prot · GL0966 · 1998-02-12 00:00:00 — Det har ändå varit en vakanstid somhar varit mycket lång jämfört med vad som sker i deflesta privata företag.Självfallet skall man inte slarva med tillsättningarav centrala myndighetschefer. Jag delar helt den upp-fattningen. Men inom många företag och andra orga-nisationer sköter man detta så att man har en långsik-tig chefsförsörjning där man jobbar med attta fram alternativ för olika befattningar. Därför harman möjligheter att kunna få fram ersättare på tämli-gen . Jag efterlyser ett sådant arbete även inomregeringen och inom staten. Jag tror att det skulle haförbättrat situationen och åtminstone mildrat en del avde konsekvenser som uppstod i . Jag anserfaktiskt att en del av problemen i beroddepå brister i chefstillsättningen.Anf. 35 Kommunikationsminister ():Fru talman! Visst skall vi ha en långsiktig chefs-försörjning och en långsiktig policy. Det är precis detsom arbetar med. Det är ett arbetesom går betydligt smidigare att fullgöra nu när vi harett gemensamt regeringskansli. Där kan vi också gåöver de olika sektorsgränserna på ett mer rationelltoch effektivt sätt.Men det är ändå ett stort pusselverk som skall till.Det är kanske inte riktigt samma sak att vara general-direktör i en enrådighetsmyndighet som att vara gene-raldirektör i ett verk med 30 000-40 000 personer.Dessutom har vi den typ av verk som utgör som har ytterligare ett annat slagsfunktion. Det är inget homogent konsortium, om mannu skulle kunna kalla det så. Det är väldigt mångaolika slags arbetsuppgifter som man skall kunna leda iden här verksamheten inom den statliga sektorn.Därför är det viktigt att man gör detta på ett om-sorgsfullt sätt. Det skall ske effektivt och snabbt, mendet skall också ske med den omsorg som ett sådantarbete kräver.Anf. 36 PER ():Fru talman! med problemen vidHallandsåsen var generaldirektörsposten i Banverketvakant 12 av 18 månader. Det innebar en mycketbristande rapportering till styrelsen. Det har verketsjälvt rapporterat här i . Det förekom i detnärmaste ingen rapportering om . Jagsäger detta som en parentes. Det uppstår problem medosäkerhet i organisationen när inte den högsta besluts-fattaren finns på plats och det endast finns en vikarie.I den här korta debatten hade jag hoppats attkommunikationsministern klart skulle uttala att vi villha snabba tillsättningar - snabbare än vad som harvarit. Jag tror att det är viktigt med en bra chefsför-sörjning. Jag delar uppfattningen att det är bättre medett regeringskansli än flera och att detta kan underlät-ta.Jag kan inte se att skillnaden mellan verk ochmyndigheter är avgrundsstor, utan att man kan ha enlångsiktig chefsförsörjning. Det skall inte behöva tasex, åtta eller att få fram en chef när detinte behöver göra det i de flesta andra kommersiellaföretag eller organisationer.Anf. 37 Kommunikationsminister ():Återigen, fru talman! Det här handlar om myndig-heter och verk som har mycket stora ansvarsområdenbåde för att klara rättssäkerhet och för att klara denpolitiska verklighet som det innebär att vara chef förmyndigheter som lyder under regering och riksdag.Det handlar också om att man numera tar mycket stortekonomiskt ansvar.Det handlar inte om att vem som helst kan gå inmed någon veckas varsel. Det är ett jobb som behöverutföras på ett grannlaga sätt. Självklart delar jag upp-fattningen att det här skall ske snabbt. Jag är inte såsäker på att det alltid sker på ett bättre sätt i det priva-ta näringslivet. Jag har mycket god erfarenhet avchefstillsättningar i den offentliga sektorn. Jag tyckeratt vi skall vara stolta över de chefer som vi har tillsatti den offentliga sektorn.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 38 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas för riksda-gens frågestund.Vid dagens frågestund besvaras frågor av stats-minister , justitieminister , socialminister , arbetsmark-nadsminister , kommunikations-minister , statsrådet ochstatsrådet . Statsministern besvararallmänpolitiska frågor. Övriga statsråd besvarar frå-gor inom respektive ansvarsområde.Vi har som våra gäster på åhörarläktaren endansk delegation under ledning av den danske tal-mannen , som vi hälsar särskilt välkom-men.Jag lämnar ordet fritt för frågor.SysselsättningenAnf. 39 ():Fru talman! Jag vill återvända till en fråga som jagenvist har ställt under en stor del av mandatperioden,nämligen vad regeringen tänker göra åt sysselsätt-ningen. Jag hoppas att statsministern har ett bra svarpå denna fråga den här gången.Jag hörde statsministern i intervjuer kring nyår sä-ga att det har varit en uttänkt strategi att ni först skalllösa ett antal ekonomiska problem och att när ni nuanser att det är gjort kommer jobben att komma. MenAKU-mätningen, alltså Statistiska Centralbyrånsmätning, som kom visar ju att antaletjobb minskade med 20 000. Arbetskraftenhar sammanlagt minskat med 89 000 . Det ärca 30 000 färre sysselsatta nu än när ni vann rege-ringsmakten 1994.Vad kommer ni att komma med för förslag för attbryta denna utveckling?Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! Det är sant att och jag hardiskuterat det här . Det förvånar migatt inte folkpartisterna och tar till sig att vihade ett litet besvärligt utgångsläge med det störstaunderskottet i västvärlden, skyhöga räntor, en industrisom hade tappat framtidstron och en massarbetslöshetsom höll på att bita sig fast. Allt detta har vi vänt. Nuär sista hopp att sysselsättningen inteskall öka, utan att det bara är den öppna arbetslöshe-ten som skall falla, i stor utsträckning beroende på enomfattande utbildningssatsning.Jag tror att vi nu har en sådan ekonomisk utveck-ling att vi kommer att se att intebara den öppna arbetslösheten faller utan också attsysselsättningen ökar. Det mesta talar för detta, trotsatt folkpartisterna tycks ha fäst något slags förhopp-ning till att Asienkrisen skulle skada tillväxten isvensk ekonomi.Anf. 41 ():Fru talman! Jag bortser från denna orimliga ankla-gelse att vi skulle önska att fler svenskar skulle varaarbetslösa för att det skulle gynna oss på något sätt.Det här är ju vårt lands allvarligaste problem, och detkan man inte partipolitisera på det sätt som statsminis-tern nu gör.Det är riktigt att vi har talat om detta många gång-er, men jag fattar inte det som statsministern säger.Jag fattar inte tankegången att våra ekonomiska pro-blem som vi har haft och fortfarande har på något sättblir mindre av att färre arbetar, att det skulle vara enlösning att sysselsättningen sjunker. Det måste välvara lättare att lösa problemet med budgetunderskottoch andra problem om fler betalar skatt. Frågan kvar-står: Hur tänker ni lägga om er politik, nu när ni seratt jobben blir färre?Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! Det är just detta som är Leijonborgspoäng, att han kräver en omläggning av politiken. Detblir ingen omläggning av politiken. Den är långsiktig,och den skall vara uthållig. Först måste man röja upp ide jättelika underskotten - -störst i västvärlden. När säger att han inteförstår den politik som vi nu bedriver kan det ju varaen förklaring till att han medverkade till den situationsom vi fick ärva. Därefter gäller det att få ned räntor-na, få upp investeringarna och få fart på kompetensut-vecklingen.Vi ser ju i sysselsättningsstatistiken att den privatasektorn har växt mycket kraftigt. Vad som har fallitkraftigt är de offentliga jobben. Och jobben i kommu-ner och landsting betalas med skattepengar, inte medlånade pengar. Det är den anpassning som vi nu hargjort. ser jag framför mig en uppgång i syssel-sättningen och en fortsatt nedgång i den öppna arbets-lösheten. Vi ser ingen anledning att lägga om politi-ken.Anf. 43 ():Fru talman! Min fråga rör utgångs-punkt i vikten av fler arbeten, som vi säkert alla här ikammaren är överens om - folkpartister, socialdemo-krater och vänsterpartister. Jag kan konstatera att detinte finns något alternativ på det liberala hållet till flerjobb. Det finns ingen ordnad budgetpolitik där. I detvill jag ge statsministern en poäng.Men, statsministern, det budgetförslag som ni ladefram sade att skulle det komma120 000 nya jobb. Det är en mycket hoppfull prognos.Men tror statsministern fortfarande att det kommer attvara 120 000 nya jobb ? Står sig denna pro-gnos, eller behöver man göra något extra för att fåprognosen att slå in?Anf. 44 TALMANNEN:Jag vill erinra om att det här är en frågestund rik-tad till regeringen, inte en debatt mellan partier ikammaren.Anf. 45 Statsminister ():Fru talman! Annars skulle jag ha passatpå tillfället att säga att jag självfallet inte menar attFolkpartiet vill ha en högre arbetslöshet.Men till skall jag säga att jag inte i dagär beredd att revidera några prognoser. Vi är just numitt uppe i arbetet inför vårbudgeten. Vad vi haravvaktat och försökt att bedöma är hur svensk eko-nomi har påverkats av Asienkrisen. De enorma, dystraförutsägelser som har levererats från ett och annat hållser ju inte ut att inträffa, och det gör oss säkrare i vårframtidsbedömning.Jag har gott hopp om att vi kan redovisa en poli-tik, där vi når målet öppen arbetslöshet år 2000.Därefter är det att gå vidare och formulera nyaoch ännu mer ambitiösa mål.Anf. 46 ():Fru talman! Frågan en gång till: Finns det inte skälatt revidera prognosen, när vi vet att det kommer till20 000 nya jobb , förhoppningsvis, men att viförlorade 40 000 jobb ? Prognosen om120 000 nya jobb gäller . Vihar inte ens något plus än så . Är det verkligenrealistiskt att tro att vi med given politik får 120 000nya jobb ? Är det verkligen sannolikt, stats-ministern? Ja, det kanske blir sannolikt om man görlitet extra och följer beslutet att sätta jobben före alltannat. Det vill väl statsministern, eller hur? Behövsdet inte extra åtgärder för att få 120 000 nya jobb?Det tror jag. Vad tror statsministern?Anf. 47 Statsminister ():Fru talman! Vad statsministern tror är kanske minensak, men vad jag tycker i den här frågan är att vigör en rimligt avvägd ansträngning. Jag ser ju attfallet i den offentliga sektorn blev ju större än vad vitrodde. De enorma underskotten som vi tog över harju resulterat i en neddragning i kommuner och lands-ting som har gått väldigt långt och väldigt fort. I denprivata sektorn växer ju jobben. Det är i och för sig enbra omstrukturering av svensk ekonomi, men fallethar varit för stort i den offentliga sektorn. Därförtillför vi ju, som vet, nya resurser -. Det ger ju ordentliga jobb i sko-lan, vården och omsorgen. När detta är fullt invägt,dessutom i relation till en bra ekonomisk utveckling,tror jag, som jag sade förut - här får jag då säga attjag tror - att vi nog når arbetslöshetsmålet öppetarbetslösa . Sedan är det , som jagsade förut, att formulera ett mer ambitiöst mål. Detkan gälla både öppen arbetslöshet och sysselsättning.Skilda valdagarAnf. 48 ():Fru talman! Det sker mycket ute i kommunerna ilandet som ligger människor väldigt nära. Skola ochomsorg är typiska exempel på det. Det sker också endel tråkiga saker i verksamhet, som vi harkunnat läsa om den allra senaste tiden.Det som är ett problem är att det med dagens val-system är svårt för medborgarna att ge uttryck för envärdering av en verksamhet just därför attvi har gemensamma valdagar.Jag tycker att det är tid att ändra på detta. Min frå-ga till statsministern är om han vill medverka till att vifår en ordning i som innebär att vi har skildadagar för val till riksdag respektive till kommunerna.Anf. 49 Justitieminister ():Fru talman! Det är en grundlagsfråga. Jag kännermig ansvarig för den.Det pågår inget arbete när det gäller att övervägaändring av våra valdagar. Den bedömning som parti-erna gemensamt har gjort är att detta är detbästa systemet. Jag har inte för avsikt att ta någotinitiativ i frågan.Anf. 50 ():Fru talman! Det är möjligt att det är en grundlags-fråga, men det är också en politisk fråga. Man kanvärdera medborgarnas möjlighet att ta del i det demo-kratiska systemet på medborgarnas villkor.Det är väl uppenbart att värderingen av den kom-munala verksamheten något faller i skuggan avett rikspolitiskt skeende. Jag tror, fru talman, att med-borgarna vill kunna värdera både positiva händelse-förlopp och en del tråkiga händelseförlopp genom ettagerande i separata kommunala val.Är det regeringens uppfattning att frågan är död,borta och begraven kan jag bara säga att det är tråkigt.Den frågan borde vara vaken.Anf. 51 Justitieminister ():Fru talman! Även om jag är ansvarig för grund-lagsfrågor är jag politiker.Denna fråga har naturligtvis väldigt viktiga poli-tiska dimensioner. En av de erfarenheter vi har gjort iSverige är att det faktum att vi har gemensam valdagär ett av skälen till att vi har ett så högt valdeltagande.Det är inte många länder som kan skryta med ett såhögt valdeltagande som vi har. Jag tror att det bl.a.beror på att människor på valdagen går ut och läggersin röst både när det gäller vad de tycker om rikspoli-tiken och om den lokala politiken. De väljer sinapartier utefter de bedömningar de gör.Jag tror att det vore illa om vi splittrade den sam-ling som finns kring en valdag och inte gav människormöjlighet att på detta vis uttrycka sin åsikt om politi-ken både på riksplanet och det lokala planet samtidigt.Anf. 52 ():Fru talman! Vi har inte gemensam valdag, justi-tieministern. Valet till sker än de andra valen. Är det inte skäl attgöra finmaskigheten bättre också åt det andra hållet?Anf. 53 Justitieminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att EU-parlamentsvalen sker . Det berorpå att vi inte har kunnat bestämma vilken dag valetskall ske. Vi får acceptera att det sker vid en annantidpunkt.Jag kan inte se att det faktum att vi numera har tvåvaldagar är ett bra argument för att vi skall ha trevaldagar. Då är det väl bra att vi håller fast vid att viåtminstone har gemensam valdag för kommunalvaletoch riksdagsvalet.Anf. 54 BO ():Fru talman! tog upp en mycketviktig fråga för den svenska demokratin. Kan vi ökatydligheten och genomskinligheten för väljarna ochframför allt möjligheten att utkräva ansvar?Justitieministern har anfört traditionella socialde-mokratiska argument emot detta. Det är jag inte såförvånad över. Vad jag är mer förvånad över är atthon försöker tala om för kammaren att det finns enbred samling om hennes ståndpunkt. Mig veterligenär flertalet partier i denna kammare emot den stånd-punkt som regeringen för fram. Om man skulle frågapartierna skulle man få veta att alla utom två har upp-fattningen att vi borde gå ifrån det systemet.Justitieministern får fortsätta att hävda sin stånd-punkt, vilket är tråkigt, men hon kan däremot inteinbilla kammaren och svenska folket att ett flertalpartier står bakom hennes ståndpunkt. Flertalet partiervill ha en ordning där det blir lättare att utkräva an-svar.Anf. 55 Justitieminister ():Fru talman! Det sakliga skälet till att vi ogillartanken på att dela på valen är att det skulle leda till attkommunalvalet inte skulle vara det lokala val som detfaktiskt är , då man diskuterar de lokala frågorna.Det skulle vara att göra rikspolitiken också till enlokal fråga. Det skulle den lokala demokratin förlorapå.Dessutom vill jag säga till att det vianser är viktigt är att hålla fast vid de överenskom-melser som vi har träffat. När vi hade överläggningarom grundlagarna gjordes det kompromisser. Det varett givande och ett tagande. Vi blev eniga. Socialde-mokraterna tänker hålla fast vid den överenskommel-se som då träffades.Anf. 56 BO ():Fru talman! Jag är ledsen, men jag måste säga attjustitieministern fortsätter att vilseleda kammaren ochsvenska folket. Det finns ingen sådan uppgörelse.Man är inte överens om att bibehålla detta system.Det gjordes en uppgörelse under överläggningarnaom hur det skall vara . Partiernasade uttryckligen till varandra, bl.a. på Socialdemo-kraternas förslag, att man förstås är oförhindrad attdriva sin uppfattning i sakfrågorna i framtiden.Anf. 57 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan inte se att det är något vilse-ledande i att upplysa kammaren och omatt vi har en överenskommelse, att den är en kom-promiss och att Socialdemokraterna står fast vid den.Anf. 58 ():Fru talman! Jag måste säga att jag är väldigt gladatt höra att alltfler partier faller ifrån den uppgörelsesom justitieministern talar om. Det kanske finns enbredare samsyn kring åsikten att vi behöver stärkaockså den kommunala demokratin i . Skulleinte det vara ett skäl att tillsätta en ny parlamentariskutredning och få i gång en förändring i den svenskaförfattningen? Det skulle gälla skilda valdagar, menman skulle också kunna ta upp flera andra viktigafrågor som har diskuterats den senaste tiden.Anf. 59 Justitieminister ():Fru talman! Som jag tidigare sade tror jag att denlokala demokratin vinner på att den uppmärksammaspå valdagen och är en mycket viktig del av den valrö-relse som föregår valen. Om vi skiljer på riksdagsva-let och det kommunala valet är jag övertygad om attde lokala frågorna kommer att förlora. Det är minövertygelse att det är på det viset. Mot den bakgrun-den har jag inte för avsikt att ta något initiativ i denriktningen.Sysselsättningen i den elintensiva industrinAnf. 60 PER ():Fru talman! Tidningen skrev förnågra dagar sedan att vi nu förmodligen har de lägstasiffrorna för sysselsättning i modern tid. Samtidigtkunde vi i läsa att sju social-demokratiska kommunalråd fruktar för sysselsättning-en i den elintensiva industrin beroende på den högaelskatten.Anser regeringen att en hög elskatt är förenlig medambitionen att klara sysselsättningen i ?Anf. 61 Statsminister ():Fru talman! Man får komma ihåg varför produk-tionsskatten på el infördes. Ett av skälen var att viville sanera de offentliga finanserna. Det räddade, PerWesterberg, åtskilliga småföretag från konkurs, vilketvar vanligt under den tidigare perioden.Produktionsskatten på el infördes dessutom somett bidrag till betalningen av medlemsavgiften till EU.Den nya regeringen ville inte fortsätta den gamlaregeringens politik och låna till utgifterna. Vi vartvungna att hitta skatteobjekt.När det väl nu är gjort - vi är inne i EU, betalarför oss och lånar inte längre pengar - tittar vi på möj-ligheterna att reducera produktionsskatten. Vi harredan gjort så och är beredda att gå vidare i den rikt-ningen. Men vi gör det inte med hjälp av lånadepengar.Anf. 62 PER ():Fru talman! Vi skall naturligtvis inte låna pengarom det är möjligt att låta bli. Vi skall tvärtom skapapengar.Elskatten hotar sysselsättningen i den elintensivaindustrin. Den är en stor del av den svenska industriel-la basen. Kan jag tolka statsministerns svar som atthan är beredd att ta bort denna överbeskattning avelen, som hotar sysselsättningen?Anf. 63 Statsminister ():Fru talman! Det har redan framgått av våra pro-positioner att vi tittar över denna skatt. Det sker ocksåi dialog med industrin.Det är som alltid lättare att lova att sänka en skattän att hitta nya intäktskällor eller ha kraften att skärabort utgifter i statens kaka. Vi tänker ta ansvaret förekonomin. När vi nu reducerar eller omfördelar skat-terna skall det ske utan att vi återigen sätter oss i ettlåneberoende.Jag är glad att Per säger att man inteskall låna pengar till offentliga utgifter. Det är ennågot senkommen insikt, men desto bättre!Anf. 64 TALMANNEN:Jag har fått ytterligare tre begäran om ordet frånsamma parti. Jag vill då säga att jag på förekommenanledning har meddelat andra partiers företrädare attvi bör vara sparsamma med följdfrågor från sammaparti när det är väldigt många som vill fråga i kamma-ren. Jag tänker ta upp det här till diskussion medgruppledarna vid vår nästa överläggning.Nu går vi vidare till nästa fråga.Bristen på arbetskraft inom vård och omsorgAnf. 65 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag har en fråga till statsministern,som egentligen är en tvärtomfråga till den som LarsLeijonborg ställde när han frågade om den höga ar-betslösheten och vad regeringen tänkte göra. Minfråga gäller bristen på arbetskraft inom vård och omsorg.Vi ser i stort sett larmrapporter om inom vård, omsorg och skola inte har tillräckligtmed personal och att den personal som finns går påknäna. Många säger att de egentligen inte önskarnågot annat än att få byta jobb, eftersom de helt enkeltär utslitna. Detta till trots gör de ett enormt arbete.Jag får inte detta att gå ihop. Även arbetslöshetenbetalas ju med skattepengar. Vore det då inte bättreatt i stället använda personal inom vård och omsorg?Anf. 66 Statsminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga som MarianneSamuelsson tar upp och som jag tror att vi har disku-terat förut i kammaren. Regeringens hållning är denatt vi vill utöka verksamheterna i vården, skolan ochomsorgen med fler anställda. Vi har satt av 16 miljar-der kronor just för att kunna gå iden riktningen. Om det inte räcker, om det visar sigotillräckligt för att ha en anständig kvalitet, då får vita till mer.Marianne tar också upp en annan di-mension av frågan, som jag själv faktiskt är litet be-kymrad över. Det gäller situationen på andra när det gäller personalförsörjningen tillvården, skolan och omsorgen. Väldigt många, framförallt kvinnor, har gjort en fan-tastisk arbetsinsats under svåra omständigheter i vår-den. Många av dem kommer att gå i pension ochlämna sitt yrke, och då måste vi ha nya som vill trädatill i stället. Vi bör , från regeringens sida till-sammans med landsting och kommuner, uppmärk-samma behovet av en långsiktig personalförsörjningför den gemensamma sektorn. Det är oerhört viktigtatt det sker nu och att sådana initiativ tas snart.Anf. 67 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag håller helt med statsministern omatt det är oerhört viktigt att vi tittar över resursbeho-vet , men gäller det resursbehovet i dag.Jag har här i kammaren hört talasom de 4 miljarder som skulle innebära att kommuneroch landsting får ökade resurser, men när jag är uteoch talar med personal och ansvariga inom vård,omsorg och skola visar det sig att de ännu inte sett tillde där 4 miljarderna. De har inte sett några personal-tillskott. Snarare är det så att man på flera områdenskall dra ned ytterligare på personalen. Hur står det irelation till de 100 miljarder som man beräknar attarbetslösheten kostar samhället att man tillskjuter 4miljarder utan att man ännu har lyckats få någon per-sonal till vård och omsorg?Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Bilden är något splittrad. Jag tror här skall luta sig mot vad såväl kommunförbundsom landstingsförbund sade i sina prognoser för såvälvårdsektorn som skolan . De pekar på attbotten är nådd och att det vänder. finnsdet vissa kommuner och landsting som inte är i detläget, och dem följer vi mycket nära.Just det faktum att vissa människor går arbetslösaoch skulle vilja göra en insats och att vi serbehoven, inte minst i vården, har gjort att vi har ska-pat möjligheten till resursarbeten. har drygt treoch ett halvt tusen personer på så sätt bytt a-kassanmot ett jobb i vården eller i skolan. Vi ser gärna attdetta utvecklas ytterligare, och för det finns mer re-surser. Det är bara att uppmuntra kommuner ochlandsting och uppmana enskilda att ta till sig av dennanya möjlighet. I så fall är det helt i linje med vadMarianne önskar.Anf. 69 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Att det behövs mer resurser är interiktigt detsamma som att man efter det att man har fåttsparken kan få gå in som resursarbetare. Det hadevarit betydligt enklare och bättre att tillskjuta pengar-na direkt till kommunerna och att dessa personer hadefått behålla sina tjänster, som de är kompetenta för,inom kommun och landsting. Som det nu fungerarinnebär det faktiskt att dessa personer går in och görsamma jobb mot lägre betalning och inte ens medkortare arbetstid. Jag tycker att det är fruktansvärtorättvist mot en grupp med väldigt många kvinnoroch med löner som är betydligt lägre änlönerna inom fallskärmsbranschen, där herrarna age-rar.Anf. 70 Statsminister ():Fru talman! Fallskärmsbranschen kan vi varaöverens om att kritisera.