prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Jagtror inte att är så överens att ni inte ärberedda att ta upp de väsentliga frågorna, de kristnaoch humanistiska värderingar som vi alla borde ståbakom. Det tycker jag är en självklarhet. Vad anserGustaf att man borde göra i dessa frågorutöver det som framgår i det dokument som vi disku-terar ? Eller är detta allt? Behöver inte någotutöver detta göras?Fru talman! står självklart bakom allasina reservationer, men för tids vinnande yrkar jagbifall endast till reservationerna 2 och 7.Anf. 4 (m) replik:Fru talman! Jag skall börja med att ta upp SiggeGodins vilja att återgå till den nivå som gällde innanriksdagen fattade beslut om det stora migrationspoli-tiska betänkandet . Det skulle ipraktiken innebära att vi återgår till en inskränkningav asylrätten, eftersom asylrätten då tolkades mycketsnävare än vad som sker. använder vi oss avUNHCR:s handbok när vi gör asylprövningar. Vi haralltså utvidgat asylbegreppet och gjort det lättare attfå asyl i på konventionsbasis. Det är väl någotsom måste tycka är bra.Det andra som jag vill ta upp gäller frågan att prö-va olika flyktingars skäl. Att komma från ett land därdet rent allmänt råder fattigdom och elände är i siginte asylgrundande, utan det är individuella aspektersom skall vägas in och ingenting annat. Därför har vi iSverige ett system där vi säger att det skydd som skallerbjudas inte rent allmänt är ett bättre liv för männi-skor från tredje världen. I detta sammanhang måste vivara tydliga och klara. Vår asyllagstiftning bygger pådetta grundläggande element.Det tredje som jag vill ta upp är frå-ga om till varje pris måste opponeragentemot Socialdemokraterna. Nej, det behöver viinte. I många frågor kan vi se en gemenskap. Jag harunder årens lopp uppfattat att Socialdemokraterna i dekontakter som vi har haft i dessa frågor har velatlyssna på oss moderater. Det har gjort att vi också harkunnat komma överens. Jag tror att det är styrkan attvi också vågar stå för en helhetssyn, nämligen bådehumanism och realism.Anf. 5 () replik:Fru talman! Visst kan läsa uppvad UNHCR står för och vad som står i den handboksom finns tillgänglig. Men det är inte riktigt det somjag menar. Om man menar att människor som harskyddsbehov också skall ha förutsättningar att fåskydd i är detta det allra viktigaste. Det gårenligt mitt sätt att se inte att ställa detta mot, utövervad ni har kommit överens om här, givetvis ocksåtillsammans med , att det bara är arbets-kraftsinvandringen som skulle vara det intressanta attta upp i den moderata politiken. Jag har litet svårt attförstå det. Det är inte så länge sedan som vi hade engemensam regering, och jag tycker att det är litetkonstigt att har fjärmat sig så långt frånden politik som de då delade med . Men det är möjligt att tycker attdet är bra att gamla föräldrar inte får en chans attkomma till sina barn när de kanske har sitt enda barn iSverige och inte har några andra nära släktingar, ing-en bostad och knappt så att de klarar sig. Då borde viändå tillsammans kunna stå upp och säga att det inteär värdigt svensk flyktingpolitik att inte också se tillde nära anhöriga även om de inte har skyddsskäl.Anf. 6 (m) replik:Fru talman! När det gäller asylrätten generellt sättfinns det ingen automatisk rätt för människor att sökaasyl just i . Asylrätten bygger på att man sökerasyl i första säkra asylland och det som oftast liggernärmast till. De som ändå kommer direkt till Sverigeoch söker asyl vid gränsen skall prövas utifrån denlagstiftning som vi har. Det innebär att man skallpröva om skyddsbehov föreligger.Beträffande anhöriga ställde jag i mitt anförandeen fråga till statsrådet om regeringen inte kan tänkasig en lösning som innebär att ett försörjningansvarkan inträda. Därmed skulle anhöriginvandringen kun-na göras något mer generös. Jag fick intrycket avSigge Godin att han var inne på samma tankar. I dettasammanhang tror jag att och Moderaternamöjligtvis står varandra rätt så nära.Försörjningsansvaret måste utredas och klarläg-gas. Det är ingen enkel fråga. Men de allra flestaländer har detta, och det borde vara möjligt att införadet även i . Man kan tänka sig sponsring frånfrivilligorganisationer. Man kan tänka sig åtagandenpå annat sätt som gör att det är möjligt att försörja enextra anhörig. Det är väl inte meningen att det alltidskall vara skattebetalarna som skall stå för alla kost-nader?Anf. 7 () replik:Fru talman! gör som den gamleskolläraren som jag kommer ihåg från min barndom.Han försöker läsa upp vad svensk flyktingpolitik ochinternationell flyktingpolitik handlar om, nämligen inte alltid har rätt att komma till utan skall söka asyl i första bästa asylland. Visst är detså. Vi kan dessa frågor, . De har vitagit upp i utskottet, och vi läser på inför varje nyttsammanträde om dessa frågor. Det behöver vi alltsåinte diskutera.Om menar något med anhörigin-vandringen och att man skulle kunna lösa denna frågapå något sätt, tycker inte jag att det är till fyllest medett särskilt yttrande. Vi hade i och för sig kunnat dis-kutera frågan i utskottet och kanske kunnat kommafram till en gemensam åsikt som är litet starkare ochsom innebär att man sätter litet mer press på statsrådetsom är här och regeringen att göra något i dennafråga. Om man utgår från de värderingar som vi haroch som jag vet att också har, dvs.humanistiska och kristna värderingar, då kan man intebehandla gamla människor på detta sätt. Men detfinns fler frågor i flyktingpolitik som jagtycker att skulle kunna studera litet när-mare. Då skulle vi kanske komma överens om en delsaker. Det måste vara en stark opposition även i den-na fråga.Anf. 8 ():Fru talman! Utskottsmajoriteten, dvs. Moderater-na, Socialdemokraterna och , skriver i detbetänkande som vi nu behandlar att den svenska syl-politiken präglas av humanitet och generositet. Sam-tidigt skriver man att i för-hållande till sin folkmängd är det land, förutomTyskland, som i förhållande till sin folkmängd tagitemot flest asylsökande och deras anhöriga än någotannat land i västvärlden.Låt mig först säga att detta uttalande från ut-skottsmajoriteten inte, enligt min mening, är den rättatolkningen av humanitet och generositet. Att mäta ettlands humanitet och generositet i förhållande till and-ra länders flyktingmottagande är meningslöst eftersomdet måttet inte säger något annat än hur många flyk-tingar som har tagit emot i förhållande tillandra länder - dvs. ingenting om humanitet ellergenerositet. Det enda verkliga måttet borde vara hurmånga flyktingar som har tagit emot i förhål-lande till hur många som sökt asyl här och hur mångaflyktingar det finns i världen. Då först skulle vi kunnakomma i närheten av att bedöma om flyk-tingpolitik är human och generös.Att endast jämföra sig med den s.k. västvärldenoch inte med resten av världen är också en missvisan-de uppgift. Så länge inte de länder anges som tagitemot flest flyktingar - dvs. de länder som ligger inärheten av länder där det pågår krig t.ex. , somtog emot hundratusentals flyktingar från krigetsRwanda, eller , som tog emot ojäm-förligt flest flyktingar från Bosnien - är en sådanuppgift onödig. En viktig upplysning till dem somläser våra betänkanden hade däremot varit att Sverigeär det EU-land som snabbast harminskat sitt flyktingmottagande.Vi framförde i vår motion med anledning av för-slaget till ny migrationspolitik en omfattande kritik aven stor del av de förslag som regeringen lade fram.Riksdagen avslog samtliga förslag från Vänsterpartiet.Vi har inte fått igenom en enda hemställanspunkt idetta betänkande heller. Vi lyckades inte ens få ige-nom att det i betänkandet skulle refereras till vad denparlamentariska barnkommittén har sagt om att för-troendeläkarsystemet i bl.a. utlänningsärenden ärifrågasatt och att regeringen bör ta initiativ till enöversyn av förtroendeläkarsystemet. Detta uttalandeav , som samtliga partier ställt sigbakom, ansåg tydligen utskottsmajoriteten vara förkontroversiellt. I stället uppmanades vi att ta debatteni kammaren. Det säger litet grand om utskottsmajori-tetens beredvillighet att i flykting- och asylfrågorlyssna på andra partier som faktiskt har en erkändställning i frågan om försvaret av de mänskliga rättig-heterna hos bl.a. frivilligorganisationerna.Sverige har blivitfällt för brott mot FN:s tortyrkonventionmed anledning av avvisningsbeslut där flyktingaravvisats trots att det funnits risk för tortyr vid återsän-dandet. Regeringens ansvar för dessa allvarliga brottmot de mänskliga rättigheterna är desto mer uppen-bart eftersom regeringen i hävdat attde svenska myndigheterna har handlat helt rätt. Mankan undra hur moderater och socialdemokrater tar tillsig dessa fällningar och vad man gör för att förhindraen upprepning.Fru talman! Från finns i 3 kap.3 § 3. utlänningslagen en ny kategori skyddsbehövan-de, nämligen de som på grund av kön eller homosex-ualitet känner välgrundad fruktan för förföljelse. Viframförde kritik i samband med att regeln infördes. Viansåg att det hade varit bättre att bredda tolkningen avflyktingkonventionens flyktingbegrepp så att det ock-så innefattade förföljelse på grund av kön eller homo-sexualitet.Genom att förföljelse på grund av kön eller homo-sexualitet placerats i en särskild paragraf har denrättsliga ställningen beträffande uppehållstillståndetblivit svagare. Under det år som förflutit sedan lagenträdde i kraft har endast 10 av nästan 6 000 fått uppe-hållstillstånd med stöd av denna paragraf. Alla fallenhar gällt könsstympning. Samtliga kommer från Togo.Enligt uppgift från har inte någonhomosexuell fått stanna med stöd av just denna para-graf.Det är ett problem för flyktingkvinnor att vinnaerkännande av att det som de utsatts för verkligenutgör förföljelse. Alltför ofta anses våldtäkt ellerandra sexuella övergrepp på kvinnor vara ett isoleratavskyvärt beteende från enskilda män som vill hasexuellt umgänge snarare än något som har med rege-ringar att göra. I verkligheten kan det ju vara just pågrund av sitt kön och sin reproduktiva förmåga somkvinnor blir föremål för överfall, något som blevmycket tydligt i samband med den s.k. etniska rens-ningen i Bosnien. Att förödmjuka kvinnor genomsexuellt våld kan vara ett medel att socialt kontrolleraden politiska grupp eller den minoritet som de tillhör.De iranska kvinnor som hotas till livet av sinamisshandlande män flyr landet och som söker iSverige, vilket i betraktas som äktenskapsbrott,riskerar att stenas till döds om de återvänder. Enligtuppgift söker ca 250 iranska kvinnor uppehållstill-stånd i . har dock svårt att troatt kvinnor, och män också för den delen, stenas tilldöds i . Trots det står det att läsa i dagstidningar-na i att Shariadomstolen i , en stad inorra , har dömt tre kvinnor och tre män tillstening. Deras namn är angivna i tidningen. Derasbrott enligt domstolen var utomäktenskapliga förhål-landen. genomfördesstraffet i enlighet med domen.Handläggningen av asylärenden kan därför bliorättvis mot kvinnor om inte det fullständiga sam-manhanget av deras liv och erfarenheter förstås. Detfinns goda exempel i praktiken på hur dessa orättvisorkan undvikas. , och, framför allt,har varit ledande i att bekämpa orättvisorgrundade på kön vad gäller kvinnors asylskäl. Enkvinna kan t.ex. få flyktingstatus i om honmisshandlats i hemmet och myndigheterna visar stortointresse eller oförmåga att ge henne skydd. Här ärdet avgörande att slå fast om staten erbjuder ett ade-kvat skydd för kvinnor som är offer för våldtäkt ellerliknande våld i hemmet.För att bl.a. invandringsmyndigheternas personalrätt skall kunna möta och förstå kvinnors asylskäl hardet utarbetats riktlinjer för de tjänstemän vid im-migrationsmyndigheterna som intervjuar flykting-kvinnor och som fattar beslut i ärendena. Vänsterpar-tiet anser att sådana riktlinjer också bör utarbetas förStatens . Det finns självklart ocksåbehov av sådana riktlinjer för ombud, sjukvårdsper-sonal, jurister m.fl. Det är därför, anser vi, mycketangeläget att regeringen ger i upp-drag att inleda ett sådant arbete. Det bör skegenom ett öppet beredningsarbete där , berörda myndigheter, frivilligorganisa-tioner och enskilda inbjuds att delta. Men utskottsma-joriteten anser att det inte behövs någon särskildkompetens för att utarbeta sådana riktlinjer som gjortsi , och , utan man utgår från attInvandrarverket på lämpligt sätt hanterar frågan omriktlinjer för personalen med avseende på paragrafenom förföljelse på grund av kön. Det tror inte jag efter-som det krävs kompetens och kunskaper om kvinnorssituation. Uppenbarligen har regeringen, i alla falltidigare, trott det eftersom man har utbildat sina egnastatsråd och även andra generaldirektörer i just dennafråga.Fru talman! I ett antal motioner uppmärksammasden särskilda situation som den s.k. tvåårsregeln för-sätter utländska kvinnor gifta med svenska män i.Utskottsmajoriteten pekar på att Anknytningsutred-ningens förslag hänvisats till den parlamentariskakommitté som ser över instans- och processordningen,NIPU, och att vi därför bör avvakta utredningensförslag. Det ligger något i detta men det är inte till-räckligt eftersom det inte löser situationen för dekvinnor som misshandlas i sina relationer medsvenska män och riskerar avvisning.FN antog 1993 en deklaration om avskaffande avvåld mot kvinnor och en härtill hörande resolution omvåld mot kvinnliga invandrare. Deklarationen måsteanses omfatta de utländska kvinnor som är gifta ellersom bor tillsammans med svenska män. Vänsterpar-tiet anser att den svenska staten har en skyldighet attskydda kvinnor i från att bli utsatta för mänsvåld. I de fall staten misslyckas med detta måste sta-ten anses ha en särskild skyldighet.Regeringens proposition om kvinnofrid borde där-för även gälla dessa kvinnor. Frågan ligger nu hosNIPU. En lagstiftning kommer sannolikt inte att trädai kraft förrän tidigast . Regeringen bördärför utfärda en tidsbegränsad förordning för att lösadessa frågor. För de kvinnor som möjligen inte kom-mer att omfattas av en eventuell lagändring bör rege-ringen ge NIPU i uppdrag att lägga fram förslag tillövergångsregler.Fru talman! Det finns enligt upp-fattning mycket allvarliga brister i den informationom situationen i asylsökandenas hemländer som lig-ger till grund för besluten i asylärenden. Bristerna ärav två slag. Först och främst är det en bristandepartsinsyn. grundar ofta sinabeslut på ett material som hemlighålls för asylsökan-den. Ofta motiveras besluten med en svepande formu-lering, "enligt vad som är känt för nämnden", när detgäller förhållanden i asylsökandens hemland. Detinnebär förstås att det är fullständigt omöjligt attgranska grundmaterialet. Likaså tycks det föreligga ettbehov hos varje myndighet av att bilda sig en egenuppfattning om läget i landet i fråga. Det finns enländerkunskap hos , en hos och en hos regeringen. Även detta ärotillfredsställande. Det kan inte, i varje fall enligt minmening, råda tre olika officiella uppfattningar i Sveri-ge om situationen i t.ex. . Detta är en viktig frågasom bör hänskjutas till instans- och processordningeni utlänningsärenden.Ett annat problem är att invandringsmyndigheter-na frekvent använder sig av ambassadrapporter ochyttranden i asylärenden. Kvaliteten på dessa rapporteroch yttranden varierar starkt och är inte alltför sällanundermålig. Jag har haft tillfälle att läsa ett par sådanarapporter. I en rapport från den svenska ambassaden iIran bedöms homosexuellas situation i . Det ärenligt ambassaden inga problem att vara homosexuelli , så länge en homosexualitet sköts med diskre-tion. Som exempel på att det är ofarligt att vara ho-mosexuell i nämns att homosexuella diplomaterposterade i av allt att döma inte på något sätt haftproblem att träffa partner i . En anledning till det,menar man, kan vara att homosexuella har lättare attdölja sin läggning i än i t.ex. eftersomfysisk kontakt män emellan - såsom kramar, pussar påkinden och handhållning - är ett kulturellt accepteratbeteende.Jag tycker att rapporten visar att en ambassad kanha svårt att hantera dessa ärenden på ett bra sätt efter-som ambassaden har som uppgift att värna goda rela-tioner mellan och värdlandet och främjasvenska företags marknadspositioner i den aktuellastaten. borde därför följa exempeloch betrakta ambassaderna som jäviga i dessa sam-manhang, dvs. För att möjliggöra enkritisk debatt om ambassadernas rapportering omsituationen avseende de mänskliga rättigheterna börambassadernas rapporter publiceras i en sam-lad publikation. En god förebild finns i som ger ut Country Reportson Human Rights Practices. Vi kan inte längre ha detså att den länderkunskap våra olika myndigheter harinte stämmer överens med t.ex. frivilligorganisatio-nernas uppfattning om läget i de olika staterna.Fru talman! Jag står självklart som vänsterpartistbakom alla våra reservationer i betänkandet menyrkar för tids vinnande endast bifall till reservation 6under mom. 6, reservation 7 under mom. 8, reserva-tion 8 under mom. 9 och reservation 25 under mom.31.Anf. 9 ():Fru talman! Det diskuteras ofta varför vi i små-partierna reserverar oss eller voterar så mycket. Det ärpå det sättet som vi kan markera de ställningstagan-den som vi gjort och visa hur vi vill att vår politikskall föras. Vi har en mycket liten möjlighet att på-verka inom utskottens ram. Då får man göra det ge-nom interpellationer och genom att reservera sig.Ibland kan det också bli lång taletid.Jag yrkar bifall till reservationerna 13, 22, 32 och33.Det årliga betänkandet om invandrings- och flyk-tingfrågor behandlas . Aldrigpolariseras det starkare mellan olika partier än i dennafråga: , , och kd påena sidan och de övriga tre partierna på den andra.Man kan säga att det är över blockgränserna. Vårblockpolitik kanske borde förpassas till antikbodeneller till pantbanken för eventuellt återinlösen.Före Luciabeslutet hade verkligen Sverigeen generös och human flyktingpolitik, även om detibland även då förekom enskilda fall som inte följdeprincipen att hellre fria än fälla och som inte föllunder begreppet generöst och humant. Man kan aldrigfå en fullständig politik där det aldrig sker någramisstag.Låt oss blicka tillbaka på vår arbetskraftsinvand-ring under de år då tusentals kom från , , och även hämtades i bussar frånDanmark. Dessa arbetskraftsinvandrare var i allrahögsta grad delaktiga i uppbyggnaden av vårt väl-stånd. De flesta hade tunga och smutsiga arbeten,ibland t.o.m. två. Det slet verkligen ut sig. Mångablev förtidspensionerade på grund av arbetsskador.Jag besökte Asea i en gång och blev förvå-nad över att det bara var finländare på en avdelning. "Ja, det här orkar inte svenskarna med", svarade ar-betsledaren. Det var tungt och smutsigt arbete. Jag villinte påstå att det var på det sätter, men det var detsvaret jag fick.I samband med flyktingvågen av turkbulgarer1989 fattades det s.k. Luciabeslutet ,det första i en lång rad av beslut som genom nya ellerändrade paragrafer och framför allt genom hårdarepraxis skärpt kraven på att få asyl. En ny generositetvisades då ca 40 000 personer från Bosnien fick asyl.Det har efter de stora asylbesluten åter knutits till, ochmånga flyktingar från , , ,Bosnien, blandäktenskapsflyktingar från Bosnien,bosnienkroater, krigsvägrare och kosovoalbaner harfått avvisningsbeslut, ja, t.o.m. algerier . Jagkommer tillbaka till Kosovo i samband med reserva-tionerna.Genom Amsterdamfördraget, där asyl- och flyk-tingfrågor flyttas från tredje till första pelaren sker enförändring. Man för över från det mellanstatliga sam-arbetet i tredje pelaren till gemenskapsarbetet i denförsta. Jag tänker ta upp detta i debatten . Enannan stor förändring blir det när Schengenfördragetinkorporeras i EU. Genom Europol kommer poliserfrån EU-länderna att kunna gå över gränserna in på ettannat lands territorium. Vad det innebär av försämradrättssäkerhet kommer upp i en annan debatt undervåren. Det blir slut på det mellanstatliga samarbetetoch det mynnar ut i alltfler överstatliga beslut. NärSchengen integreras i EU skärps den fria rörlighetenför personer från övriga länder än länderna inomunionen. Det blir friare inom EU, även om vi fortfa-rande måste ha en ordentlig legitimation eller ett passpå oss. Schengen utformades utanför EU och levdelänge sitt eget liv men har tilldelats en allt viktigareroll. I propositionen om Schengen föreslås att Sverigeskall tillträda med allt vad det inne-bär för yttre gränskontroll, polis, tull och kustbevak-ning.Jag återgår nu till betänkandet SfU9. Vi anser detallvarligt att begreppen de facto-flyktingar och krigs-vägrare har tagits bort vad gäller asylskäl. Det hartrots att begreppet krigsvägrare fanns kvar avvisatssådana till Bosnien och . Först fördömer detinternationella samfundet, däribland , kriget iBosnien och på hela , och sedan sänder vitillbaka dem som vägrar att delta. Vilken inkonsek-vens och vilken logik! I stället skulle paragrafen omkrigsvägrare efterlevas bättre och förstärkas. Denskulle ha varit kvar, och den skulle ha förstärkts ocksågenom praxis. Det ökade inslaget av muntlig hand-läggning har ännu ej slagit helt igenom och bör såle-des uppmärksammas.Miljöpartiet anser att flyktingbegreppet har vid-gats när det gäller miljöflyktingar och flyktingar vidinre konflikt då landet på grund av konflikten ej kangarantera den återvändande trygghet eller säkerhet tillliv och person. Vi anser att det är en förbättring.Miljöpartiet anser att politiska och humanitära skälbör vara asylgrundande i den utsträckning de var föreden . Det går i vissa fall, men det ärmycket begränsat.Miljöpartiet vill opponera sig mot skrivningen ibetänkandet på s. 20: "Den svenska asylpolitikenpräglas enligt utskottets mening av humanitet ochgenerositet." Jag sade tidigare i mitt anförande att jaginte delar den uppfattningen. Jag har opponerat migmot detta . Där står också om ensolidarisk ansvarsfördelning mellan EU-länderna. Detär väl bra såvida ansvarsfördelningen inte huvudsak-ligen betyder att vi lastar över vårt ansvar på andra.Jag förmodar att så inte blir fallet.År 1997 tog vi inte ens emot de kvotflyktingar som viförbundit oss att ta emot. I utredningen om asylpro-cessen, NIPU, som har nämnts , hoppasMiljöpartiet att vi får ett bättre förhållande när detgäller importerade kvinnor och tvåårsregeln - kanskeen ettårsregel som föreslår och i alla hän-delser en generösare behandling. För en svensk elleren med uppehållstillstånd som är gift eller sambo ellerstår i begrepp att gifta sig eller har gemensamt barnmed en svensk är det egentligen en obegriplig regelatt den icke-svensken skall åka till sitt hemland för attsöka uppehållstillstånd. anser att man börfå söka uppehållstillstånd från för att undvikaonödig familjesplittring. finns två undantag fråntvånget att söka från hemlandet, nämligen om det äruppenbart att ansökan skulle beviljas om man söktefrån hemlandet eller om det skulle strida mot humani-tetens krav att verkställa beslutet. Precisera gärna närdet inte strider mot humanitetens krav att skicka nå-gon från familjen med barn! Återföreningar har tyd-ligt visat att svenska myndigheter åtskiljer föräldraroch barn i strid med artikel 9 i . Detgäller ofta utländska män som fått ett lagakraftvunnetavvisningsbeslut i ett asylärende och som är giftaoch/eller har barn med en svensk kvinna eller enkvinna med uppehållstillstånd i . kräver då att mannen skall åka till sitt hem-land för att söka återförening därifrån, trots att manvet att det inte är möjligt att på nyttresa ut från hemlandet. Det förekommer att det fattasavvisningsbeslut angående män som utövar regelbun-den och betydande umgängesrätt med barn i Sverige.Detta gäller också fall där mannens vandel är heltoförvitlig. Jag anser att rättstillämpningen nödvändig-gör en ändring i utlänningslagen för att få till stånd enordning där barnets rätt till umgänge med båda föräld-rarna säkras.Det finns också ett annat problem, och det är fa-miljesplittring. skickar man makar till olikaländer, och de har mycket svårt att återigen kommatillsammans.