prot · GL09120 · 1998-06-08 00:00:00 — Det nya pensions-systemet blir oerhört mycket mer stabilt än det gamla,och en mycket bred majoritet slöt upp bakom försla-get.Direktiven innebar mer konkret att sambandetmellan avgifter och förmåner skulle stärkas. Därmedskulle pensionsavgiften i stor utsträckning förlora sinkaraktär av skatt, och då skulle de s.k. skattekilarnaminskas. Vidare innebar direktiven en ökad betoningav sparandet.Herr talman! Det nya systemet för våra framtidaallmänna ålderspensioner kan sammanfattas på föl-jande sätt:- Livsinkomsten avgör pensionen, plus vissa för-delningspolitiska inslag, framför allt barnåren.- Inbetalda avgifter räknas upp med lönehöjningar-na i landet.- En väsentlig del av avgiften fonderas enligt denenskildes val.- En ny garantinivå ersätter folkpensionen, pen-sionstillskotten och de särskilda skattereglerna förpensionärerna.- Löntagarna får årliga besked om hur deras pen-sionsrättigheter utvecklas.- Det blir mycket stor flexibilitet från ochuppåt.- Det nya systemet införs successivt.En väsentlig utgångspunkt har förstås varit att detför nästan alla löntagare i vårt land också finns avtal-spensioner på av löneutrym-met.Det är viktigt vad vi gör med pensionsreglerna.Det är minst lika viktigt vad pensionsreglerna görmed oss.Det är rimligen så att om avgiften inte alls påver-kar vår framtida pension blir vår vilja att ta och behål-la ett vitt arbete annorlunda än om avgiften spelar storroll för vår framtida pension. Det är rimligen så att enkapitalmarknad med någon eller några stora statligtstyrda fonder får en annorlunda effekt på vårt nä-ringsliv än en kapitalmarknad med hundra eller kan-ske tvåhundra decentraliserade fonder där miljonerlöntagare själva avgör var de vill satsa sina pengar.Länge trodde pensionsexperter jorden runt att detbara fanns två huvudtyper av pensionssystem. Dessavar ofonderade system med i förväg bestämda förmå-ner respektive fonderade system där avgifterna ochvad som hände med dem avgjorde pensionernas stor-lek. De förra var för det mesta statliga och de senarealltid privata.Det nya svenska systemet har väckt betydande in-ternationell uppmärksamhet. De två mest innovativadragen är att det obligatoriska systemet ocksåinnehåller en fonderad del och att den ofonderadedelen, det s.k. fördelningssystemet, görs avgiftsbe-stämt i stället för förmånsbestämt. Det senare harnumera t.o.m. fått ett engelskt namn - Notional Defi-ned Contribution eller NDC som de säger på interna-tionella konferenser.De länder i vår närhet som är tvingade att göra omsina gamla pensionssystem - och jag tänker då på def.d. kommunistländerna - studerar förstås erfarenheteroch idéer från många olika länder nu innan de fattarsina beslut. I några fall har den svenska pensionsre-formen redan påverkat deras beslut. Jag tänker främstpå beslut och . Menflera andra länder är också intresserade av den nyasvenska modellen.Herr talman! De två huvudprinciperna i den nyamodellen är livsinkomstprincipen och följsamhets-principen.Livsinkomstprincipen innebär att alla inbetaladepensionsavgifter höjer pensionen. Från detta finns tvåundantag - ett i botten och ett i toppen av inkomstska-lan. Det förra rör garantipensionen. Det senare är enbeklaglig brist i överenskommelsen, nämligen attpensionsavgift tas ut på inkomster över 7 ½ lönebas-belopp trots att de inte ger någon pensionsrätt. Denenda trösten är att detta undantag från försäkrings-mässigheten innebär en halvering jämfört med detsom gäller i dag.Bortsett från dessa två undantag kan alla som ärfödda veta att deras pension blir högre ompensionsavgiften betalas in. Det är en avsevärd skill-nad mot dagens ATP-regler där den som yrkesarbetari vet att avgiftsinbetal-ningar, motsvarande kanske ett par tre årslöner, integer någon effekt på pensionen. Stimulansen till arbete,och då till vitt arbete, ökar nu betydligt.Ett av ATP-systemets största brister är den bris-tande följsamheten till samhällsekonomin. Det ärdenna som har gjort att skilda regeringar under 80-och 90-talen ansett det nödvändigt att i dåliga tideringripa i systemet och genomföra försämringar. Denya pensionerna kommer att räknas upp, eller i värstafall ned, med löneutvecklingen per individ i vårt land.Pensionsberäkningarna görs inte bara följsammatill löneutvecklingen utan också till förändringar imedellivslängden. Om den ökar så sänks den nybevil-jade årliga pensionen.Dessutom pågår arbete med att komplettera dessabestämmelser med automatiskt verkande regler för ens.k. broms respektive gas. Den s.k. bromsen skulle slåtill i extraordinära situationer, som exempelvismycket låga födelsetal , mycket omfat-tande utvandring eller en extremt snabb ökning avmedellivslängden. Om situationen därefter skulleförbättras skulle den s.k. gasen få användas för atthöja pensionerna.För att användningen av bromsen skall bli mycketsällsynt krävs bl.a. att buffertfonden inte görs förliten. Detta önskemål sätter gränser för hur stor över-föringen från AP-fonden till statsbudgeten kan bli.Denna fråga kommer ju att prövas det närmaste året.Redan med den löneindexering och den följsamhettill medellivslängden som ingick överens-kommelse ökar stabiliteten i systemet kraftigt och detblir, efter det stegvisa genomförandet, ett av världensmest stabila. Skulle vi kun-na komplettera reglerna med regler för bromsen tordeinget annat land i världen ha ett så stabilt pensionssys-tem.Stabiliteten i systemet innebär naturligtvis ingengaranti för höga pensioner. Sådana kan bara garante-ras genom arbete, sparande och god tillväxt. Menstabiliteten och god information till de blivande pen-sionärerna gör att ryckvisa och snabba försämringarundviks och att den enskilde kan träffa rationella val.Herr talman! Ett av de viktigaste inslagen i det nyasystemet är de individuella premiereserverna. De harflera fördelar. Alla ägg läggs inte längre i sammakorg, eftersom uppräkningen inte bestäms bara avlönetillväxten utan också av avkastningen på kontot.Den historiska erfarenheten tyder entydigt på att pen-sionerna kommer att bli avsevärt högre genom före-komsten av premiereserven. Kapitalmarknaden blirmer decentraliserad och därmed sannolikt mer effek-tiv.Förutom reglerna för den pension som tjänas ingenom vitt arbete finns i det nya systemet också engarantipensionsnivå. Den ersätter det nuvarande sys-temet med folkpension, pensionstillskott till dem sominte har någon eller låg ATP och de särskilda skatte-reglerna för pensionärer.Den nuvarande folkpensionen är en grundpensionför alla. Den kommande garantipensionen kommer fördem som behöver det att utgöra ett tillägg till denintjänade pensionen och för de få som inte alls yrkes-arbetat hela pensionen. Den nya garantipensionen ärtill skillnad från övriga delar av det nya systemetprisindexerad, dvs. den följer inflationen. Det innebäratt vid god tillväxt kommer omfattningen av den ochstatens kostnad för den att minska, inte bara relativtutan också i absoluta tal. Naturligtvis kan riksdagenfatta beslut om att höja nivån, men det måste i så fallbetalas med vanliga skattemedel.Alla pensionssystem är komplicerade; det gällersåväl offentliga som privata. Informationen i ATP-systemet är mycket bristfällig och sällan förekom-mande. Det nya pensionssystemet kommer att innebä-ra en påtaglig förbättring. kommer alla somyrkesarbetat att få information om hur deras pensions-rättigheter utvecklat sig. Möjligheterna att hemma vidköksbordet fatta beslut som passar en själv och denegna familjen ökar kraftigt.Herr talman! Människor är olika. De har olikaönskemål och olika drömmar. Det är därför viktigt attsocialförsäkringen ålderspension ger utrymme för storvalfrihet och flexibilitet. De nya reglerna gör det.Pensionen kan på försäkringsmässiga villkor lyftasfr.o.m. Uppräkningen av den årliga pen-sionen har ingen övre åldersgräns. Pensionen kanlyftas helt eller delvis. Uttagen kan avbrytas för attåterupptas senare.Denna stora valfrihet gäller reglerna för uttag. Ivilken utsträckning den enskilde kan använda sig avdem beror förstås mycket på reglerna på arbetsmark-naden och situationen på arbetsmarknaden. Egenföre-tagare och jordbrukare, som själva bestämmer när devill lämna yrkeslivet, har här en bättre situation änlöntagare, som kan tvingas bort från arbetsplat-sen bara för att de har fyllt . Fempartiöverens-kommelsen innehöll därför att denna ålderför flertalet löntagare i två steg skulle höjas till denålder som nämns i lagen om anställningsskydd - 67år.Efter nya förhandlingar mellan de fem partiernainför riksdagsbeslutet överenskomsatt arbetsmarknadens organisationer skulle ges möj-lighet att ta bort de inskränkningar de har gjort i be-stämmelserna i lagen om anställningsskydd.Så har icke skett som gått sedan riks-dagsbeslutet. Det blir därför med all sannolikhet nöd-vändigt med den lagstiftning som den ursprungligaöverenskommelsen innehöll.Det vore också önskvärt att det på fler arbetsplat-ser blev möjligt för äldre arbetskraft att arbeta kortaretid än heltid. Många skulle kanske hellre än att arbetaheltid till och sedan sluta helt och hålletvilja arbeta exempelvis halvtid . Pensionen blir ungefär densamma i de två fal-len.En av de svåraste frågorna vid reformering ellerbyte av pensionssystem är förstås själva övergången.Pensionsarbetsgruppen valde en mjuk övergång. Desom är födda berörs enbart till den del somrör garantipensionen och indexeringen av pensioner-na. De som är födda får sin pension i desshelhet efter de nya reglerna. Premiepension för helayrkeslivet får den som började arbeta och då förmodligen är född i slutet av 60-taleteller början av 70-talet.En av de största orättvisorna i dagens pensionssys-tem uppträder i samband med skilsmässor efter mångaårs äktenskap där man och hustru tjänat in väldigtolika pensionsrättigheter. I normalfallet tar var och enmed sig sin offentliga pension, sin avtalspension och iförekommande fall den privata pensionsförsäkringen.Pensionsöverenskommelsen innebär på denna punktflera förbättringar för den svagare parten. Reglernavid boskillnad skrivs om så att möjligheterna ökas attbeakta stora skillnader i pensionsrättigheter. De priva-ta pensionsförsäkringarna kommer, liksom situationenvar före slutet av 80-talet, i normalfallet inte att varas.k. enskild egendom utan kan beaktas vid skilsmässa.Därutöver öppnas det i det nya systemet möjligheterför makar att föra över sin premiepension till denandre maken.Vi i liberalerna har under resans gångpekat på möjligheter att ytterligare öka valfrihetenvad det gäller de allmänna pensionerna. Vi har pre-senterat förslag till ett s.k. friår mitt i livet och ocksåförslag till hur bostadssparande skulle kunna underlät-tas. Dessa två förslag har inte vunnit någon allmänuppslutning, och vi får därför efter dagens beslutfortsätta opinionsarbetet i dessa frågor.Herr talman! har vi i vårt land betalat soci-alförsäkringarna med anonyma arbetsgivaravgifter.Efter de s.k. krisförhandlingarna infördesen mindre egenavgift i sjukförsäkringen. Fr.o.m. i årutgörs ungefär en tredjedel av avgiften till ålderspen-sionerna av egenavgift, och egenavgiften till sjukför-säkringen har tagits bort.Om få frågor i vårt land råder det sådan förvirringi den allmänna debatten som frågan om arbetsgivar-avgifter och egenavgifter. Det vore intressant att spe-kulera i orsakerna till denna förvirring, men jag skall idetta inlägg avstå från det. Däremot skall jag med storbestämdhet påstå att en växling från arbetsgivaravgiftvia motsvarande höjning av löner till egenavgift intepåverkar vare sig fördelningspolitiken eller kommu-nalskatten.I debatten , under de gångna årenoch i reservationer till dagens betänkande har främstföreträdare för påstått motsatsen. Deraspåstående innebär exempelvis att en skattepliktigårsinkomst på som höjs med 20 000 kroch belastas med en avgift på exakt sammabelopp blir något annat än . Antingen fårVänsterpartiet i dagens debatt äntligen bevisa att 200plus 20 minus 20 blir något annat än 200, eller ocksåfår man lägga ned sin mångåriga desinforma-tionskampanj i denna fråga.I övrigt kan det vara värt att notera att Vänster-partiet står ensamt i dagens debatt med att hävda attdet är en bra tingens ordning att den som har arbetat idrygt med relativt platt inkomst bör föra överpengar till den som har arbetat med en stigandeinkomst. talar ofta om arbetarrörelsenoch arbetarklassen. Vi i brukar av naturli-ga skäl inte så mycket blanda oss i just den diskussio-nen, men det vore av ett visst intresse att höra hurVänsterpartiet förklarar sin hållning i pensionsfråganför dem som arbetat länge och inte haft något karriär-lyft av lönen.Liksom har de två partier som är emotpensionsreformen helt olika alternativ till reformen.Ny demokrati är inte längre med i . Miljö-partiet har återkommit och föreslår att den allmännapensionen skall vara densamma oavsett hur mycketman yrkesarbetat och oavsett hur mycket pen-sionsavgifter man inbetalat. Så kan man förstås tycka.En mycket stor nackdel med modell ärförstås att pensionsavgiften i sin helhet blir en skatt,med de negativa effekter det har för möjligheterna attfå fram fler nya jobb. En annan är att kvinnor somskulle vilja ha en högre pension än grundpensionenskulle få betala mer än män för det. Det nya pensions-systemet, liksom det nuvarande, utjämnar ju mellanmän och kvinnor, trots skillnaderna i livslängd. Detgör inte privata pensionsförsäkringar.Herr talman! Överenskommelsen 1994 och dagensbeslut skulle inte ha varit möjliga utan storartadeinsatser från pensionsgruppernas sekretariat och övri-ga experter. Jag vill här rikta ett varmt tack till alladessa för en helgjuten arbetsinsats långt utöver detsom rimligen kunde krävas.Pensionsreformen skulle inte heller ha varit möjligutan de insatser som gjorts av de politiker från fempartier som arbetat med reformen och gjort de komp-romisser som varit nödvändiga för dagens breda enig-het. kunde jag som statsråd i riksda-gens talarstol tacka , ,, , ochBarbro för deras stora insatser. Till dettatack vill jag - och från oppositionsbänken -tillägga ett varmt tack till de borgerliga kamrater somfortsatt arbetet samt inte minst till socialdemokraternaMaj-Inger , , och . Samarbetet i gruppen hartrots alla påfrestningar fungerat väl, och ser vioch svenska folket resultatet. Våra båda ordförandehar spelat en stor roll för detta.Det finns all anledning att vara nöjd med det somhittills gjorts. var det nästan ingensom trodde att det var möjligt. Vi i libera-lerna ser goda skäl för att gå vidare med de övrigasocialförsäkringarna. somras presenterade vi iVisby en skiss till hur det skulle kunna gå till, och viinbjöd övriga partier till ett samarbete om detta. Vipekade på hur centrala utgångspunkter för pensionsre-formen skulle kunna användas för reformeringen avsjukförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. Vårförhoppning är att det skall blimöjligt med ett sådant samarbete.Herr talman! Det är med stor glädje som jag yrkarbifall till utskottets hemställan om ett nytt pensions-system.Anf. 117 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att vi litet grand har fåtten ny gökunge i boet med den nya pensionsreformen,som inte ger människorna några speciellt större för-måner. De flesta, , kommer attleva ungefär på garantipensionens nivå, eftersombostadsbidragen trappas av, och när man börjar tjänapengar får man nästan inte behålla någonting.Inte behöver kvinnor betala mer än män. Det för-står jag inte vad menade med.Sedan kommer ATP-pensionerna också att följ-samhetsindexeras. Det hade varit en väg att gå, ävenom vi är tveksamma inför det systemet också. Menvisst kunde man ha gjort om det systemet.Jag vill kommentera påståendet om att sitta vidköksbordet och besluta. Det är väl bara om den dyrba-ra premiepensionen man kan göra det. Det är inte sålätt att besluta om andra saker, eftersom man skalljobba . Det blir inte mycket att besluta om.Detta är en mycket dyrbar historia, 1 miljard omåret kostar det att administrera. Över huvud taget blirdet oerhört mycket administrationsavgifter i det nyasystemet. Det behövs lika mycket IT-kunskap när manskall administrera bara barnåren som det behövsför hela ATP-systemet.Anf. 118 BO () replik:Herr talman! började med attnämna att man inte får speciellt mycket större förmå-ner i det nya systemet. Det har knappast utlovats avnågon som har varit inblandad i det heller, även omdet förstås är så med det nya systemet att skulle till-växten bli bättre än den som antagits i systemet kom-mer man, till skillnad från , att få en ökningav köpkraften i pensionen. Den sidan är en fördeljämfört med det gamla systemet.En annan sak är förstås att all historisk erfarenhettalar för att premiepensionsdelen kommer att ge bättreavkastning än den genomsnittliga lönetillväxten, somreglerar den övriga delen av systemet. Det finns noghyggliga förhoppningar om att det kan bli bättre för-måner. Men vi har varit mycket försiktiga med attlova några sådana.Ragnhild Pohanka kände inte riktigt igen mitt ar-gument om att frivilliga pensioner som tecknas på denvanliga marknaden är uppgjorda på sådant sätt attavgiften för pensionerna är högre för kvinnor än förmän av det enkla skälet att man förväntar sig att kvin-nor får ut sin pension under fler år. Ett av de storautjämningsinstrumenten i det allmänna pensionssys-temet är just att män och kvinnor behandlas lika påden punkten.Sedan har i detta inlägg och iflera andra varit inne på att man kunde ha gjort detena och det andra i systemet. Det är klart att mankunde ha gjort både det ena och det andra i systemet.Ingen av oss har någonsin förutsagt att den enda för-ändring som är möjlig är den som vi har föreslagit. Vihar föreslagit våra förändringar därför att vi tycker attde är de bästa.Vi har under debatten uppfattat, om än med visstveksamhet, att har ett förslag och intefler. Men är de fler får vi väl lyssna på dem. Det blirju inte lättare att föra diskussionen. Såvitt vi förstår ärförslaget att alla skall få samma pension, oavsett hurmycket pengar som betalas in under deras liv. Mot ettsådant system finns det mycket starka invändningar.Jag nämnde några av dem.Anf. 119 () re-plik:Herr talman! När det gäller försäkringar är jagmed på det som sägs. Men jag menar att sparandet tillpensionen inte är det enda sättet att spara pengar.Det nya pensionssystemet är kvinnofientligt. Pen-sionerna kommer att bli lägre trots politikernas löften.Liven löper ju inte som för den människa som jagpratat med som arbetat utan att vara sjuk enenda dag. Ofta är kvinnornas arbetsliv också merslalomtävling än vad männens är. Det kommer att blisvårt för dem, särskilt för dem som är i 40-årsåldern.Jag har nämnt det förut . 50-talisterna harkommit så långt i det gamla systemet, och de kommerinte att kunna komma in i det nya. De har inte haftnågon valmöjlighet. De har inte kunnat välja ett sys-tem som inte fanns när de arbetade. De kommer alltsåatt bli ganska hårt straffade i det nya systemet.Anf. 120 BO () replik:Herr talman! har förstås rätt iatt det inte är det enda sättet att spara för den som villha mer pengar på gamla dar än den grundpension somutlovas av genom att man kan göra pånågot annat sätt.Problemet är väl exakt detsamma med de andrasätten. Sätter man in pengar på sparbanksboken ellerpå något annat sätt kommer kvinnor i genomsnitt attbehöva större belopp, eftersom de lever änmän. En av de stora sakerna, jag upprepar det, meddet allmänna systemet är just att vi gör en mycket storutjämning. Varje analys av hur olika pensionssystemslår visar att det på den här punkten i vårt system skeren mycket stor utjämning i riktning från män till kvin-nor.Anf. 121 () replik:Herr talman! vill veta hur vi i Väns-terpartiet har tänkt oss att de som har arbetat längeskall kunna få en bra pension med vårt förslag.Jag skulle vilja säga att alla partier i ärorganiserade kring klass. Vi är intresserade av hurutfallet i det nya pensionssystemet blir för LO-medlemmen. Den genomsnittlige LO-medlemmen gåri pension när han eller hon är . Metallarbetarnakan vara 57 och kommunalarbetarna . Det inne-bär att dessa människor inte jobbar fram till pen-sionsåldern, till dess de är . De är alltså beroendeav någonting annat. Då menar vi att ett system somgrundar sig på 30 intjänandeår är mer fördelaktigt.Riksrevisionsverket gjorde i en publicerad under-sökning beräkningar på hur ege-navgifterna slår. Då var våra egenavgifter . Detvisade sig att höginkomsttagarna får en lägre höjningmot låg- och medelinkomsttagarna. Det skilde sig såmycket som från 0,76 för höginkomsttagarna och 1,33procentenheter för låg- och medelinkomsttagarna.Självklart kommer detta att bli högre. Detta är beräkningar. Det är inte någontingsom har hittat på, även om våra siffrorbekräftar detta.Jag skulle vilja vända litet på steken och fråga BoKönberg hur ni som hävdar att ni är ett jämställdhet-sparti ser på det faktum att kvinnor som inte har tjänaten ATP-poäng kommer att få tillgodoräkna sig folk-pensionens förhöjda basbelopp.Jag skulle också vilja veta hur som,såvitt jag kommer ihåg, inte vill ha behovsprövningav folkpensionsdelen i änkepensionen, kan ställa upppå att garantipensionen avtrappas mot änkepensionen.Anf. 122 BO () replik:Herr talman! Om jag börjar med de två första frå-gorna, där antydde svar, kan jag kon-statera att jag inte fick något svar på frågan om LO-medlemmarna. Vad är det för rättvisa i att de som harjobbat länge och har en platt inkomst skall föra överpengar till dem som jobbar och har enbrant inkomst? Den frågan är inte ny. Jag har inteuppfunnit den , utan vi har diskuterat den i åratal.Så någon form av svar vore det väl inte så dumt omVänsterpartiet ville ge på den punkten.Vad sedan gäller frågan om egenavgiften och ar-betsgivaravgifterna hade jag hoppats att efter alla dessa år äntligen skulle medge att 200plus 20 minus 20 blir 200. Det är heller inte någon nysak som vi för fram i diskussionen, herr talman. Vihar i en mängd debatter och i en mängd artiklar förtfram detta. Det hindrar inte från attlåta bli att svara på frågan och att upprepa de grund-läggande felaktiga påståendena.Nu finns det en chans till att tala om i svarsrepli-ken på den här punkten om det jag säger om 200 plus20 minus 20 är fel eller om jag har rätt. Försök attsvara på den frågan.Vad sedan gäller de olika inslagen i reformen harjag under utvecklat hur bra det nyasystemet är för kvinnor jämfört med andra system.Detta har såvitt jag förstår inte kritise-rat, utan hon har för sin del velat leta efter andra delari systemet. Det är alldeles självklart att det finns delari systemet som på varje punkt kan diskuteras och därman kan föra fram uppfattningen att om man höjer härså blir det bättre för kvinnor än om man inte gör det.Men det är inte det, herr talman, som är det intressan-ta. Det intressanta är vilket utfall det nya pensionssys-temet totalt sett ger kvinnor jämfört med det gamlapensionssystemet. Då fanns det länge i debatten enmyt om att kvinnor tjänade så väldigt mycket på 15-30-årsregeln. Den myten är såvitt jag förstår av desenaste årens debatt borta.Anf. 123 () replik:Herr talman! Nej, den myten är inte borta: Hur vardet nu med undersökning?Visade den inte att nuvarande pensionssystem omför-delar från män till kvinnor? Det har t.o.m. regeringenerkänt i propositionen. Detta har förnekatlänge. står det i propositionen, och det finns ingensom helst anledning att förneka det längre.Det är självklart bättre för en människa med vårtförslag. Det som är den stora skillnaden för LO-medlemmen är att man med vårt system behöver arbe-ta för att få full pension. För att få sammautfall måste man med det här förslaget jobba minst tioår längre. Kom inte och säg något annat än att förtids-pensionsfrågan inte är löst. Den ligger kvar. Därförfinns det ingen garanti för LO-medlemmen.Jag fick inget svar vad gäller änkepensionen. Somjag sade tidigare ser jag, om jag inte har helt ochhållet fel, att inte vill ha behovsprövning-en av folkpensionsdelen i änkepensionen. Hur kan detkomma sig att ställer upp på att garanti-pensionen skall avtrappas mot änkepensionen?Anf. 124 BO () replik:Herr talman!