prot · GL09115 · 1998-05-29 00:00:00 — Vi anserinte att det finns någon anledning att ytterligare regle-ra detta vare sig när det gäller personalens samman-sättning eller formerna för förskolans ledning. Kom-munerna är huvudmän för verksamheten och har detallra största intresse av att den fungerar bra. Jag harlitet svårt att förstå varför så många av er centralt villstyra hur organisationen ser ut på den enskilda försko-lan.Jag har redan tidigare berört innehållet i läropla-nen i den del som behandlar värdegrunden. Omsorg,lek och lärande har också ett stort utrymme. Det byg-ger i sin helhet på förskolepedagogik som har utveck-lats och där leken spelar stor roll. Det handlar om attsläppa loss och öva fantasin och om samarbete, inle-velse- och kommunikationsförmåga. Det gäller attträna den sociala kompetensen. Förskolan skall präg-las av det faktum att alla barn vill lära sig, vill utveck-las och vill växa. Uppgiften för förskolan är att stödjaden viljan och ge barnen bra redskap.Språket tillhör det allra viktigaste. Den som ägerett rikt språk har verktyg för att hantera t.ex. konflik-ter, där annars andra medel kommer till användning.Det kan vara okvädesord, hot och i det yttersta - våld.Förskolan skall uppmuntra barnen i deras utveck-ling - inte så att ungarna sätts på skolbänken vid engiven ålder, utan när det enskilda barnet själv börjarintressera sig för bokstäverna och siffrorna. Förskolanhar visat sig vara mycket bra på den sortens indivi-dualiserad verksamhet. Läroplanen ser jag som enytterligare uppmuntran i den riktningen.Förskolan skall hjälpa barn att upptäcka och förståomvärlden. Den skall ge insikter om naturen, kulturenoch samhället och förmåga att sätta in sig själv ochandra i det sammanhanget.Läroplanen betonar också barnens rätt till infly-tande och vikten av god samverkan mellan förskolanoch hemmen.Det skulle vara intressant att få reda på vad det är iläroplanen som skulle kunna hämma den pedagogiskautvecklingen i förskolan. gör ju ett så-dant hisnande antagande. Eftersom ingen väl villmedverka till det borde de åtminstone redovisa beve-kelsegrunderna för detta antagande så att det gick attpröva.Fru talman! Läroplanen föreslås gälla för denkommunala förskolan. Den skall också vara vägle-dande, utan att i varje detalj vara bindande, för famil-jedaghemmen. Särskilt gäller det de delar som be-handlar värdegrunden. Jag tycker att det är viktigt att idetta läge säga att det är i privata familjers hem somsådan här verksamhet bedrivs, och att det sätter sinagränser.Självfallet är det ingenting som hindrar att ocksåandra tillämpar läroplanen i de delar som passar.Tvärtom är det både naturligt och önskvärt. Självfalletstår det varje kommun fritt att för sin verksamhet ifamiljedaghem och öppna förskolor precisera kravenytterligare på dem som anställs.Med detta har jag kommenterat många av de re-servationer som finns till betänkandet. Jag yrkar bifalltill utbildningsutskottets hemställan i betänkandet ochavslag på reservationerna.Till sist vill jag också rikta ett tack till har i hög grad bidragit både till den trevnad somdu nämnde i utskottet och till att vi - mestadels i varjefall - har kunnat fatta riktigt kloka beslut. Tack fördet, och lycka till med det du skall ägna dig åt i fram-tiden!Anf. 140 () replik:Fru talman! Vi hörde tala om attden pedagogiska rollen skall tydliggöras, och hurstegen från förskola till förskoleklass till den obliga-toriska skolan skall kännas spännande. Det låter i ochför sig lovvärt. Och sedan kommer det: grunden läggsi förskolan.Det är här skillnaden ligger. Vi har hört att föräld-rar med barn i åldern kan ha olika uppfattning-ar om vad man vill göra med sina barn. Vill man hadem på dagis, oavsett driftsform, vill man ha dem hosdagmamma eller skall de vara hemma? Här måsteföräldrarnas roll få stärkas betydligt mycket mer.Den signal som ges innebär nämligen att i stortsett skall barnen behöva gå i en förskola för att kunnaha de rätta förutsättningarna för att klara av den obli-gatoriska skolan. Den här signalen ser vi moderatersom ett problem.Eva tar upp frågan om varför utveck-lingen skulle hämmas. Vi kan titta på hur det går , och vem det är som ger tillstånd till alternativadaghem. Det är kommunerna. Läroplanen skall integälla enskilt drivna daghem, men däremot skall denligga till grund vid kommunernas tillstånds- och till-synsutövande. Då befarar vi att det återigen kommerin någon form av kommunalt godtycke. Vad är detsom säger att en alternativ verksamhet skulle tillåtasatt starta om de som ger tillståndet hos kommuneninte tycker att den passar dem och deras syfte?Det måste finnas möjligheter till alternativ, ochföräldrarna måste ges mycket större möjlighet attkänna att det som de väljer är det som är rätt.Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag lade märke till en sak i CatharinaElmsäter-Svärds inledningsanförande. Gång på gångkom hon tillbaka till påståenden om att vi med denhär läroplanen skulle kräva - och citerar jag nästanordagrant - att alla skall lämna sina barn till statligbarnomsorg från . Det fanns flera sådanapåståenden.Det finns naturligtvis ingenting i detta som sägernågot sådant. Vem har krävt det, ? Var litet försiktigt med orden! Det finns näm-ligen de som läser protokollen, och det som sägs härskall vara korrekt.Jag har väldigt svårt att förstå vad det skulle varaför problematiskt och hämmande med att utvecklaförskolan pedagogisk och att se till att vi har en högoch jämn kvalitet över hela landet. Det är väl bra! Detfinns ingenting i det här förslaget som inskränkerföräldrars rätt att välja andra alternativ. Det finnsingenting i förslaget som hindrar vare sig privataalternativ, familjedaghem eller öppna förskolor attarbeta i läroplanens anda. Tvärtom skulle det som jagsade vara både bra, naturligt och önskvärt.Att på samma sätt som i ett daghem eller en kom-munal förskola gå in och föreskriva hur verksamhetskall bedrivas i en enskild familjs hem tycker vi är attgå litet väl långt. Då trampar man in på den personli-ga integriteten. Eftersom ens tycker att det skall finnas en läroplan bordedet inte vara något större bekymmer att också inse attden har sina begränsningar när det gäller just de häralternativen.Anf. 142 () replik:Fru talman! Tyvärr visar oftast erfarenheterna attteori och praktik inte alltid går ihop.Den signal som går ut till föräldrarna när det gäl-ler läroplanen för förskolan innebär att för att kunnaklara av den obligatoriska skolan läggs den bästagrunden genom att barnen får gå i förskola. Likadantsägs det att läroplanen skall ligga till grund för detkommunalt eller offentligt drivna daghemmet. Precissom var inne på förstår jag också inte kan göra detta för enskilt drivna verksamhe-ter. Nej, det är tur det.Det finns fortfarande en skillnad mellan förskolan,som tillhör barnomsorgen, och . Det är attvi har skolplikt. Vi har än så länge inte barnom-sorgsplikt. Det är ju en väsentlig skillnad. Om vi harskolplikt i , kräver det att vi har en läro-plan för att det skall vara likvärdigt i hela landet föralla barn som är inskrivna.Det finns ju så oändligt många olika alternativ avbarnomsorg. Föräldrarna måste ges möjlighet attvälja. Säger man att läroplanen skall gälla för offent-ligt drivna daghem och att den skall ligga till grundnär man ger tillstånd eller utövar tillsyn skickar det utsignaler.Dagmammor och familjedaghem känner också enoro för vad detta innebär för dem. Och vad innebärdet för enskilda verksamheter? Nedvärderas de?Familjerna känner kanske också att det är lika bra attbarnet går i ett kommunalt daghem för att få de rättaförutsättningarna för skolan. Man vill ju inte vara ensämre förälder än andra.Då tycker jag att man har missat en viktig poäng.Anf. 143 () replik:Fru talman! Det finns någonting mycket inkonsek-vent i reservation nr 1. Först yrkar deavslag på förslaget att införa en läroplan för försko-lan. Sedan beklagar de sig över att den inte skall gällaför all barnomsorgsverksamhet. De säger att vi riske-rar att få ett A- och B-lag.Som jag sade finns det ingenting som hindrar attall barnomsorg som bedrivs, oberoende av i vilkenform det sker, tar till sig de delar av läroplanen förden kommunala förskolan som de tycker är bra ochutvecklande. Jag tror också att det kommer att bli pådet sättet, eftersom det finns mycket som är bra härsom bygger på precis samma tankar som den läroplanbygger på som partivänvar med och förde fram till beslut under den förramandatperioden. Jag kan inte se att det är så storskillnad här.Jag återkommer också till det konstaterande jaggjorde, nämligen att tydli-gen vill göra gällande att detta skulle innebära någotslags tvång för föräldrar att utnyttja barnomsorgen.Hon sade att det är omänskligt att kräva att alla skalllämna sina barn till en statlig barnomsorg från ett årsålder. Det är naturligtvis helt uppåt väggarna att påståatt det här förslaget skulle innebära detta. Jag tyckeratt det vore klädsamt om tillbaka de orden.Anf. 144 () replik:Fru talman! har jag lyssnat på representanternaför och Socialdemokraterna och sär-skilt koncentrerat mig på det som jag och Folkpartiettycker är det mest konstiga i det här betänkandet,nämligen ansvarsfrågan i förskolan. Jag upprepar minfråga. Vad är det för fel att ge förskollärarna ansvarför den verksamhet de är utbildade att ta ansvar för?För mig är det obegripligt att man inte erkännerförskollärarnas kompetens och ger dem detta ansvar.Jag kan förstå att många av dem blir väldigt upprörda.De jobbar i en verksamhet som ofta är utsatt för be-sparingar, de har en medioker lön och känner deatt deras kunskap nedvärderas. Men det finns kanskenågot bra svar på detta som jag inte har uppfat-tat i debatten, . 145 () replik:Fru talman! Jag skall ge ett kort svar. Det är na-turligtvis inget fel att ge förskollärare ansvar för att nåmålen i läroplanen, lika litet som det vore fel att geandra personalgrupper i förskolan detta ansvar. Det ären gemensam uppgift. Det är så den här läroplanenfungerar.Anf. 146 () replik:Fru talman! Med den logik som , kan man alltså förvänta sig att det kom-mer förslag t.ex. i sjukvården om att det tydliga an-svar som sjuksköterskorna har gentemot den verk-samhet som undersköterskorna bedriver kan tas bort.De jobbar ju också i arbetslag gemensamt. Ingenskulle ju komma på en så befängd idé. Varför är detmöjligt just inom förskolan? Jag kan verkligen inteförstå det.Det är alldeles självklart bra att man arbetar i ar-betslag, men det har ju inte alls med saken att göra.Detta är en viktig ansvarsfråga. Den är viktig förverksamheten, men jag tycker också att den är viktigför att höja statusen hos förskollärarna. Detta är ju engrupp som har en oerhört viktig funktion i vårt sam-hälle. De tar hand om barnen i deras viktigaste ut-vecklingsfas. Det är klart att man skall erkänna deraskompetens och förmåga att ta ansvar för den verk-samhet de är utbildade att sköta.Anf. 147 () replik:Fru talman! Jag instämmer i många av och skall därför inte upprepa dem. Men jagskulle ändå vilja ställa en fråga till gäller familjedaghemmen och de öppna försko-lorna och deras möjligheter att ansluta sig till läropla-nen. Vi instämmer i att den inte behöver vara obliga-torisk, men vi tycker att man skulle kunna erbjudamöjligheten att ansluta sig till den.Jag har försökt att lyssna på för attfå veta av vilket skäl man inte ens skulle kunna erbju-da dem möjligheten att ansluta sig. Jag har kommitfram till att svaret är att en del av verksamheten, ochsärskilt den i familjedaghem, bedrivs i familjens hem,och det sätter sina gränser. Jag tycker att det voreintressant att få höra vilka gränser det sätter somskulle göra att man inte kan få möjlighet att anslutasig till läroplanen.Anf. 148 () replik:Fru talman! Som jag sade in min inledning finnsdet ingenting som hindrar att andra barnomsorgsfor-mer än den kommunala förskolan arbetar i enlighetmed de riktlinjer som finns i läroplanen. Så är detsjälvfallet inte. Men när det handlar om att man skallkunna göra kontroller och komma in i förskolan kandet i en familjs hem kollidera med den integritet vi väländå vill värna i de här sammanhangen.Jag tror att det är en styrka för varje annan barn-omsorgsform, för varje familjedaghem, öppen försko-la eller alternativ form av förskola, att kunna säga arbetar efter de riktlinjer som finns i läroplanenför den kommunala förskolan. Det finns inte hellernågot som hindrar att en kommun, som ju anställerfolk i den öppna förskolan och familjedaghemmenoch är arbetsgivare, ytterligare preciserar kraven.Anf. 149 () replik:Fru talman! Jag hör vad säger.Men jag tycker ändå att det är konstigt att man inteöppnar för detta. hänvisar till att mandå måste göra kontroller. Vi säger att om det är så vill ansluta sig till läroplanen skulle man erbju-das den möjligheten. Det är bara det vi begär. Jagtycker att det borde vara möjligt att jobba fram ettsådant förslag.Anf. 150 () replik:Fru talman! Detta torde inte kräva något beslut häri kammaren.Anf. 151 Statsrådet ():Fru talman! har ju en relativt hög skolp-liktsålder. Med jämna mellanrum brukar det i debat-ten dyka upp krav på att man skall sänka skolpliktsål-dern. Man skulle börja skolan tidigare så att barnkunde lära sig fortare och bli klara snabbare. Detverkar som om man skulle kunna lära sig mer ellerfortare om man kunde börja skolan tidigare. Jag me-nar att det är en total felsyn. Barns lärande börjar juinte i skolan utan . Det är bl.a. tack vareatt vi har en förskola av mycket hög kvalitet som vihar så bra resultat i den svenska skolan vid en inter-nationell jämförelse. Jag tror att just därför att försko-lan har utvecklats utifrån ett annat perspektiv än sko-lan har man kunnat bidra på ett sådant bra sätt tillgrunden för barns lärande och utveckling.Regeringens politik syftar dels till att stärka ochutveckla förskolans pedagogiska roll, dels till attäntligen ge förskolan dess rättmätiga plats som denförsta byggstenen i utbildningssystemet.En hög kvalitet i förskolan förutsätter dels att detfinns tillräckligt med resurser för att hålla en högkvalitet i förskolan, dels att det finns ett medvetetpedagogiskt arbete inom förskolan. har vi äntligenmöjlighet att satsa nya resurser till skolan som skallgå bl.a. till förskolan och barnomsorgen. skall dettydliggöras att förskolan har ett pedagogiskt uppdrag.Förskolan omfattar ju också ett omsorgsperspek-tiv. Förskolepedagogiken inrymmer och omfattardetta omsorgsperspektiv. Det har varit enganska viktig skillnad gentemot skolan. Det har oftauttryckts i förskolan som hela barnet . Jagvill gärna att den skillnaden gentemot skolan på siktskall minska, så att också skolan skall omfatta mer avett sådant helhetsperspektiv på barnet.Förskolan har en mycket stor betydelse för barnsspråkutveckling. Språkutvecklingen är kanske ett avde viktigaste exemplen på att en bra förskola är enmycket viktig grund för ett fortsatt lärande. Vi vet attstimulans och stöd för barns språkutveckling skaparviktiga förutsättningar för läs- och skrivutvecklingensenare i skolan. Vi vet också att man genom att stimu-lera barns språkutveckling på ett medvetet sätt kanförhindra och förebygga läs- och skrivsvårighetersenare.Därför är det viktigt att förskolan präglas av ettmedvetet arbete med barns språkutveckling för att gebarn tilltro till den egna språkliga förmågan och gebarn chansen att se sig själva som blivande läsandeoch skrivande individer.Skola och förskola har ju utvecklats ur skilda per-spektiv och ur olika traditioner. Man kan litet förenk-lat säga att skolan är gammal och tung, framför allt pågrund av sin plikt, medan förskolan ju är ung, mycketyngre än skolan, och lättare eftersom det inte är enobligatorisk verksamhet.Därför är mötet mellan skola och förskola inte ettoproblematiskt möte. Det är skilda perspektiv ochskilda erfarenheter som möts. Men det är också olikatraditioner som möts och olika perspektiv. Därför ärdet viktigt att det mötet sker på sådana villkor att bådeförskolans och skolans fördelar kan tas till vara. Detär min övertygelse att skolan och förskolan harmycket att lära av varandra.Jag blir litet orolig ibland när man märker enrädsla eller fördomar från respektive verksamhetgentemot varandra. Det finns fördomar i skolan om attförskolans verksamhet skulle vara av mindre betydel-se än skolan, som att det egentligen är först i skolansom barns lärande börjar. Och det finns fördomar ochrädsla i förskolan för att skolan skall "ta" barnen.Man vill skydda barnen från skolan så länge sommöjligt.Jag tror att det är viktigt att både skolan och för-skolan utifrån sina olika perspektiv och med sinaolika erfarenheter kan mötas för att berika verksamhe-terna och höja kvaliteten i de respektive verksamhe-terna.Jag tror att skolan har mycket att lära av förskolan.Det gäller t.ex. arbete i arbetslag där ju förskolan harkommit väsentligt längre, ja alltid har arbetat i arbets-lag, medan det i skolan är en begynnandeutveckling med arbete i arbetslag.Skolan kan också lära av förskolans föräldrakon-takter och samarbetet med hemmet som många gångersker på ett mer naturligt sätt i förskolan än vad detkanske gör i skolan. Skolan bör lära av förskolanshelhetsperspektiv - hela barnet . Skolankan lära av förskolans flexibilitet och möjlighet attanpassa verksamheten utifrån barns skilda behov ochatt förändra den utifrån förändrade behov.Men förskolan har också en del att lära av skolan.Jag menar att förskolan bör anamma ett mer medvetetpedagogiskt förhållningssätt, ett mer långsiktigt per-spektiv i det pedagogiska arbetet. Man bör se sig somen naturlig del av ett livslångt lärande.Förskolan kan också lära en del av skolan i vananatt dokumentera barnets lärande och utveckling ochgöra det till en naturlig del av verksamheten. Försko-lan bör lära sig av skolan att se sig själv som en viktigdel av utbildningssystemet med samma självklarhetsom skolan ser sig som en viktig och grundläggandedel av utbildningssystemet.Regeringens syfte med att stärka förskolans peda-gogiska roll och ge förskolan sin rättmätiga plats iutbildningssystemet har uttryckts genom att vi harflyttat över ansvaret för förskolan från Socialdeparte-mentet till , att vi har ändratden ansvariga myndigheten från tillSkolverket, att vi har fört in lagstiftningen om barn-omsorgen och förskolan i skollagen från socialtjänst-lagen.Men det viktigaste steget är det som vi nu snartskall ta, att förskolan någonsin fåren egen läroplan. Det är ett historiskt beslut för för-skolan, och det är ett viktigt erkännande av förskolansbetydelse. någonsin får förskolan enegen läroplan med samma dignitet som den läroplansom gäller för skolan.Det är en mycket viktig fråga om läroplanen somvi socialdemokrater har arbetat långsiktigt med. Detär en rad olika delar i de reformer vi genomför för attstärka förskolans roll. En statlig förordning ger nutyngd åt en jämn och hög kvalitet i förskolan ochtydliggör förskolans pedagogiska uppdrag.Det här beslutet att ha en egen läroplan för försko-lan är en mycket stor tillfredsställelse för mig. Vikommer sedan att ha tre läroplaner för utbildningssys-temet för barn och unga - tre läroplaner som följer påvarandra, som har en gemensam syn på barns lärandeoch utveckling, men som ändå skiljer sig åt för att integöra våld på de olika verksamheternas särart: en lä-roplan för förskolan, med sin särart, en läroplan förgrundskola, förskoleklass och fritis, med sin speciellaprofil, och en läroplan för gymnasieskolan och vux-enutbildningen, med sin särart. Samtliga läroplanerföljer en gemensam syn och har många likheter menockså olikheter.Jag kan inte avhålla mig, fru talman, från att ändåkommentera någonting av det som har sagts i debattentidigare. hävdar nu helt förvånandeståndpunkten att en läroplan leder till att föräldrarnasansvar minskar och att man förhindrar pedagogiskutveckling. Det har man framfört i debattartiklar itidningar, och det säger nu också här i debatten.Jag skulle vilja fråga har samma syn på läroplanen förskolan. Är det så att läroplanen för skolan förhindrarföräldrarna från att ta sitt ansvar och försvårar enpedagogisk utveckling av skolan? Vad är det annarssom är så annorlunda med läroplanen för förskolansom tycks ha den effekten?Så till och . säger här i talarstolen att länge har käm-pat för en läroplan för förskolan. Hur kan det dåkomma sig att när dåvarande partiledarehade ansvar för verksamheten fördes det inte fram,vare sig i regeringsförklaringar eller i praktisk politik,något behov av att stärka kvaliteten i förskolan, av attge förskolan en egen läroplan eller av att ge förskollä-rarna ett särskilt ansvar.Hur kan det då komma sig att inte imotioner i eller på annat sätt har krävt ensärskild läroplan för förskolan eller en särskild regle-ring av förskolans kvalitet? Det var ju t.o.m. så att närman antog förskolans pedagogiska program, som ärde riktlinjer som vägleder verksamheten , varman i mycket tveksam till de riktlinjerna.Jag tycker att det är litet patetiskt att nu höraFolkpartiet säga att man länge har kämpat för denläroplan som vi nu föreslår. Men jag är glad att Folk-partiet ansluter sig till behovet av en läroplan i försko-lan.Svensk förskola har ju en hög kvalitet. Det är enutveckling som har skett under kommunalt och enskilthuvudmannaskap och tack vare en kunnig och enga-gerad personal. Vi har en högre andel förskollä-rare i förskolan än . Detta är en viktig förutsättningsom möjliggör att vi nu kan införa en läroplan med såhögt ställda kvalitativa och pedagogiska krav.Kvaliteten i förskolan har till stor del utvecklatsmed staten på åskådarplats. Det är viktigt för oss iriksdag och regering att komma ihåg det och att re-spektera den höga prioritet av kvalitet och kompetensi förskolan som kommunerna faktiskt har visat.Jag anser att ledarskapet i förskolan har mycketstor betydelse. Jag kan inte se att ledarskapet i försko-lan på något avgörande sätt skulle skilja sig från le-darskapet i skolan när det gäller betydelse och vikt.Jag anser att förskollärarna med sin höga kompe-tens har en avgörande roll för att det skall bli möjligtatt nå läroplanens mål. I många förskolor har ocksåförskollärarna ett särskilt ansvar för verksamheten.När vi nu tar steget att införa en läroplan för för-skolan skärper och tydliggör vi de krav som statenställer på kvalitet och pedagogisk profession i försko-lan. Det kallas målstyrning och har mött stor uppslut-ning i den här kammaren när det har gällt skolan. Jagtror inte att det är genom ökad statlig reglering som vihöjer kvaliteten utan genom att vi på ett bättre vissätter upp höga mål och överlåter åt kommunerna ochhuvudmännen för verksamheten att utforma arbetet såatt man kan nå de här höga målen.Min bedömning är den att den läroplan som vipresenterar leder till högre krav på personalens kom-petens och utbildning än en förskola utan läroplan.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga att kun-skapssamhället är ett aktivt val. Det förutsätter entydlig politisk prioritering av utbildning, av hela ut-bildningssystemet. Jag vill att förskolan skall inklude-ras i begreppen kunskapssamhälle, livslångt lärandeoch utbildning. Förskolans läroplan, den första nå-gonsin, som regeringen kommer att besluta om den11 juni, efter det att kammaren har ställt sig bakompropositionen, är ett historiskt och avgörande steg förförskolans status, kvalitet och utveckling.Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag glömde att framföra ett tack tillOla Ström, som skall lämna oss här. Vi har haftmånga glada debatter och har olika åsikter i en mängdfrågor, men det har varit stimulerande, och jag kom-mer att sakna de debatterna. Lycka till i fortsättning-en!Jag vill till skolministern ställa två frågor, somockså är de stora frågorna i det här förslaget. Den enaär varför man har frångått Barnomsorg- och skola-kommitténs hela inriktning när det gäller läroplans-formuleringen. I den hade man en helt annan fokuse-ring på barnens naturliga utveckling och mognad ochen mycket mindre uttalad koppling till grundskole-verksamheten.