prot · GL0956 · 1998-01-27 00:00:00 — Jag är glad för att det lönar sig attprotestera mot okloka beslut. Tack vare mina och endel andra riksdagsledamöters protester, liksom protes-ter från hela landet, tog sitt förnuft till fånga.Ministerns insats kan jag inte bedöma, inte hellerministerns möjlighet att påverka ett fattat beslut, ef-tersom den situationen är undanröjd genom Teliashelomvändning i frågan. Däremot tycker jag personli-gen att ministern kunde och skulle ha ingripit på etttidigare stadium utan att det för den sakens skullskulle vara tal om ministerstyre.Fru talman! Jag är glad på grund av Teliastotala reträtt i frågan. Däremot är jag inte helt nöjd,och jag kommer därför även i fortsättningen att beva-ka frågan, till dess större rättvisa har uppnåtts. Detkommer även i fortsättningen att finnas orättvisorinbyggda i taxesystemet. 08-området kommer ävenefter att vara mer gynnat än andra områ-den. Hela är ett enda lokalsamtalsom-råde, där man följaktligen ringer till lokalsamtalstaxa.Även i fortsättningen kommer många att tvingas ringarikssamtal inom den egna kommunen.Detta är orättvist och strider mot de specifika målsom har fastställt om regional balans. Där-för är det bra att nu jobbar medatt ta fram en ny nummerplan. Frågan är dock utifrånvilka kriterier det arbetet skall ske. Statens roll måstediskuteras och möjligheterna att uppnå målen i verk-ligheten analyseras. Jag återkommer till detta i mittnästa inlägg.Anf. 18 ():Fru talman! Liksom känner jag migi dag ganska nöjd med att faktiskt har tagit sittförnuft till fånga och backat från det tokiga förslagsom nu har tillämpats . Det tragiska är natur-ligtvis att det skall behöva vara så här mycket snurr,tokerier och opinionsbildning innan förnuftet fårsegra. Även om det här naturligtvis är ett rejält stegframåt skulle jag vilja ställa några frågor till statsrådetom framtiden.När vi hade en interpellationsde-batt i den här frågan här i kammaren uppfattade jag attvi var väldigt överens om att de gamla riktnum-merområdena inte är särskilt bra.Nu går man tillbaka till att reducera taxan församtal över riktnummergränsen, men de gamla rikt-nummerområdena finns kvar.I debatten sade kommunika-tionsministern att det verkligen finns starka skäl attändra riktnummerområdena. Riktnummerområdenahar varit desamma , ochde är en kvarleva som är otidsenlig.Ungefär så uttryckte sig kommunikationsminis-tern, och jag håller med om detta. Vi i Centerpartiethar varit pådrivande för att ändra på detta. Vi har,precis som var inne på, tittat på hur detkan se ut i andra delar av landet. till-baka vet vi ju att 1 ½-2 miljoner människor i 08-området kan ringa för lokalsamtalstaxa. Med dagensteknik går det självfallet att få betydligt större rikt-nummerområden också i andra delar av landet.Jag är litet rädd för att den förändring som Telianu har gjort - den är ju i och för sig åt rätt håll - för-dröjer en stor reform av riktnummerområdena. Därhar också kommunikationsministern talat om att t.ex.Skåne, men också andra län, borde vara ett riktnum-merområde. Vi är överens på den punkten. Vi i Cen-terpartiet har betonat just detta. Det borde vara ettminimikrav. I borde det kanske vara rimligtatt kunna ringa för lokalsamtalstaxa i en större regionän så. Men det kan vi återkomma till.Jag skulle helt enkelt vilja veta hur kommunika-tionsministern ser på detta med nummerplaner ochannat som är på gång. När kommer den stora refor-men av riktnummerområdena? Hur länge får vi vänta?Kan statsrådet ge något besked om tidsplaneringen fördetta?Den andra frågan som jag tycker infinner sig i dagnär man ser hur detta går till är: Vad kostar det attexperimentera på det sätt som nu gör? Manprogrammerar om, ställer om och debiterar på det härsättet, och det gäller . Sedan ändrarman sig och går tillbaka till det gamla systemet somman modifierat något med några öre mer per samtal.Är det rimligt att man genomför så här stora reformerutan att ha bättre underlag, på det sätt har gjort?Tyvärr förekommer detta inte bara inom Telia.Det finns andra exempel i mitt hemlän Gävleborg.Där har SJ förändrat tågtidtabeller och slutat att stan-na nattågen i . Men när kommunernaväsnas och protesterar, precis som i teletaxefrågorna,ändrar man sig eller någon månadoch återgår dessbättre till att stanna tågen i Bollnäsoch och inte bara köra dem förbi.Att det sker på det här sättet är naturligtvis för-ödande för förtroendet för statliga verk, myndigheteroch bolag. Jag tycker att kommunikationsministernhar ett särskilt ansvar för att de statliga aktörerna påde här områdena uppträder litet mer seriöst och lång-siktigt.Anf. 19 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tycker att de reaktioner som harvarit , om den förändring som Teliahar gjort och att har påverkats, är ganska intres-santa. vill alla ta åt sig äran av detta. Oavsett omman är riksdagsledamot, kommunalråd eller kommu-nikationsminister tycker alla att det var det egna age-randet som gjorde att detta ändrades. Låt oss vara litetglada över att det faktiskt hände någonting utan att vibehövde använda det instrument som finns i telelagenoch som vi var beredda att använda. Det fungerademed opinionsbildning och kundpåtryckningar. Vi kanju kalla oss kunder oavsett vad vi har för uppdrag.Det var faktiskt många kunder som var med och på-verkade också.Jag vill fortsätta den diskussion som tar upp om vad det kostar att ändra och ändratillbaka. Visst hade det varit bra om det hade blivitperfekt från början. Jag är inte helt säker på att dettaär den perfekta lösningen heller. Men vad hade vi sagtom man hade sagt att den förändring vi gjorde blevför dyr och att det därför inte gick att låta sig påver-kas? Jag är glad över att man trots allt tar den kostna-den, även om det hade varit bättre om bolaget hadevarit klokare från början. Det hade också varit bättreur ett rent företagsekonomiskt perspektiv.När det gäller tidsplanerna för ändringen av rikt-nummerområdena sade jag i interpellationssvaret attPost- och har 1998 på sig för att kommafram med ett förslag till nya riktnummerområden. Jagdelar uppfattningen att det inte är något konstigt medatt ett län blir ett riktnummerområde. Men det kanäven vara större områden. Det finska systemet innebäratt man har ett betydligt större område, nämligen helalandet, som ett riktnummerområde. Det är dessa ana-lyser som pågår på för att viskall komma fram till ett system som är hållbart sålång tid som möjligt. Att förändra telefonnummer fören privatperson eller ett företag är en ganska storomställning. Därför skall det inte behöva göras alltförofta. Systemet skall vara hållbart.När gäller påverkan vill jag säga att vi fick enopinionstorm. Det var många som talade om att dedrabbades ohemult. Men i bakgrunden har vi ocksåanalyser om samtalsmönster av mer vetenskaplig artsom har tagit fram. Där kan vise att det var vissa regionalt avgränsade områden somdrabbades ohemult av detta. Det är alltså inte baraopinionen som har påverkat här utan har också kunnat bevisa detta.Då vill jag gå in på det som pratadeom, nämligen samtal och dialog mellan , Post-och och departementet. Vi har en dialog,inte bara med utan med samtliga operatörer. Detfinns ju flera operatörer som är ganska stora på delarav den här marknaden. Vi behöver ha en aktiv dis-kussionen med dem också.Anf. 20 ():Fru talman! är ju ett statligt bolag, och Post-och är en statlig myndighet. Jag tyckeratt det är att regering och riksdag genomuppföljning och utvärdering ägnar sig litet mer åt hurderas verksamhet bedrivs. Jag tror att vi alla skall tatill oss det och försöka förbättra det. Den här situatio-nen hade inte behövt uppstå om man hade agerat i tid.Den var känd långt innan hela apparaten för att för-ändra systemet sattes i gång.Fru talman! Förändringarna i taxesättningen inomTelia började i samband med den avreglering av te-lemarknaden som genomfördes . Till dags datohar priset för lokalsamtal ökat och församtal till angränsande riktnummerområden med454 %. Abonnemangsavgiften har ökat . Devardagsnära och nödvändiga samtalen har fördyratsradikalt. Orsakerna till detta är säkert flera, men vissthar konkurrensen på utlandssamtal och rikssamtalmedfört ökade kostnader för övrig telefoni. Regionalbalans och sociala behov har fått stå tillbaka förmarknadskrafter och konkurrens.Telia styrs inte längre via ägardirektiv. De tele-politiska målen skall uppnås genom lagstiftning, sägerkommunikationsministern i sitt interpellationssvar tillmig.Om det som är grunden för detta sägs däremotingenting. Det är ju krav från EU, vars öppnande avtelemarknaden kräver en anpassning avregelsystemet. vill vara bäst i klassen när detgäller att anpassa sig till EU:s regelsystem och harskyndsamt genomfört detta. Ännu finns ingen gemen-sam EU-lagstiftning i frågan, och en del länder hardessutom fått dispens innan de skall på-börja avreglering av sin marknad.Den svenska brådskan har alltså ingen egentliggrund. Man behöver naturligtvis tänka igenom det nyasättet att styra telemarknaden på väldigt noga och intefatta förhastade beslut.De övergripande telepolitiska målen är bra, liksomde specifika målen. Det handlar om rimliga priser, attkunna utnyttja det över hela landet och ha tillgänglig-het även under kriser och krig. Det är ju jättebra, mennär det skall omsättas i praktisk handling vet vi i dagatt tjänster inom AXE-systemet och tillgången tillInternet m.m. varierar kraftigt i landet, liksom kostna-derna för dessa tjänster. Då kommer ju frågan: Ärgällande lagstiftning tillräckligt bra för att uppfylla dehär kraven? Hur tolkar de telepolitiska målen?Det finns någon möjlighet att utfärdaägardirektiv från riksdag och regering. har avi-serat stora kostnader för att förverkliga de telepolitis-ka målen. Vem skall skjuta till de medlen?I dag förbereder många kommuner och tar kostna-derna för att få ett fungerande inomkommunalt tele-system för Internetanslutning m.m. Hur går det förkommuner som inte anser sig ha råd med detta?Som ministern sade är frågorna många och osä-kerheten om bl.a. finansieringen stor. Det kan vara påsin plats att ministern ger sin syn på möjligheterna tillmåluppfyllelse och betalningsansvar, på hur mantolkar de politiska målen nu när det är de som styr ochpå den nya typen av lagstiftning.Anf. 21 ():Fru talman! Jag kan hänga på där . Jag tycker också att det är rimligt att man harsystem som fungerar landet över, oavsett hur godekonomi en lokal kommun har, och jag tycker att detegentligen framgår väldigt tydligt av det beslut somriksdagen fattade . Därbetonades det väldigt starkt att har en skyldighetatt främja stärkt regional balans. Då måste man juleva upp till det, tycker jag. Det är litet si och så meddet om man kan ha ett riktnummerområde för en ochen halv miljon människor i en del av landet men intelyckas åstadkomma det i övriga delar av landet. Jagtycker inte att det stämmer bra med ambitionen att detskall vara rättvisa taxor över hela landet.Alla vill ta åt sig äran, säger statsrådet. Det behö-ver vi ju inte strida om. Det är säkert många olikaopinionsbildare som på olika sätt har bidragit till attdet nu har blivit en förändring till det bättre men sominte är tillräckligt bra.På frågan om vad det kostar fick jag inte någotsärskilt uttömmande svar. Vad hade vi sagt om maninte hade gjort det, frågar kommunikationsministern.Man borde ha varit klokare från början.Ja, självklart borde man ha varit klokare från bör-jan. Det är ett rimligt krav att ställa på ett sådant oer-hört stort företag som att man har mycket godagrunder för de beslut man fattar och de förändringarman gör. Då behöver man inte retirera efter någonmånad och säga: Det blev inte bra, vi gör på ett annatsätt.Slutligen kostar det för företag och enskilda attändra riktnummer om man nu går på det här medlänsvisa riktnummerområden. Men man behöver jufaktiskt inte ändra på själva numret. Det handlar omhur man debiterar. Då kan vi ha kvar vårt 0650-nummer i och 0651 i . Det viktigaär ju att sedan debiterar som om länvore ett riktnummerområde. Då behöver det inte blinågra kostnader för att ändra nummer. Jag tycker attvi borde vara överens om att numren inte är viktiga.Anf. 22 Kommunikationsminister ():Fru talman! Först till frågan om riktnummer. Detär som äger den frågan, inteTelia eller de andra operatörerna. Det är också viktigtatt ha nummer som kan användas - nummerportabili-tet som det heter - av de olika teleoperatörerna på ettenkelt sätt. Det får inte bli för krångligt om man villbyta operatör.Så till den öppna marknaden. Det tycker jag är enoerhört spännande och intressant diskussion. Det är juinte bara EU som avreglerar från i år.Genom det som slöts är det härnågot som i princip hela världen omfattas av. Det ärnågra länder som har bekymmer, om man uttryckersig så. Några har inte skrivit på avtalet eller har begärtundantag eller förlängd tid. Men på det hela taget gårvi alltså mot en öppen världsmarknad på telemark-nadsområdet.Man kan säga att var tidigt ute när detgällde att öppna telemarknaden. Det har varit bådebra och dåligt. Jag har hört till dem som många gång-er har kritiserat att vi var väldigt mycket av en lekstu-ga för andra operatörer som kom in och tränade när vivisste att det skulle bli en öppen mark-nad.Det positiva var att den stora operatören i Sverige- dvs. , som det blev i samband med öppningen- var tvungen att vässa sin kompetens. Man vartvungen att klara av den nya situationen på ett sättsom har gjort att vi har ett effektivt nationellt teleföre-tag i jämförelse med de flesta andra länder. Men i detstora hela är ett mycket litet företag om manjämför med dem som är inne på marknaden. Glo-bal One är bara ett exempel om man ser på världs-marknaden.Men här i är man alltså den dominerandeoperatören. Eftersom man är den dominerande opera-tören har vi varit noga med att i telemålen och i lag-stiftningen, men också i direktiven och inte minst i depreciserade krav som kommermed, tala om vad som skall omfattas när det gällersamhällsomfattande tjänster. Det är ju något somTelia måste leva upp till, och där kommer regionalbalans in.Så någon återgång till ett mer reglerat system iform av att man styr operatören tror jag defini-tivt inte på. Däremot måste den som är dominerandeoperatör ta ett särskilt ansvar. Det sker inte bara iSverige, utan man gör likadant i de andra länderna.Telemarknaden förändras, som sagt, väldigtsnabbt. Det här med telefoni kommer inom en ganskasnar framtid, om det inte redan är så, att vara den lilladelen i de flesta telebolags arbete. Det är andra typerav tjänster som kommer att ge både utgifter och in-komster, naturligtvis. Telefonin är av sociala skälviktig. Men på marknaden betyder bl.a. dataöverfö-ringar mera.Anf. 23 ():Fru talman! Om det är att vässa klorna att höjataxan för dem som ringer till angränsanderiktnummerområden, då förskräcker hela historienmig.Man funderar tydligen på att slå ihop sig medNorge. Är det nya telepolitiska mål som då skall gällai fortsättningen?När det gäller lagstiftningen står det faktiskt i be-tänkandet att eftersom lagstiftningen är ganska ny ochregelförändringar kommer att ske fortlöpande kom-mer vi att få förändra lagstiftningen . Dåkan man fundera över hur pass snabb man skall varaoch om man skall vara något slags försöksland ellerexperimentland i de här frågorna.Det finns en rad frågor att ställa runt det här. Vikan tillsammans - ministern får också ta detta medglädje och säga att hon har varit en del av beslutet, detbjuder jag gärna på - glädja oss åt att har ändratinställning i taxefrågan.En fortsättning måste följa när det gäller num-merplaner och rättvisan i taxesystemet. Den fortsattauppbyggnaden av telekommunikationerna är viktig.Talet om elektroniska motorvägar, med möjlighet tilldistansundervisning och distansarbete i hela landet, ären viktig regionalpolitisk fråga.Möjligheten att använda och ha tillgång till mo-dern teleteknik får inte heller bli en klassfråga. Härspelar staten en viktig roll på många områden ochmåste vara den yttersta garanten för att detta intemisslyckas. Det här med den fria marknadens fördelaroch nackdelar skulle vi kunna orda mycket om, ochdet är inte säkert att jag är lika positiv som kommuni-kationsministern är i detta fall.Anf. 24 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det som sade på slutet,om infrastrukturens roll för att klara av det nya sam-hället, IT-samhället, instämmer jag gärna i. Det ärockså ett väldigt starkt samhälleligt ansvar. Det är ettstatligt ansvar, men också kommuner och regionerkan ha ett ansvar i det här fallet.Men det säger också en annan sak, nämligen atttelefonin bara blir en del i hela denna utveckling somvi kan vara överens om är väldigt snabb. Dataöverfö-ringen och möjligheten att jobba med IT har så mångaandra dimensioner, inte minst vad det gäller multi-media och fiberoptiken.Jag är alltså säker på att vi återkommer till detta.Vi kan väl säga att vi med gemensamma krafter harlyckats göra något litet rundare på telesidangenom de aktioner som har varit.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.7 § Svar på interpellation 1997/98:78 om ha-veriutredning rörande fiskefartyget . 25 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om rege-ringen avser att ta initiativ till att en statlig haveriut-redning genomförs som kan klarlägga orsakentill fiskefartyget haveri.Fiskefartyget anmäldes saknat den 28 sep-tember 1995. Det hade lämnat hemmahamnen och skulle då gå ut för atttråla efter räkor i . Statens haverikommis-sion inledde en utredningangående försvinnandet.Låt mig först säga att den eftersökning som gjor-des efter försvinnandet är en av de störstasom har genomförts av svensk sjöräddning. Trotsdetta kunde varken besättningen eller vrakrester efterfartyget återfinnas. Genom frivilliga insatser frånfiskare genomsöktes därefter också havsbottnen utanatt fartyget kunde återfinnas.Mot denna bakgrund avslutade Haverikommissio-nen sin utredning genom en slutrap-port. I rapporten konstaterades att fartyget sannolikthade förlist till följd av en snabb stabilitetsförlust,bl.a. förorsakad av dåliga stabilitetsegenskaper.Sedan en trål som kunde förmodas härröra frånNovi återfunnits för sedan har efter privatainitiativ vraket lokaliserats och fynden så långt möj-ligt dokumenterats genom undervattensfotografering.Anledningen till att inteåterupptagit undersökningen av olyckan är reglerna i18 § förordningen om undersökning av olyckor. En-ligt den paragrafen får en undersökning som avslutatsåterupptas "om det kommer fram nya omständighetersom kan antas ha betydelse för utredningsresultatet".Det som har kommit fram nu innebär inte några såda-na nya omständigheter.Den fråga som kommit att fokuseras i debatten beräkningar rörande Novisstabilitet. Det finns anledning att understryka att detrör sig om beräkningar, eftersom fartyget inte kundeåterfinnas. Beräkningarna visar att fartygets akter lågdjupare i förhållande till konstruktionsvattenlinjen änvad som hade antagits vid de beräkningar som gjortsav danska myndigheter.Att s.k. häcktrålare löper risker att dras ned avtrålen är ett faktum som varit känt . Dessa ärmycket känsliga för t.ex. strömsättning riktad in itrålen om denna driver ut mot sidan. Ett litet fribordökar riskerna för stabilitetsförlust om sjö bryter inakterifrån, och det händer lättare om fartyget har stortakterligt rekommenderade i sinslutrapport att"överväga möjligheterna att säkerställa att fiskefartyghar tillräcklig stabilitet för den avsedda användning-en". hade inlett ett arbetemed en genomgång av olyckor med fiskefartyg. Dettaarbete var färdigt . Med anledning av och resultatet av arbete inleddes ett samarbete mellan , och fiskares riksför-bund. En rapport med resultatet av samarbetet beräk-nas vara klar i början av mars.Det totala antalet svenska fartyg som är jämförba-ra med uppgick ursprungligen till ca 100. Underhand har dock meddelat att endast ettfåtal av denna typ av fartyg fortfarande finns kvar ochatt antalet minskar.Statens konstaterade i sin rap-port att fiskefartyget sannolikt hade förlist tillföljd av en snabb stabilitetsförlust. Liknande olyckormed häcktrålare ger klart stöd för denna uppfattning.Regelverket ger, som jag redan nämnt, Haverikom-missionen möjlighet att återuppta en olycksutredningom nya omständigheter kommit fram som kan antasha betydelse för utredningsresultatet. Jag ser princi-piella svårigheter med att regeringen skulle ge detoberoende utredningsorganet direktiv i ett särskiltärende. Det är följaktligen somskall göra sådana bedömningar. Jag vill i samman-hanget fästa uppmärksamheten på det utredningsarbe-te som bedrivs av , och företrädare för fiskerinäringen.Anf. 26 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jaghade kanske hoppats på ett mer klargörande svar frånregeringens sida när det gäller regeringens syn på hurnoggrant man bör göra en haveriutredning. Men åter-igen: Det är mot den svenska haverikommissionensom jag riktar kritiken. Det är många som gör det somhar följt det här ärendet.Återigen: för-liste fiskefartyget , . Den 9 april1996 ger den svenska , där man skriver att förlisningen sannolikthade skett genom en snabb stabilitetsförlust. Detta ärju en skrivbordsprodukt, eftersom man då inte hadefunnit fartyget.Sedan går vi till . Då gjordes etttrålfynd som med stor sannolikhet visade var fiskefar-tyget låg: väster om . Till mångasförvåning vägrade då att pånågot sätt gå in i en ny undersökning för att dels för-söka klarlägga om det var fiskefartyget , dels seom man kunde finna några ledtrådar på skrovet. Detdanska förklarade däremot att det fannsall anledning att undersöka vraket. Som bekant komfartyget från och hade tidigare besiktats där.Genom ett privat initiativ som finansierats av enhjälpfond, med insamling i kyrkor i m.m.kunde ett privat företag fortsätta att leta efter fartyget,och fann man vraket väster omVäderöarna. Man har gjort en viss filmning avvraket och sett namnet på fartyget.Att vägrat medverka iatt fortsätta undersökningen har mött hård kritik ochriskerar att skada allmänhetens tilltro till hur densvenska arbetar. Jag har ocksåett pressklipp från den 4 oktober1997 som visar att exempelvis en avdelningschef förfartygsinspektionen i , , in-stämmer i kritiken mot hur den svenska haverikom-missionen har arbetat.Okej - vi har inte ministerstyre i landet. Men re-geringen kan däremot ge sin syn på hur noggrant manbör genomföra en haveriutredning. Varje ledtråd mankan få genom att noggrant undersöka vraket efterNovi kan leda till kunskaper om hur man kan förhind-ra en ny sådan här olycka.Jag skall därefter göra några kommenterar om sva-ret. På första sidan står det att den eftersökning somgjordes efter olyckan var den största som har skett ilandet. Det är riktigt. Men det var inte den som låg bakom detta, utan detvar , frivilliga fiskare ochandra som genomförde undersökningen. Det är ing-enting som kan ta åt sigäran för.Överst på s. 2 står det att det måste komma framen ny omständighet som kan antas ha betydelse förutredningsresultatet för att man skall återuppta enutredning.Om 18 § innebär att det inte är någon ny omstän-dighet när man har funnit vraket, då är det mycketmärkligt.Anf. 27 Kommunikationsminister ():Fru talman! Olika myndigheter kan få kritik frånolika håll, men jag skall nog för egen del avhålla migfrån att i detta läge kritisera Statens haverikommissionutan hålla mig till det regelsystem som existerar.Ett av de viktigaste skälen till att vi har haveri-kommissionsrapporter är ju inte bara att försöka tareda på vad som har hänt utan att också försöka för-hindra nya olyckor under ungefär samma omständig-heter.Sjöfartsverket har fått i uppdrag att ta kontakt medFiskeriverket och folk från näringen. Det är en upp-följning för att se vad vår myndighet kan göra för attdetta inte skall hända igen med motsvarande fartyg.Vi kommer att få den här rapporten inom en peri-od av . ser jag stora svårigheteratt gå in med ett regeringsbeslut, vilket naturligtvis ärden formella vägen om man skulle återuppta arbetet .