prot · GL0978 · 1998-03-11 00:00:00 — Vi har gjort det delsi det besvärliga statsfinansiella perspektivet, dels somett resultat av det omfattande engagemang som finns iriksdagen, och kanske framför allt i socialutskottet,kring handikappfrågor och funktionshindrades situa-tion.Vi har en betydande samsyn i utskottet och dettaresulterar i det här betänkandet i det tillkännagivandesom tidigare nämnts och som handlar om att vi vill attregeringen skall undersöka på vilket sätt man kan nåen lösning när det gäller diskriminering i näringsverk-samhet.Herr talman! När det gäller handikappolitikensinriktning vidhåller vi socialdemokrater vår uppfatt-ning att handikappolitiken skall bygga på principernaom full delaktighet i samhällslivet, jämlika levnads-villkor, självbestämmande och tillgänglighet. Dehandikappreformer som genomförts under senare århar varit inriktade på detta, och då särskilt fokuseratpå förbättringar av det individuella stödet. Arbetet börnu inriktas på att ge statliga myndigheter, landsting,kommuner, organisationer m.fl. förutsättningar attutveckla tillgängligheten i vid bemärkelse inom olikasamhällssektorer och verksamheter.Här finns anledning att särskilt notera regeringensbeslut från att inrätta en nationell hand-lingsplan för handikappområdet. Vidare kommersocialministern att inrätta en handikappdelegation,bestående av företrädare för handikapporganisatio-nerna. Delegationen skall diskutera och samråda medden statssekreterargrupp som har fått i uppdrag attutarbeta handlingsplanen.Delegationen och statssekreterarna utgör tills vi-dare en nationell samordningskommitté för handi-kappfrågor enligt regel nr 17 i FN:s standardregler.Herr talman! När det gäller frågan om lagstiftningmot diskriminering av funktionshindrade på olikasamhällsområden och åtgärder för att främja delta-gande i samhällslivet på lika villkor är mycket pågång. Jag har redan nämnt vårt förslag till tillkännagi-vande. Jag har nämnt handlingsplanen. Vidare harregeringen, precis som har nämnts, aviseraten proposition som gäller förbud mot diskrimi-nering av funktionshindrade i arbetslivet. Remisstidenför den utredningen gick ut i går, och är bered-ningen av detta ärende i full gång i Regeringskansliet.Regeringen kommer därutöver att även fortsätt-ningsvis prioritera funktionshindrade när det gällerarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi kan vidare kon-statera att har fått tilläggsdi-rektiv att utreda situationen för studerande med funk-tionshinder och föreslå åtgärder i syfte att ge funk-tionshindrade likvärdiga villkor med övriga vuxenstu-derande.Statens kulturråd kommer att redovisasitt förslag till utvecklingsinsatser för att främja funk-tionshindrades deltagande i kulturlivet. Boverketredovisar också sin inventering av vidtagnaoch planerade åtgärder för att öka tillgänglighet ioffentliga lokaler och allmänna platser. Den invente-ringen kommer sedan att ligga till grund för ett upp-drag från regeringen till att samordna ettprogram för generellt ökad tillgänglighet i kommu-nerna.Herr talman! Lagen om stöd och service, LSS, harnu ungefär på nacken. Vi börjar få ett antaldomar som tolkar lagen. Det ser ut som om dessabegränsar möjligheterna att få stöd och service. Jagdelar dock bedömning att det tarlängre tid för att få en rättvisande bild av LSS och attdet ännu inte är tid att på något sätt fälla en dom överlagen om stöd och service. finns det anled-ning att vi alla är vaksamma och tillsammans medregeringen noga följer utvecklingen.När det gäller teckenspråksutbildningen har riks-dagen beslutat om ytterligare utbildningsinsatser.Det är ett bra steg på vägen för ökad jämlikhet ochdelaktighet för människor som är döva eller har ned-satt hörsel. Regeringen har också aviserat en särskildkartläggning och analys av behoven av lärare i teck-enspråk inom olika utbildningsformer. För egen deltror jag att det blir nödvändigt att satsa ytterligareresurser för att uppnå en rimlig situation för familjermed hörselskadade barn.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till ut-skottets hemställan i dess helhet och avslag på samtli-ga reservationer.Anf. 149 () replik:Herr talman! Jag vill ställa en konkret fråga tillHans Karlsson: Delar min uppfattningatt situationen för de psykiskt handikappade i mångakommuner är ett akut problem?Anf. 150 HANS () replik:Herr talman! Det är ganska lätt att konstatera attsituationen för psykiskt sjuka har betydande brister.Det finns brister i organisation, det finns brister närdet gäller utbildning. Jag tycker att det är väldigtviktigt att det arbete som pågår får fullföljas innanvi fäller någon slutgiltig dom över lagstiftningen ochöver den s.k. psykädel. Vi skall komma ihåg att re-formen har genomförts och i ensituation när samhället har befunnit sig i en betydandeekonomisk kris.Anf. 151 () replik:Herr talman! Jag anser att även i bistra tider - somjag sade i mitt anförande - måste man i första handtänka på dem som behöver samhällets stöd bäst. Jaganser att problemen för den här gruppen handikappa-de är så stora att insatser behöver göras redan nu.Tanken med psykädel var att man skulle integrerasi samhället på ett naturligt sätt. Man skulle bo somalla andra och komma in i gemenskapen. Min erfa-renhet och de rapporter jag får innebär egentligen attvi har drivit många psykiskt handikappade in i halv-kriminella kretsar som utnyttjar dem. Det är fullstän-digt otillfredsställande att många människor leverunder sådana premisser i dag.Har någon idé om vad man skullekunna göra på kort sikt för att minska effekterna avden tendens som finns ute i samhället ?Anf. 152 HANS () replik:Herr talman! Jag kan inte säga att jag har någonenkel och snabb lösning på de problem som vi allakan se omkring oss i samhället. Det fanns en storsamstämmighet om genomförandet av psykiatrirefor-men. skall vi vara medvetna om att i dentidssituation den genomfördes och med den tidspresssom varit fanns inte de nödvändiga förutsättningarnaför att snabbt nå fram till en bra situation.Jag är i likhet med bekymrad överhur situationen ser ut. vet jag att det pågårett omfattande arbete för att få en bättre tingens ord-ning. Jag är för den skull inte helt säker på detta, utani ett senare skede kan det finnas anledning att ytterli-gare se över regelverket och hur människor med psy-kisk sjukdom hanteras i olika situationer.Området är så oerhört komplext att jag inte vill -jag tror inte heller - ta på mig att pekamed hela handen och säga att så skall det hela görasför att det skall fixa sig. Det finns skäl att vara rejältödmjuk inför problemet. I och med att vi avskaffademånga av institutionerna och skulle se till att de psy-kiskt sjuka skulle få leva på samma sätt som vi andratog vi på oss ett betydande ansvar. Det ansvaret har viännu inte fullt ut klarat. Jag hoppas att det skall varamöjligt att klara detta inom de ramar som finns.Anf. 153 ():Herr talman! Jag har två frågor och önskningar omförtydliganden till Hans Karlsson.Hans Karlsson sade att statssekreterargruppenskall se över underlaget för en nationell handlingsplanoch ge statliga myndigheter, kommuner och landstingförutsättningar för att utveckla en handikappolitik. Såuppfattade jag Hans Karlsson.Vad är det enligt bedömningar förförutsättningar som saknas för att ge direktiv omatt allmänna kommunikationsmedel skall vara till-gängliga? Är det kunskaper eller brister i ekonomin?Vilka förutsättningar skall man utreda?Sedan har jag en fråga om . Jagtycker själv att det är ganska uppseendeväckande sjösätter ett sådant stort program som kun-skapslyftet och helt inriktar det på människor utanfunktionshinder. Det är avgränsat. Det är inte till-gängligt eller gjort så att den del av befolkningen somhar olika hinder kan ta del av det. Enligt min uppfatt-ning är det önskvärt att vi så snabbt som möjligt ut-vidgar så att även människor med olikatyper av fysiska såväl som psykiska funktionshinderockså kan vidareutbilda sig. Vilket tidsperspektivlever med i den frågan? Han säger atttilläggsdirektivet tills vidare löser problemet.Anf. 154 HANS ():Herr talman! Vi börjar med förutsättningarna förtillgänglighet. och jag är egentligenöverens om att förutsättningarna inte alls är uppfyllda.Däremot finns det en begynnande möjlighet att ta sigan en hel del av problemen.När det gäller kollektivtrafiken fattade riksdagenför sedan beslut att anslå 1 ½ mil-jarder till trafikhuvudmännen för att ta itu med pro-blemet. Arbetet har genomgått en planeringsfas. Jagtror att det kommer att innebära mera konkreta synli-ga insatser.Sedan var det och situationen förde funktionshindrade. Det är inte så att ingen funk-tionshindrad deltar i . Men problemetär att det finns en mängd frågeställningar som inte varlösta när startade. Det är litet förmätetatt vilja kritisera därför att det finns endel bekymmer. Det är den största vuxenutbildnings-satsning som har genomförts. Det hade varit litetförvånande om inte några bekymmer med den sats-ningen hade upptäckts under resans gång.Anf. 155 ():Herr talman! Jag tror att är välmedveten om att inte kritiserar kun-skapslyftet. Vi har stött det i . Min ochVänsterpartiets kritik går ut på att perspektivet ärsådant att det är svårtillgängligt för stora grupper avmänniskor med fysiska och psykiska funktionshinder.Man glömde bort att där krävdes särskilda studie- ochersättningsvillkor, tillgänglighet i fråga om lokalerosv. Detta har uppmärksammat i sinmotion.Utskottets majoritet, med som ta-lesman, har sagt att detta löses genom att kommitténhar fått ett tilläggsdirektiv. Det är kanske en lösningpå sikt. På hur lång sikt? Vilket tidsperspektiv lever vimed i frågan?Sedan var det frågan om förutsättningarna. Minfråga gällde mer än bara tillgängligheten i de allmän-na kommunikationsmedlen. Jag hörde Hans Karlssonsäga att statssekreterargruppen skall utreda och gestatliga myndigheter, kommuner och landsting förut-sättningar att gå vidare och utveckla handikappoliti-ken. Jag tolkar svar så att det är deekonomiska förutsättningarna som brister. Innebär detatt det finns teknik, kunskap och att behoven ärdefinierade, men att det egentligen bara är en eko-nomisk fråga? Är det så jag skall tolka svaret?Anf. 156 HANS ():Fru talman! Jag skulle nöja mig med att svara nejpå den frågan. Så enkelt är det väl inte meningen attjag skall komma undan.I underlaget för gruppen framgår följande: Hand-lingsplanen skall leda till att samhället bättre anpassastill funktionshindrades behov. I arbetet med att utfor-ma en nationell handlingsplan skall vi gå igenom ochbelysa hur handikappolitiken kan förbättras på en radolika områden. Detta skall ske i samråd med handi-kapprörelsen.Det finns många ofullkomligheter i samhället,. Jag tror inte att vi löser alla dem på engång genom att peka med hela handen i någon be-stämd riktning. Visst saknas det pengar. Det saknasockså kunskap. Det saknas organisation, och det sak-nas flera saker för att komma till rätta med problemenpå en gång.Vi måste konstatera att det vi nu hargjort - när det gäller kollektivtrafiken, uppdraget attta fram handlingsplanen och vårt gemensamma till-kännagivande - är att vi flyttar fram positionernarejält på det här området. Vi skall också komma ihågatt vi nu har diskuterat funktionshindrade i en ganskabegränsad mening under de här timmarna, men vi harmängder av andra uppgifter i samhället som inte hel-ler är fullkomliga. Jag tror därför att det är vanskligtatt bara peka på en enda grupp. Det finns många olikaproblem som vi behöver ta itu med och där samhälletinte är fullkomligt. Det återstår alltså mycket att göraför oss, var härmed avslutad.BeslutSoU15 LäkemedelsfrågorMom. 1 (beroendeframkallande läkemedel m.m.)1. utskottet2. 1 ( m, fp, kd)3. res. 2 (v)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:22 för res. 217 för res. 3261 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Eva () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Åsa () anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat nej.Förberedande votering 2:106 för res. 118 för res. 2177 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:166 för utskottet102 för res. 133 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 21 cFör res. 1: 70 m, 20 fp, 12 kdAvstod: 18 v, 15 mpFrånvarande: 16 s, 10 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 7 (dopning)1. utskottet2. 5 (m, c, fp, kd)Votering:178 för utskottet123 för res. 548 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 18 v, 15 mpFör res. 5: 70 m, 21 c, 20 fp, 12 kdFrånvarande: 16 s, 10 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU16 HandikappfrågorMom. 1 (utgångspunkter för handikappolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)Förberedande votering:71 för res. 117 för res. 2211 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:213 för utskottet70 för res. 118 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 21 c, 20 fp, 15 mp, 12 kdFör res. 1: 70 mAvstod: 18 vFrånvarande: 16 s, 10 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 7 (IT-hjälpmedel)1. utskottet2. 9 (c)Votering:273 för utskottet21 för res. 96 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 70 m, 20 fp, 11 v, 15 mp, 12 kdFör res. 9: 21 cAvstod: 6 vFrånvarande: 16 s, 10 m, 6 c, 6 fp, 5 v, 3 mp, 3 kdMom. 15 (samverkan runt funktionshindrade)1. utskottet2. 15 (v, mp)Votering:267 för utskottet32 för res. 152 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 21 c, 20 fp, 12 kdFör res. 15: 17 v, 15 mpAvstod: 1 s, 1 vFrånvarande: 16 s, 10 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdMom. 17 (MBD/DAMP m.m.)1. utskottet2. 17 (m, fp, v, mp, kd)Votering:163 för utskottet137 för res. 1749 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 17 c, 1 vFör res. 17: 70 m, 3 c, 20 fp, 17 v, 15 mp, 12 kdFrånvarande: 16 s, 10 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 3 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista iden mån de skulle hinna slutdebatteras vid dagenssammanträde fick avgöras i ett sammanhang vid ar-betsplenum onsdagen den 18 mars.11 § betänkande 1997/98:SoU20TobaksfrågorAnf. 157 ():Fru talman! kom tobaken till Europa.Ganska snart blev den ett kontroversiellt ämne. Under1500- och 1600-talen var det flera kungar och påvarsom talade mot tobaksbruket. Mycket omtalad ärskriften to Tobacco som kung av publicerade anonymt . Hansammanfattade tobaksrökandet så här: "En vana, somär vämjelig för ögat, avskyvärd för näsan, skadlig förhjärnan, farlig för lungorna och den svarta stinkanderöken liknar närmast de fruktansvärda dunsterna ihelvetets bottenlösa avgrund. "kom det andra exempel på en negativ in-ställning till tobaken. bannlyste påven envar som vågade snusa i kyrkan. Sedantobaksrökning givit upphov till ett stort antal eldsvå-dor i förbjöds all tobaksrökning där av tsa-ren - ett förbud som upphävdes först år 1697av den store. I förbjöd en kunglig för-ordning import av tobak men det förbudetmåste återkallas därför att det inte hade åsyf-tad verkan. Ja, det vet vi mycket merom.Nikotinet, som är den aktiva substansen i tobak,har mycket kraftiga tillvänjande effekter för en delpersoner - inte för alla. Här verkar det finnas en in-dividuell variation. För ganska många har tobakenemellertid effekten att det är väldigt svårt att slutaröka. Därför är det så viktigt med förebyggande insat-ser. Till varje pris skall vi försöka förhindra att ungamänniskor börjar röka.I en motion, vars skrivning också finns i en tillbetänkandet fogad reservation, talar vi om att väldigtmycket pengar satsas på information på alkoholsidan.Det är naturligtvis bra men en del av de pengarnaskulle också kunna kopplas till tobakspreventivt arbe-te. Vi menar att det behövs ett nationellt handlings-program här och att det är en fördel om ungdomarna,den grupp som främst berörs, medverkar till utform-ningen av ett sådant program. Det är ju inte bara ni-kotinets egna tillvänjande effekter som är en starkkraft när det gäller det fortsatta tobaksbruket, utan detär också så att industrin uppenbarligen, trots all kun-skap som finns, inte tar sitt ansvar.När jag satt i ett flygplan och blädd-rade i tidningen hittade jag en annons förPrince. Man kan se en vacker ung kvinna medbländvita tänder och en fantastisk hy. Hon säger: I gofor . Detta budskap går alltså tvärtemot det somFolkhälsoinstitutet, landstingen och alla som sysslarmed tobakspreventivt arbete försöker motarbeta. Vivet ju att kvinnors rökande inte är ett problem bara förkvinnorna själva utan också för eventuella barn somde sätter till världen om de inte förmår sluta rökaunder den aktuella graviditeten.Vidare tycker vi att arbetet med rökavvänjningborde stärkas, att man borde få ett bättre grepp omhur det är med tillgängligheten i landet. Folkhälsoin-stitutet och borde få i uppdrag att göraen sådan kartläggning och komma med förslag därman talar om hur de otillfredsställda behoven skullekunna tillgodoses.Med detta inlägg yrkar jag bifall till reservation 3under mom. 4 men naturligtvis står vi i Folkpartietbakom de övriga reservationer där vi finns med blandundertecknarna.Anf. 158 ():Fru talman! Med jämna mellanrum kommer to-baksfrågan upp till debatt. Det är inte mycket som harskett mellan dessa debatter så vad jag nu skall sägablir ett upprepande av vad jag sagt för inte alltförlänge sedan. Rökningen är ett stort hälsoproblem ochkommer att så förbli . Om jagblir kvar i kommer jag att vara tjatig i denhär frågan. Alla reservationer i detta betänkande somjag står bakom har jag alltså haft uppe tidigare.När det gäller marknadsföringen av tobaksvarorhar ingenting hänt sedan vår senaste debatt. FrånSocialdepartementet har det signalerats att det skallkomma ett förslag som berör den indirekta tobaksrek-lamen, och det är väl bra. Men ännu har vi inte åtgär-dat den helsidesreklam som finns i facktidningar - ettproblem som jag har tagit upp. Det är storafina reklambilder i facktidningarna, som ju inte barahamnar hos försäljarna utan som också går ut tillungefär 100 000 butiksanställda och deras anhöriga.Därför fortsätter jag med att återkomma med förslagetom att all tobaksreklam utöver den som finns i direktanslutning till försäljningen av tobak skall vara för-bjuden.Också när det gäller tobaksautomater fortsätter jagatt hävda att dessa skall vara förbjudna om de inte ståri utrymmen som minderåriga icke äger tillträde till.Fru talman! Tänk om vi avsatte av vadstaten tar in på tobaksskatten och gav det t.ex. till EnRökfri Generation för information i skolorna! Dåskulle man få den summa som man säger sig behövaför att klara en riksomfattande kampanj mot tobaken.Visst är det väl konstigt att vi som tydligt har be-skrivit hälsoproblemen som stora och allvarliga pro-blem inte skall kunna avsätta en del av de pengar somstaten tar in på skatterna och att staten inte har rådmed kraftfullare insatser! Det behövs en bättre sats-ning för att stoppa tobaksbruket bland ungdomarna.För att komma till rätta med de hälsoproblem ochde besvär som tobaksröken medför är det nödvändigtatt vi får fler rökfria miljöer. När det gäller restau-rangerna väntar jag fortfarande på en förbättring så attgrundregeln är att det skall vara rökfritt. Men det kanfinnas utrymme för rökarna om röken inte blir enolägenhet för övriga gäster och de anställda.Det finns restauranger som har ordnat detta på ettbra sätt. Tyvärr är de alltför få. För min egen delavstår jag allt oftare från att delta vid middagar därjag riskerar att hamna i ett rökmoln. Jag vet att jaginte är ensam om att göra ett sådant ställningstagande.Nu väntar jag på den dagen då restaurangägarna inseratt vi är många som inte tycker om tobaksrök och attrökfritt kan vara ett säljargument.Rökkupéerna på tågen har jag länge varit kritisktill. Där har det skett en liten förbättring, men det ärfortfarande inte bra. På den linje jag åker har manplockat bort rökkupéerna men tillåter rökning i detlilla utrymmet vid avstigningen. Det är en lösning somhade varit acceptabel om rökutrymmena hade place-rats i tågets ändar och om utrymmena haft en braventilation. Visst är det underligt att teknikerna kankonstruera ett så avancerat tåg som X2000, men dehar inte lyckats förse det med en vettig ventilation irökutrymmena.När det gäller rökavvänjning anser vi att det är såangeläget att kvinnor avstår från rökning under gra-viditeten och att barn får växa upp i en rökfri miljö attvi föreslår att de blivande föräldrarna skall erbjudasgratis eller subventionerad rökavvänjning.Fru talman! Jag står bakom samtliga mina reser-vationer men nöjer mig med att yrka bifall till reser-vation 4.Anf. 159 ():Fru talman! Alla är överens om att toba-ken utgör en synnerligen stor hälsofara. Det som kanupplevas som egendomligt är att så många ändå fort-sätter att röka, trots att man vet om farorna. Därförbehövs enligt min åsikt mer forskning i beteendeve-tenskap så att kunskap kan fås om hur man påverkarden personliga livsstilen. har värde-fulla lagförändringar skett vad gäller tobak. Det kännsalldeles utmärkt att det har funnits en så stor sam-stämmighet här i för att fatta de besluten.Jag skall ta några exempel.I offentliga lokaler är det numera inte tillåtet attröka. Jag håller med om att de restauranger som intekänner att de är offentliga lokaler borde ta sig enfunderare för att göra rökfritt där. Direkt tobaks-reklam är förbjuden. Förslag om att förbjuda även denindirekta reklamen är under utredning. Ungdomarunder får inte köpa tobak.Dessa beslut har resulterat i att attityden till tobakförändrats. Det är bra. Det är nödvändigt. På mångahåll har man intensifierat arbetet med tobakspreven-tion. Exempelvis i mitt hemlän, län, har Folk-hälsocentrum startat ett värdefullt arbete i skolorna,där eleverna själva är ambassadörer och informatörerom rökningens skadeverkningar. Vid ett samtal meddem berättade de för mig att det bekymmersammasteär lärarna. Det är de som har svårast att leva i denrökfria skolan. Men bland ungdomarna har resultatenvarit goda. Jag tror att anledningen till det är att detger bättre resultat när ungdomar möte ungdomar.Olika rapporter har visat att om man skjuter uppsåväl den generella tobak- som alkoholdebuten är detmånga som aldrig börjar. Det är just det som är vins-ten. De flesta storkonsumenter av tobak har enligt allarapporter börjat . Alltså skall storkraft läggas på att påverka ungdomar och barn så attde inte börjar röka. Trots att det hänt mycket positivtmed dessa förebyggande insatser måste arbetet ändåfortsätta med samma styrka eftersom det tar lång tidatt få ett fullständigt genomslag.Landstinget i tror sig ha sparat5 miljarder genom förebyggande sjukvård sedan slutetav 70-talet. som satsas på förebyg-gande arbete mot tobak ger 60 miljoner tillbaka på tvåår, säger vid . Antalet dödsfall i hjärt- och kärlsjukdomar harminskat drastiskt . Det är, tror han,tack vare kampanjer.Jag vill, fru talman, även nämna sekundär preven-tion, dvs. den förebyggande verksamheten när någonredan har drabbats av sjukdom, t.ex. hjärtinfarkt. Dethar visat sig att när sjukvårdspersonalen, främst läka-ren, tar itu med frågan, informerar och har ordentligasamtal har oftast den som varit motive-rad att sluta röka blivit motiverad efter det att man fåttden första varningen. Jag vill påstå att det finns storrisk när resurserna till sjukvården skärs ned att tid intekan avsättas för denna viktiga information, den vikti-ga förebyggande sekundärpreventionen. Givetvis ärdet viktigt inom alla områden, men jag tror att det ärsärskilt viktigt när det gäller rökningen, speciellt omman i grupper kan träffa många och kan vara stöd åtvarandra.Fru talman! När de som frivilligt försökt få rökfri-het - jag tänker på SAS - har det inte alls visat sig attde t.ex. fått färre resenärer för det.