfattas på det sättet.När det gäller detta med avgiften och eventuellåterbetalning är det en fråga som är föremål förprövning i länsrätten, så jag skall inte gå in och kom-mentera det. Men har beslutat att branschensjälv skall betala kostnaderna för tillsynen. Det ärnog snarare de större importörerna som betalar opro-portionellt mycket mer än de mindre. Om man somliten importör inte klarar av att betala 8 000 kronorför en import av upp till sprit ,kanske man inte bör syssla med sådan verksamhet.Några krav bör vi nog kunna ställa.Konkurrensverket följer detta mycket noga ochhar inte haft några som helst anmärkningar.Dessutom har förfaringssättet och kriterierna grans-kats utförligt och godkänts av såväl EG-domstolensom , så vi har redan gått igenomekluten.Testpanelen består av vanliga konsumenter. Det ärsvårt att se hur man annars skulle bedöma kvalitet. Vibestämmer inte över smaklökarna, utan vanliga kon-sumenter väljs ut till testpanelen som bedömer kvali-teten på vinerna. Jag vill också påstå att det i Sverigeär lättare än i något annat land för de små importörer-na att komma in med sina varor.Anf. 29 ():Herr talman! Om det är lättare här än i något annatland att vara importör, kan man fråga sig varför såmånga små importörer går ut i medierna, kommer tilloss politiker och beskriver alla de fakta som jag pekarpå i min interpellation som problem. Detta är faktisktfallet, och jag är säker på att många av dem också harkontaktat socialministern. Det måste finnas en anled-ning till detta.Eftersom jag inte disponerade min tid tillräckligtväl i mitt förra inlägg hann jag inte beskriva varförbeställningssortimentet inte är ett bra alternativ. So-cialministern hänvisade till att man kan vända sig tilltestsortimentet om man inte klarar att komma in igrundsortimentet. Saken är bara den att för att kommain i testsortimentet kan en importör behöva vänta medett specifikt vin . Jag har t.ex. fått uppgift frånen viss importör om att det kan ta . Efter dentiden har årgångarna ändrats och en liten importör harförmodligen inte lyckats hålla kvar kontakten medden vingård eller leverantör som det var tänkt attimportören skulle ta in vinet för. Under så orimligaförutsättningar kan inte en liten importör leva - alltsåatt han eller hon inte vet vad som kommer att händanästa år; kommer jag att få komma in i sortimenteteller inte?Dessutom blir det mycket dyrare för dem somhamnar utanför grundsortimentet. De måste lagerhållavinerna själva och ta kostnaderna för det. De harockså kravet på sig att om så behövs kunna leverera uttill hela landet.Socialministern skriver också i sitt svar att om im-portörerna fick rätt att mer direkt påverka de olikasystemhandlarna, skulle detta inte alls gynna de småimportörerna. Tvärtom skulle de stora kunna påverkapå ett effektivare sätt med sina resurser.Men möjligheten just för små importörer om defick göra detta vore ju att nischa sig, att bestämma sigför att koncentrera sig på en viss del av landet, en vissdel av sortimentet, och att komma in den vägen. Detär på det viset som jag, som över huvud taget inteförespråkar en modell med systembolagsmonopol,försäljningsmonopol, tror att de skulle kunna göraännu bättre ifrån sig om vi hade många olika slagsdetaljister som fick sälja direkt till konsumenten. Detär endast på det viset som jag tror att det skulle kunnabli en riktig, rättvis marknad.Anf. 30 Socialminister ():Herr talman! Systembolaget arbetar hårt på att justfå ned väntetiderna. Det är naturligtvis så att manständigt måste se till att arbeta med rutiner och medatt få systemet att fungera ännu bättre. Det är någotsom man naturligtvis har uppmärksammat och somman jobbar på.Det beskriver här kallas konkur-rens. Det brukar ju annars anses som något önskvärt.Så är det på alla andra områden också. Har man intetillräckligt hög kvalitet - kan man inte hävda sig - sååker man ut. Jag inser inte hur man kan tycka att dettamed att kvaliteten skall vara det avgörande är felordning. Här är det faktiskt kvaliteten som gäller. Dethandlar inte om att ha resurser - som de stora impor-törerna har - för att åka ut till respektive handlare ochpåverka dessa.Annika frågar varför de skulle försökalobba i och på annat håll. Det är för att devill tjäna mer pengar på att sälja vin och sprit. Densaken är också alldeles uppenbar.Anf. 31 ():Herr talman! Om det var riktig konkurrens skullede inte komma till oss politiker för att ändra systemet.Då skulle de i stället givetvis kunna jobba hårdare föratt få sin andel av marknaden. Det tyder på att det ärett konstigt system om affärsmän, oavsett vilkenbransch det gäller, måste vända sig till oss politikerför att ändra det system de verkar under i stället för attarbeta direkt.Det är inte riktig konkurrens. Det kan inte varariktig konkurrens när man har ett försäljningsmonopoldär staten eller en panel skall avgöra vilket vin somhar tillräckligt hög kvalitet. Tyvärr tyckte jag att so-cialministern sade litet emot sig själv om det här medatt det är kvaliteten som avgör. I internationella be-dömningar har ju vissa viner fått i princip full pott,men ändå ratas de här hemma av konsumenters test-paneler. Det visar att det väldigt mycket är en slumphur det här med vinet i slutändan avgörs.Avslutningsvis vill jag bara säga: Om man försö-ker jämföra med vilken annan produkt som helst sominte är föremål för ett monopol - säg stereoapparater,grönsaker eller några andra varor - skulle socialminis-tern då på fullt allvar påstå att det är bättre för demindre importörerna av sådana varor att vi har ettförsäljningsmonopol?