prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — Men den gamlasanningen gäller fortfarande: Det är bara genom ar-bete, sparande och nyföretagande som vi kan Sveri-ges ekonomi på fötter och en välfärd säkrad.Det är intressant att t.ex. TCO allt oftare talar omsänkta skatter i privat tjänstesektor. Det råder ingettvivel om att det finns en outnyttjad jobbpotentialinom privat tjänstesektor som skulle kunna frigörasgenom t.ex. lägre skatt på arbete. De inleddaskatteförhandlingarna har avslöjat att alla partier harsynpunkter i dessa frågor. Mest tveksamt synes rege-ringspartiet vara som bara lyssnat passivt. Jagtror att det är denna passivitet som hargjort att vi har fått förlorad tid och förlorade år.Regeringens närstående organ, , skrevför sedan och påminde om att högre BNP-tillväxt skulle ge ca 50 miljarder i förbättrade statsfi-nanser och 50 000-60 000 fler jobb. skullebehöva en tillväxt på . Och man slår fastsambandet mellan ökad tillväxt och ökad sysselsätt-ning. Det är illa att regeringen inte tar dessa fakta påallvar.I tidningen skrev finansminister att han personligen skulle enga-gera sig i kampen för att öka sysselsättningen ochminska arbetslösheten. Han skrev att det handlar ommarknadsekonomi, om den totala efterfrågan, omlönebildningen, om spelregler för hushåll och företag.Det är sådant som påverkas av finanspolitiken ochskattepolitiken, skrev då, och så formuleradehan sitt löfte: "Vi skall inte bara halvera den öppnaarbetslösheten. Vi skall kraftigt minska den totalaarbetslösheten. Vi skall skapa flera hundratusen nyajobb." Det är dags, fru talman, att regeringen infriardet löftet.Så kom beskedet från regeringen nära efterÅsbrinks vidlyftiga artikel och löften: Vi klarar intede mål som vi satte upp i valrörelsen. Och med enpapegojas envishet upprepar man sedan varje år:Regeringen måste revidera sina planer. Ja, så kan detgå när man sitter fast i ett statiskt tänkande.Dagens Nyheter uppmärksammade i går vad su-perdepartementets statsråd och Sahlintillsammans med finansministern skrev. Enligt DNanvände de sig av liberalen formuleringfrån 50-talet: "Det måste löna sig att arbeta." Efter 40år har socialdemokraterna gjort hans budskap till sitteget, och ledarskribenten konstaterar att det går attövertyga människor, men att det tar tid.Ändå tycker jag, fru talman, att det är ett frisk-hetstecken att samma statsråd talar om att det behövsen socialdemokratisk tillväxtdebatt. Det är välkom-met, men det är i ett sent skede. Än så länge lyser dekonkreta förlagen med sin frånvaro.Den tröghet som funnits i för en anpass-ning till vår omvärld har fått ett tryck utifrån sominte minst EU-medlemskapet ger. Intressant är ju attett sådant nationalistiskt land som nu ser ut attfå ett allt större intresse för den europeiska gemen-skapen. Inom , där man så sent som ivalet hade utträde ur EU som huvudfråga, funderarman nu på en mera EU-positiv hållning. Undrens tid,fru talman, är tydligen inte förbi.Regeringens erkännande att inte klara de sysse-sättningspolitiska målen bekräftas av ämbetsverketAMS, som säger att det som både verket och rege-ringen sade före valet var fel. Prognoserna har änd-rats, och arbetslösheten kommer tyvärr inte att mins-ka nämnvärt . Antalet jobb blir inte så högtsom man har påstått.Nu justeras prognoserna ned. Av intresse är attbåde och regeringen bedömertillväxten till enbart , dvs. nästan en tredje-del svagare tillväxt än vad som angavs i prognosen.Men det är viktiga halv- och helprocent som drar iväg åt fel håll.Folkpartiledaren påminde i bör-jan av det här året då han förde debatt om hur viktigtdet var att få tillväxt. Men då ville socialdemokrater-na inte lyssna på det örat. Då gick allting åt rätt håll. "Det växer så det knakar", sade statsministern. Ochknakar gör det förvisso. Men det är inte växtvärk, detär stagnation.Sverige har underlåtit att skapaett bra företagsklimat och genomföra strukturrefor-mer. är ändå skönmålningens tid över, och rege-ringen tvingas ta tag i realiteterna. Det finns anled-ning att göra satsningar som drar åt samma håll.Folkpartiets inställning är att vi inte får ge uppoch acceptera dagens höga arbetslöshet. Vi tror attmed en klok och samlad politik för tillväxt, kombine-rad med en offensiv arbetsmarknadspolitik så kom-mer antalet sysselsatta att öka. Arbetslösheten är juinte enbart konjunkturell utan också strukturell. Härbehövs t.ex. den satsning på utbildning och fortbild-ning som regeringen talat om, men som i hög gradvarit en felsatsning då man ägnat sig åt volymmålenoch för litet åt det kvalitetsmål som skulle kunna ledatill nya jobb.Vissa branschers måttliga uppgång skapar genastflaskhalsproblem. Där ser vi ett av resultaten av att viför länge frossat i åtgärder som inte har lett till jobb.Det uppreklamerade har haft för liteav rätt kunskap, och därför har det inte blivit någotlyft.Så några ord om småföretagsamheten - detta ver-balt hyllade mantra av praktiskt taget alla politiskariktningar. Det finns en tickande bomb i vårt samhällei dag, eftersom alltfler företag drar ned, lägger nedeller flyttar ut. Vi har också den andra sidan då pre-sumtiva småföretagare avstår från att starta någonverksamhet. I den mån som man startar blir det somregel enmansföretag, och de etablerade enmans- ochsmåföretagen vågar inte eller vill inte expandera. Attge småföretagsamheten nya förutsättningar är ett stortoch viktigt område att ta itu med.När man hör företagsnamn som , ,, , eller namn påandra multiföretag märker man hur föga nationelltbundna de är. Och när vi hör ortsnamn som ,, , , , Töcksforsså inser vi alla hur regionalt utsatta områden är på vägatt få kraftiga smällar eller rent av dödsstöten. Därförbehövs fler småföretag med en inneboende vilja attväxa.Småföretagsamheten har i regel det goda med sigatt man har både ägare och arbetsledning på plats,eller som vi säger: på golvet. Här har vi att göra medde internationella storföretagens baksida. Om mansitter på en annan kontinent och läser bokslut blir detganska teoretiskt. Man har ringa eller ingen chans attsätta sig in i den lokala situationens behov och möj-ligheter. Därför har småföretagsamheten sin roll i attden också är lokalt etablerad.Folkpartiet och andra oppositionspartier har upp-märksammat invändningarna mot regeringens propo-sition och utskottsmajoritetens slutsatser, då vi fram-för allt i reservation nr 1 förordar en annan inriktningav politiken som skulle kunna leda till fler jobb ochbättre samhällsekonomi. Den s.k. jobballiansens för-slag tar upp lönebildningens roll och värdet av enutbyggd tjänste- och servicesektor, dvs. de områdensom har potentiella växtmöjligheter när det gäller attge jobb och sysselsättning.I reservation nr 4 finns vår handlingsplan för sys-selsättning, som bör ställa sig bakom.Hans Andersson från Vänstern talade i sitt anfö-rande om en politik som var kontraproduktiv och omatt vi har haft ett efterfrågeras. Som jag uppfattade detvar han kritisk mot den eviga inflationsbekämpning-en. Ändå överraskar Vänstern genom att förorda nyafärdriktningar. Vänstern var med om de s.k. återstäl-larna efter valet . Den uppgång som då fanns ikonjunktur och sysselsättning övergick i stagnationoch sedermera i nedgång. Sedan vek regeringen av åtmitten, och min fråga till blir: Tyck-er Vänstern att vi skall återgå till den s.k. återställar-politiken som gällde , eller är Vänstern nunöjd med regeringens färdriktning t.ex. på ar-betsrättens område?Vi står bakom budgeten, säger statsmannaröst. Det är säkert riktigt. Men fråganär om det finns ett samband med vad man egentligenvill i politiken eller om det enbart är ett partiellt ochkortsiktigt röststöd. Det finns mycket att förklara frånVänsterns håll. Därför efterlyser jag här var man står ipolitiken.För del har vi lagttonvikten på att också de arbetshandikappade skall haen rejäl chans till ett eget jobb. Också i årets budget-förslag vill vi ha en förstärkning av både lönebidragoch anslag till dem som är verksamma inom Samhall.I reservation 6 redogör vi de förslagen.Vidare är det viktigt med ungdomssysselsättning,och i reservation 10 pekar vi på det. För att verksam-heten skall bli arbetsmarknadspolitisk optimal med depengar som finns tror vi att de skall kunna användasfriare och i fler län.Vi påpekar också en viktig sak i vår reservation17. Arbetsmarknadspolitiken måste förbli en statligangelägenhet även om det lokala arbetet i samverkanmed kommuner är viktigt.I reservation 20 om uppföljning av arbetsprakti-ken har vi varnat för risken att många kommuner intekommer att anordna arbetspraktik på grund av ökadekostnader för den. Därför måste en utvärdering avåtgärderna snabbt komma till stånd och regeringenrapportera redan under nästa år.Kvinnors möjligheter att starta eget och bättremöjligheter till riskkapital och rådgivning och stödkommer andra folkpartidebattörer att ta upp. Därförnämner jag dem bara rubrikmässigt.Fru talman! Förändringen av arbetslivet då det ut-vecklas mot ett kunskapssamhälle med skärpt inter-nationell konkurrens blir allt tydligare. Därför behövsdet en stor portion fortbildning för dagens verksam-ma. Vi behöver underlätta och påverka attityder så attbefintlig arbetskraft är beredd till den typ av omställ-ning som krävs i framtidens arbetsliv.Men då krävs också reformer inom arbetsrätt ochlönebildning för att komma till rätta med flera pro-blem. Det handlar om ekonomi, skatte- och närings-politik och utbildningspolitik med höga kvalitetsmålsom ger ett verkligt kompetenslyft.Jag yrkar för del bifall till reservatio-nerna 1, 4 och 8.Anf. 18 HANS () replik:Fru talman! Jag skall först svara på frågan. Väns-terpartiet står bakom budgeten. är försunda statsfinanser. Vi var det 1994-1995 när virensade från förfallet. Det var inte bara ert fel, mendet var ett förfall . Vi är det nu närvi har godkänt finansplanen. Däri finns det inga pro-blem.Däremot står vi kvar vid synpunkten att vi vill hastrukturförändringar åt vänster och mer produktivrättvisa. När vi driver igång en tillväxtpolitik byggdpå innovationer, miljöomställning i näringslivet ochinvesteringar i humankapital skall det inte ske medökade klyftor.Kommer det återställare? frågade kom återställare förut . Det är därförjag över huvud taget kan vara i den position jag är.Nivån på i ersättning från sjukförsäkringen ocha-kassan försvann. Löftet om en bortre parentes, somElver var med om, försvann.Kommunerna har fått 20 miljarder mer och fickytterligare 1,3 miljarder nu i budgeten. Vi har skrivitin målsättningen att det kommer ett förslag om kom-petensutveckling i arbetslivet. Vi har sänkt skatten förlåginkomsttagare. Vi har sänkt hyrorna. Vi har införtett sysselsättningsmål och har inte bara kvar målet attbekämpa arbetslösheten. En hel del spår av Vänster-partiet finns i den här budgeten, och mer skall kommaom vi skall kunna vara kvar i båten.Jag har några saker. Ge mig en förklaring på denfråga jag ställde. Hur kan plocka bort 4miljarder kronor från arbetsmarknadspolitiken redannästa år, som börjar ? Hur är det möjligt,och låtsas hävda att ni vill ha en kunskap-sinriktad arbetsmarknadspolitik?Hur kan vi binda er vid löntagarfi-entliga politik i reservation nr 1, i den mån ni stårkvar vid idé om att det skall löna sig attarbeta även för löntagarna, med goda lönevillkor, godtrygghet, goda arbetsvillkor och att ha en fackligorganisation som förmår att säkra eller åtminstoneskydda individen på en arbetsmarknad som blir allt-mer styrd av kapitalet? Hur är det möjligt, ?Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är gentlemannamässigt att HansAnderson säger: Det var inte bara ert fel, när han talarom det han kallar för det ekonomiska förfallet. Hantog inte upp den svåra lågkonjunktur som prägladeden regeringsperioden. Det hade väl i så fall försvagatargumenten. Vänstern vägrade minst lika mycket somSocialdemokraterna att vara med på några som helstbesparingsförslag under den tiden.Hans Andersson talade om att t.ex. ersättningen ia-kassan sänktes till . Det är lite poänglöst i enreplik till mig eftersom det var vad socialdemokrateroch moderater var överens om. var medom att sänka ersättningen till . Vi stod fast viddet eftersom det var socialt motiverat att inte gå lägre.Sedan undrar varför vi skullekunna sänka på utgiftssidan. Jag försökte säga i mittinlägg precis det som och andra pläderarför. En tillväxt som vi öppnar för ger väldigt mångamiljarder som reducerar utgiftssidan. Det är den dy-namiken som vi ändå måste hänge oss åt. Det ser utsom om åtminstone de ansvariga statsråden nu i sinatidningsartiklar är inne på det.Vi hälsar med tillfredsställelse att vi från Folkpar-tiet har fått genomslag för den tanken. Tillväxt kan också ske både under socialt ac-ceptabla former och framför allt under villkor somnaturen tillåter.Anf. 20 HANS () replik:Fru talman! Jag skall inte bara polemisera nu ipartinit, . Det här är faktiskt allvarligt.Ni vill dra ned , och ni vill göra detår 1999. Vad innebär 1999? Hela världen drar nedsina BNP-prognoser, och inte mer än andra.OECD gör det. EU gör det. Hela vår omgivning drarned prognoserna. Det hänger ihop med Asienkrisensom har smittoeffekter mot , och dethänger ihop med problemen i Ryssland.I det läget säger ni: i har en såbra politik att vi kan dra ned arbetsmarknadspolitiken.Detta säger ni trots att vi har 415 000 människor i dentotala arbetslöshetskön. Det är det som inte är trovär-digt. Det handlar egentligen inte så mycket om ElverJonssons politik. Men han måste förstå i vilken världhan lever. Titta på prognoserna runtomkring oss!Elver talade om småföretag. Det förstahan sade förut var: Så har vi småföretagen, och det ärett problem att de flyttar utomlands. Det var inteprecis små företag som sedan nämndes, men det kan-ske var en felsägning. Det var , Stora, osv.Har inte någon synpunkt på hurdessa företagsledningar helt allena i slutna rum fattarbeslut som påverkar sysselsättning och välfärd i helavärlden och också i vårt land? Detta sker utan attlöntagarna, fackföreningsrörelsen, det politiska sys-temet i kommunen, regionen eller här i harnågonting att säga till om.Det är många som frågar: Hur är det möjligtatt den makten ligger hos representanter för kapital-ägarna? Förut talade ofta om vikten avekonomisk demokrati. Ni var även med på ägarde-mokrati. Ni var även med på och hade förslag omlöntagarfonder. Ni hade en anknytning till arbetslivetinte minst genom TCO och Saco.Var har ni den tråden ? Ni hänger i SAF-alliansens mycket sköra tråd. Den leder till under-gången, åtminstone om man vill ha både arbete ochrättvisa, . 21 () replik:Fru talman! återvänder ofta tillterminologin om maktfrågor. Han talade också tidiga-re i sitt inlägg om makten på jobbet. Men den störstamaktlösheten är att vara utan jobb. Både regeringenoch har inte tillräckligt mycket sett tillvikten av att det också blir jobb.När stora företag ger sig i väg kan man ju tala omatt det kan vara alltför slutna rum. Men det ändrarknappast på någonting. Jag tror inte ens att HansAndersson är beredd att föreskriva någon slags pla-nekonomi och att det skulle styras centralt eller poli-tiskt. Vad som behövs är ett klimat som gör att vi hargynnsamma regler i förhållande till vår omvärld.När det gäller småföretagen var min poäng att detär viktigt att vi får dem att växa. Vi har ägare ochverkställare på plats som kan leva med i den puls somman lokalt måste känna om man skall ta ett reelltansvar för sina anställda. Där har småföretagen ettideologiskt övertag som är gynnsamt på sysselsätt-ningen. Det vill vi i gynna. Det är därförsom vi talar så ihärdigt om vikten av att småföretag-samheten får en chans att växa.Sedan behöver vi stora företag med en spetskom-petens och en produktionsutveckling som i många fallär imponerande också i ett världsperspektiv. Men detär småföretagen som kan ge det stora tillskottet avjobb och som framför allt har en lokal och regionalanknytning som är positiv.Anf. 22 ():Fru talman! Årets debatt om budgetfördelningensom rör arbetsmarknadsutskottets olika områdenkänns lite annorlunda än under den gångna mandatpe-rioden. På grund av det inledda samarbetet mellanSocialdemokraterna och regeringen, Vänsterpartietoch befinner jag mig inte i direktoppositionsställning gentemot . Jagkommer därför inte att trötta utskottet alltför mycketmed att berätta hur vi i vill genomföra enarbetstidsförkortning, som jag har gjort under degångna fyra åren. Men några ord måste jag ändå läg-ga fram, eftersom vi i ser en kraftig ar-betstidsförkortning som en enastående chans att sänkaarbetslöshetssiffrorna.I en aviserad arbetsgrupp bestående av socialde-mokrater, vänsterpartister och undertecknad miljö-partist hoppas jag innerligt att arbetstidsfrågan ändåkommer att få den behandling som jag tycker att denförtjänar.För folk och för alla dem som går ar-betslösa kommer det att betyda mycket att få kommai arbete och känna sig behövda.Att en arbetstidsförkortning kommer att innebäraen högre livskvalitet håller även många av motstån-darna till en arbetstidsförkortningen med om. Jaganser att det behövs en motpol till det arbetsmiljökli-mat som håller på att växa fram.Arbetsmiljöklimatet på våra arbetsplatser harhamnat i en återvändsgränd. Tuff konkurrens ochhårdnade ekonomi kräver ökad produktivitet, ochstressen på arbetsplatserna bara ökar. Den som sviktarunder pressen känner sig tvingad att stanna kvar påsitt jobb. Läget är långt ifrån bra. behövs det nyatankar och grepp.Människor blir mer och mer tysta på jobbet. Manvågar inte uttrycka vad det är som man tycker är felpå jobbet på grund av rädslan att förlora sitt arbeteoch komma ut i den höga arbetslöshet som råder.På grund av rationaliseringar och indragningar hararbetskamraterna minskat i antal medan arbetsupp-gifterna har ökat alltmer.Den senast framtagna arbetsmiljöundersökningenvisar att två av tre arbetstagare anser att arbetstempothar ökat de senaste . I samband med lågkon-junktur och ökad internationell konkurrens har alltsåarbetstempot ökat betydligt. För att säkra sin överlev-nad och må mindre dåligt gör personalen bara upp-gifter som syns och kan mätas, och kritiken tystnardärför.I en undersökning av uppgav av detillfrågade att man inte vågade framföra kritiska syn-punkter på sin arbetsplats. På grund av hot om upp-sägning föredrar man att vara tyst. När nu flera avvåra största företag lägger stora varsel - det har vihört här också - ökar naturligtvis osäkerhetenoch risken för en hotande arbetslöshet blir större.En väl genomförd arbetstidsförkortning skullekunna bli ett av medlen för att fler skulle kunna delapå jobben. Detta i kombination med en grön skatte-växling, som vi i förespråkar, gör att detblir förmånligare för arbetsgivare att anställa fler närarbetsgivaravgiften sänks. Arbetet med en ekologiskomställning av är också mycket arbetsinten-sivt och kommer att skapa fler jobb.Miljöpartiet har lagt en motion omett s.k. friår. I betänkande har en reser-vation, nr 28, om att införa ett nationellt friår. Jag villhärmed, fru talman, yrka bifall till reservation nr 28,trots att utskottet eventuellt ger detta ett positivt mot-tagande i framtiden.Fru talman! Ett friår skulle också kunna medföraatt det arbetsmiljöklimat som råderpå våra arbetsplatser mildras. En chans att kunna tasig ledigt för att prova på något nytt ellerbara vara ledig och hinna med att göra det man längevelat göra kommer att minska stressen. Vill mankompetensutveckla sig kommer arbetstagaren tillbakamed en ökad kompetens som kommer arbetsgivarentill godo, som en arbetslös får chansen attkomma in på arbetsmarknaden.Fru talman! Den senaste företagsbarometern frånstiftelsen visar att antaletnystartade företag i minskar. Detfattas säkert inte idéer i , men om väster-bottningarna gavs möjlighet till ett friår skulle kanskestatistiken se annorlunda ut. Införandet av ett friårgynnar, enligt modell, nyföretagandegenom att det ges ekonomisk möjlighet att starta ettföretag . Vi kan fråga oss hur många fö-retag det skulle kunna röra sig om.En indikator på detta är hur många FA-skattsedlarsom skrivs ut i . En sådan skrivs ut om manhar ett företag vid sidan av en annan inkomst somanställd. har 160 000 personeransökt om FA-skattsedel. Om en stor del av dessa160 000 anställda fick en chans att satsa på sin före-tagsidé på heltid skulle statistiken förändras. visarden en minskning av antalet nystartade företag underett år, , på 20,5 %.Friåret skulle ge en skjuts framåt för att öka anta-let företag som startas av kvinnor. Enligt undersök-ningar drar sig kvinnor för att skuldsätta sig i störreutsträckning än män. Statistiken visar att kvinnor ärduktiga företagare. De 4 000 kvinnor som fick kvin-nolån skapade 12 000 jobb med de härpengarna.Förutsättningen för att man skall få friår skall en-ligt vara att en arbetslös får arbete på denlämnade platsen . Detta skulle innebära att4 000 personer skulle få in en fot på arbetsmarknadenoch få jobb om en redan anställd kvinnafick denna chans.Herr talman! har i sin fördelningen avbudgeten för lagt 50 miljoner ytterligare påRådet för arbetslivsforskning. Vi gör detta för attmarkera att vi tycker att det är ett viktigt forsknings-område inom arbetspolitiken.Jag återknyter till problemet med hur människormår och hur de upplever sin arbetssituation. Dennasituation kommer att vara ett allvarligt problem iframtiden. Då frågar jag mig hur kanminska anslaget till från 296 mil-joner till 15 miljoner. Det är alltså en minskning med281 miljoner. Dessutom vill man halvera anslaget tillArbetarskyddsverket. När det gäller Rådet för arbets-livsforskning vill man minska anslaget från 27 miljo-ner kronor till 19 miljoner kronor.I framtiden kommer vi att se att en påfrestning påvårt samhälle är att en stor del av befolkningen intehar arbete medan de som har arbete upplever en in-tensivt ökad stress.Ironiskt nog har det uppstått ett läge där de somhar ett arbete tvingas bli allt effektivare och jobba såmycket övertid att det spränger taket för vad som ärmaximalt tillåtet. finns det hundratusentalsarbetslösa som känner ett utanförskap genom att densociala samvaron med arbetskamraterna har försvun-nit.Arbetslösheten, som så sakta hade börjat att mins-ka, har på nytt börja stiga lite grann igen. Det ärden internationella reala ekonomin som sviktar. Dettager återverkningar på arbetslösheten. Prognoserna förframtiden måste omvärderas på grund av detta.Förändringar som underlättar skapandet av nyajobb måste till. Detta ligger till grund för den gruppsom Socialdemokraterna bildat tillsammans medVänsterpartiet och Miljöpartiet.Sverige måste faktiskt eftersträva en mer uthålligekonomi. Vi har ett välfärdssystem som äranpassat till arbetsmarknaden och den situation somfinns ute i samhället . Vi måste bredda trygg-hetssystemen och göra om dem så att de håller föralla och är ekonomiskt bärkraftiga, även i den nyaverklighet som vi ser , där många människorhamnar utanför systemen.Herr talman! Behovet för arbetshandikappade attfå arbete har ökat och kommer att öka enligt AMSprognos. markerar detta genom att lägga200 ytterligare, , förarbetshandikappade.Funktionshindrade besitter både kompetens ochresurser som behövs på arbetsmarknaden, och vårtsamhälle tjänar på att behålla och att vidareutvecklade stöd vi har i systemet. Alla människor måste sessom en resurs för vårt samhälle, inte bara i termer avekonomi.Herr talman! Jag har i en motion påpekat det all-varliga i att arbetsgivare som har tagit emot ALU ochAPI, men framför allt OTA, ofta inte är medvetna omatt arbetsmiljölagen gäller och att även små egenfö-retagare kan bli ersättningsskyldiga om en olyckainträffar. Det behövs en skärpning i direktiven ochreglerna så att länsstyrelserna skickar ut informationom arbetsgivaransvaret. Arbetsgivaransvaret angavs ien ny lag, vad gäller OTA och 6 c § i socialtjänstla-gen, så sent som i januari i år.6 c §, som gäller ungdomar, infördes redan 1980och OTA infördes . Det har tyvärr hänt en heldel olyckor där arbetsgivaransvaret har varit svårt attuttyda och därmed också ersättningen, vilket har letttill svåra rättsfall.Under förra mandatperioden tillfördes den s.k.kommunala utvecklingsgarantin, en lag som skulleinnefatta arbetsmiljölagen.