prot · GL0987 · 1998-03-26 00:00:00 — Den typen av politik drab-bar stenhårt låg- och medelinkomsttagare.Tack vare den sanering vi har gjort, där vi har an-vänt skatteinstrumentet framför allt för att få rättvisa isaneringsarbetet och där höginkomsttagarna har fåttlämna sin del, har vi fått ned räntorna. Vi börjar fåtillväxt i ekonomin. kommer det också nya jobb.De senaste siffrorna visar på 38 000 fler i sysselsätt-ning jämfört tidigare. Det betyderatt fördelningspolitiken börjar fungera rejält. får chansen att komma tillbaka till arbetsmarkna-den. I den delen är det också nödvändigt att användaskattepolitik.Anf. 59 (m):Fru talman! Vi har redan konstaterat i debatten attboendekostnaden har ökat under de senaste fyra åren.Dessutom har tillväxten inte varit så hög som denborde ha varit för att klara utgifter i stigande grad.Antalet jobb har faktiskt minskat under 22 av Gö-ran 24 månader som statsminister. 1997 varfaktiskt det sämsta sysselsättningsåret sedan mitten av70-talet. Det har inte blivit fler jobb utan ett statistiskttricksande med fler och fler människor i olika typer avs.k. Det är nya jobb vi behöver och inteåtgärder av olika slag. LO anser ju också att det ärgenom ökad sysselsättning som arbetslösheten skallbekämpas och inte genom kamouflage av den öppnaarbetslösheten.Jag anser fortfarande att den här frihetsaspekten,enskildas frihet, är minst lika viktig som statens frihetfrån skuld och beroende.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Vad tror att räntorbetyder i en ekonomi? När man för en politik somdriver upp räntorna till skyhöga nivåer läggs det envåt filt över all verksamhet i landet. Det betydermindre försäljning för småföretagen, eftersom det intefinns någon som har råd att efterfråga deras produk-ter. Det betyder mindre investeringar för företagen,eftersom det är mer lönsamt att sätta pengarna påbanken. Det skapas rädsla och osäkerhet hos landetsalla hushåll som håller tillbaka konsumtionen. Detskapar orättvisor i ett land. Den typ av depressionsom man då skruvar ned landet i, slår obönhörligt motdem som har det sämst ställt.Med vår politik har vi halverat räntorna, och vihar fått ned boendekostnaderna den vägen. Vi får igång sysselsättningen genom att tillväxten nu stiger.När säger att det tricksas med statistikmenar han bl.a. . Där får drygt 100 000människor en chans till en grundläggande gymna-sieutbildning. De växer i självförtroende och får enchans att efterfråga de nya jobben. Är det att tricksamed statistik?Attentat från djurrättsaktivisterAnf. 61 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieministern med anledning av de militanta vega-nernas och djurrättsaktivisternas framfart över vårtland.Under flera år har universitets forskningsan-läggning och deras djurhus varit utsatta för terrorismoch inbrott där material och byggnader för flera slagits sönder. Man har också hotatforskare och deras familjer. Det har lett till att Umeåuniversitet, som har varit ett öppet universitet, i daggår mot ett stängt universitet. Jag menar att detta är etthot mot vårt öppna samhälle.Jag skulle vilja fråga justitieministern om justi-tieministern ser några möjligheter att stoppa den härtypen av aktiviteter som hotar både de öppna forsk-ningsinstitutionerna och vårt öppna samhälle.Anf. 62 Justitieminister ():Fru talman! Ja, jag ser stora möjligheter att ingripamot, förebygga och förhindra den här typen av attack-er. Vi ser dem på flera olika områden. De exempelsom tog upp är av ett slag. Det finnsandra aktivister som angriper pälsuppfödning ellerpälsförsäljning i affärer.Det här är ett växande problem i vårt samhälle.Det har lett till att polisen, som i första hand är densom kan vidta åtgärder för att förhindra den här typenav händelser, har skapat särskilda arbetsgrupper påsina håll i landet för att öka möjligheterna att samlainformation om de grupper som genomför den härtypen av brottsliga gärningar. Detta har man gjort föratt kunna hjälpa dem som är utsatta med åtgärder föratt bevaka och förhindra att sådant här sker.Det krävs alltså det som kallas ett kriminalunder-rättelsearbete, ett effektivt och bra sådant. Vad stats-makterna kan göra är att säkerställa att polisen har braredskap för att kunna bedriva det här arbetet. Inomramen för det arbete som pågår när det gäller att ökaeffektiviteten i polisarbetet ser jag just möjligheternaatt utöka polisens möjligheter att använda ny teknik idet arbetet som viktiga. Jag hoppas att Folkpartietkommer att stödja regeringens förslag i den delen.Anf. 63 ():Fru talman! Ja, om det leder till det som jag hop-pas, nämligen att man skall säkra att vi i fortsättning-en skall ha ett öppet samhälle och på det sättet hindraden här typen av brottslighet. I medierna och i debat-ten får man ofta en bild av att vi nu accepterar detta.Det ger legitimitet åt våldshandlingar. Det gläder migatt justitieministern också understryker att det här ärett växande problem. Jag uppfattar också att regering-en tycker att detta är ett problem.Det skulle ge kraft åt polisens arbete om regering-en och kanske också tydligt kunde slå fastatt man fördömer den här typen av aktiviteter i ettdemokratiskt samhälle som Sverige.Anf. 64 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror i och för sig inte att det skullebehövas att vare sig riksdag eller regering fördömergrova brottsliga gärningar. Det följer av det faktum attmånga av de här aktiviteterna utgör en mycket grovbrottslighet. Det är också det som är skälet till attpolisen har utvecklat metoder för att kunna motarbetaden här utvecklingen.Men det ställer också krav på oss i regering ochriksdag att säkerställa att polisen får de instrumentman behöver. Det var därför jag nämnde den senastepropositionen när det gäller polisens register och attge möjlighet för polisen att arbeta på ett effektivt sätt.Vi måste värna vårt öppna samhälle. Men det kräverockså att vi har modet att ge de redskap polisen behö-ver och att kontrollera att de används på ett riktigtsätt. Det är kärnan i just bekämpandet av hot mot vårtöppna samhälle.RegionalpolitikenAnf. 65 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern. Han talar då och då väl om att helaSverige skall leva. Det gjorde han senast på Lands-bygdsriksdagen, på ett bra sätt, om jag förstod deträtt.Samtidigt ser vi signaler som pekar i rakt motsattriktning. I den regionalpolitiska propositionen drarregeringen ned på olika områden. Man tar bort trans-portstödet för zon 1, , , , . Man tar också bort den ersättning avarbetsgivaravgiften som finns i inland förvissa företag.Jag tycker att det här är litet inkonsekvent. Samti-digt hörde vi i trafikutskottet , när vi börjadehantera Stockholmstrafiken, att bl.a. statsministernsparti vill lägga ned många miljarder på en södra länk.6 miljarder kronor, 1 miljard per fil, kostar det attbygga den vägen. Man förbereder alltsåför en ny stor befolkningsexpansion i Stockholmsom-rådet.Jag tycker inte att det här går ihop. Jag skulle viljahöra vad statsministern har för kommentar till att med ena handen och tar med den andra på det härsättet.Anf. 66 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att frågan är fel ställd avBergström. Det bor ju redan folk i , pro-blemen är redan ett faktum och man behöver lösatrafikfrågorna i den här regionen också.Jag tror att det är en ofruktbar politik att ställaStockholm mot landsbygd eller glesbygd. Hela Sveri-ge har rätt att leva. Det inkluderar också storstäderna.Anf. 67 ():Fru talman! Så långt kan jag vara överens medstatsministern. Hela skall leva, inklusivestorstäderna. Men det socialdemokratiska trafiklands-tingsrådet i den här regionen går ju ut och talar öppeti en debattartikel i för någon må-nad sedan om behovet av att bygga ut trafikanlägg-ningar för att kunna ta emot en stor befolkningsex-pansion. Det var klartext.Jag tycker att det visar att det finns starka kraftersom planerar på det här sättet. En aktiv regionalpoli-tik, som man talar om från regeringens sida, blir intetrovärdig om man gör på det här sättet. Just de tvåexempel jag tog upp, om transportstödet och nedsätt-ning av arbetsgivaravgifter i inland, skullejag vilja att statministern kommenterar.Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att det bara är i Stock-holm som vi har landstingsråd som talar om befolk-ningsutveckling och som planerar för framtiden. Jagkan försäkra att jag springer på justden synpunkten vart jag än kommer i landet. Dettillhör den rollens naturliga uppgift att driva på för sinbygds utveckling, oavsett om bygden heter Botkyrkaeller norra . Så ser det ut.I går kväll satt jag i diskussioner om transporterfrån mot norska gränsen och från Uddeval-la mot och , och 45och E 6. Det här är stora frågor i hela landet.Transportstödet och nedsättningen av arbetsgivar-avgifter har vägts mot andra förslag i den regional-politiska propositionen. De har inte haft den effektivi-tet som vi tycker att de bör ha för att de skall förtjänaatt vara utgifter. Transportstödet kan dessutom, trorjag, ses i samband med andra regionalpolitiska insat-ser. Men när det gäller detaljer på det området måstejag hänvisa till näringsministern, som är fackministerpå området.Skattereduktion för privata tjänsterAnf. 69 ():Fru talman! Statsminister sade ti-digare att socialdemokraterna låter satsningar på vårdoch skola gå före skattesänkningar. Vi har hört detuttryckligen många gånger.För två veckor sedan lade tillsammansmed och fram ettgemensamt förslag om skattereduktioner för olikatyper av privata tjänster för att kunna få i gång flerjobb. Det avfärdades med att det gynnar de rika, attdet inte ger så mycket nya jobb eller att vi inte kanprioritera den typen av jobb.Då kan man undra varför det kommer ett förslagom 1 miljard i utökade ROT-satsningar. Jag skullevilja fråga skatteministern hur man, trots allt mansäger om att satsa på vården och om att inte användanågra pengar till skattesänkningar, motiverar att manändå föreslår en skattereduktion på 1 miljard somenbart gynnar manliga jobb.Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Den privata servicesektorn är kanskeden sektor som är mest känslig för den ekonomiskautvecklingen i allmänhet. Får vi i gång konsumtion,får vi i gång mer av inkomster som kan vändas motmarknaden, kommer också den sektorn att växa ochanställa fler människor.Och det ser vi. Tittar vi är detden privata servicesektorn som återigen börjar växa.Frågan om den skall subventioneras ytterligare ellerinte är viktig och intressant. Men den kan knappastkomma före satsningar på vård, skola och omsorg.Därför väljer vi det, och det är viktigt. 16 miljardertill vård, skola och omsorg går i första hand.Det som karakteriserar byggmarknaden är att därfinns det ett konjunkturpolitiskt skäl. Vi har haft enmycket grav kollaps i hela byggmarknaden i Sverige.Det har kommit av höga räntor och kollaps över hu-vud taget i efterfrågan på bostäder. Vi vet att vi kom-mer in i ett läge där efterfrågan ökar, och om några årkan vi ha en byggmarknad som går riktigt bra ochkanske t.o.m. går mot en överhettning. Då finns detkonjunkturpolitiska skäl att försöka dra över såmycket som möjligt av reparationer och ombyggnadtills , när vi har mycket ledig kapacitet i byggsek-torn. Då kan vi undvika en överhettning . Detargumentet gäller inte den övriga privata servicesek-torn.Anf. 71 ():Fru talman! Jag skall alltså tolka svaret som attden lågkonjunktur som har rått just inom den privatatjänstesektorn för snickeri och målning och liknandehar varat mycket längre än alla andra lågkonjunkturer.Den föranleder alltså regeringen att där använda1 miljard till skattesänkningar. Men det kan inte gälladen del av den privata tjänstesektorn som handlar omatt tvätta snickerierna eller kaklet man har satt upp.Jag tycker ändå att regeringen borde kunna an-stränga sig och åtminstone ha litet bättre argument förvarför man är beredd att lägga skattereduktioner förprivatpersoner och hushåll enbart på den del av denprivata tjänstesektorn som handlar om sådana jobbsom männen har.Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Konjunkturen fungerar olika i olikasektorer, det är tydligt. Inom byggsektorn har vi i dagfortfarande en mycket betydande arbetslöshet och ettmycket svagt byggande i . Det finns anledningatt försöka dra över så mycket verksamhet som möj-ligt tills nu för att undvika en överhettning när bygg-konjunkturen kommer i gång. Städning i hemmet,trädgårdsskötsel och sådant har inte samma konjunk-turberoende. De pågår året runt, trädgårdsskötselnvisserligen , hösten och våren och litetmindre . Men de har inte samma konjunk-turpolitiska grund.Sedan är det viktigt att ta en diskussion om denprivata servicesektorn och om det finns anledning attsubventionera den. Jag kan knappast se att det finnsett sådant utrymme . Vi har precis fått näsan ovan-för vattenytan. Vi har gått igenom en väldigt svårperiod. Vård, skola och omsorg har fått dra ett lass idet här saneringsarbetet. Jag tycker att det är viktigastatt framför allt koncentrera resurserna dit. Det är endel som också är en servicesektor som ligger männi-skor väldigt nära och som är oerhört viktig för ett gottsamhälle.Lösen för gisslanAnf. 73 ():Fru talman! Jag vill rikta en fråga till , utrikesministern. Den gäller paret ,men är av litet mer principiell karaktär. Min fråga är:Skall man tolka uppmaning till Pingst-kyrkan i att överväga en lösensumma förparet så att de ideella organisationerna skallöverta en del av det diplomatiska ansvaret från UD isådana här situationer?Anf. 74 Utrikesminister ():Fru talman! Det skall man definitivt inte göra. Tillatt börja med skall man lyssna på vad . Han sade väldigt tydligt att det inte är hans sakatt uttala sig å Pingstkyrkans vägnar. Det måstePingstkyrkan göra. Man får själv avgöra detta. Där-emot uttalade han sig om vad staten har för principiellinställning.Jag har varit imponerad under vårt samarbete medPingstkyrkan i över hur bra man har hanteratden här frågan. Men det är klart att det ytterst ärsvenska staten som har ett ansvar för svenska med-borgare. Vi tar också det ansvaret, men vi är glada föratt ha en samarbetspartner som uppträder så profes-sionellt i en så svår situation som den med det kid-nappade paret i Dagestan.Anf. 75 ():Tack fru talman! Jag vill ytterligare fördjupa frå-gan. Jag lyssnade på i TV och tyckte attdet ändå fanns en uppmaning till huvudmannen attöverväga en lösensumma. Jag är rädd att detta skall geen öppning för alla svenskar som hamnat i en sådanhär situation att det finns ett uns av möjlighet att få utpengar från , antingen från staten eller frånhuvudmannen. Därför är det viktigt att få klargjortvad menade.Anf. 76 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror säkert att kantala för sig själv. Jag talar å regeringens vägnar, ochvi uppmanar inte någon enskild eller organisation attgöra det ena eller det andra när det gäller att lösa ensådan här mycket komplicerad affär. Det finns alltsåingen uppmaning från till Pingst-kyrkan att betala ut lösen.Skattekontot för småföretagareAnf. 77 ():Fru talman! har jag mött mångaolyckliga småföretagare. De är olyckliga över det nyaskattekontot, och kanske framför allt tillämpningen avdet.Jag kan ge ett exempel på vad man kritiserar: Detmedges inte att man clearar moms som man skall fåtillbaka med preliminärskatt som man skall betala.Dessutom tycker man att det är väldigt mycket admi-nistration och blanketter kring systemet.Jag antar att de här synpunkterna har kommit ävenskatteministern till del. Jag undrar om skatteministernförbereder något förslag för att förenkla tillämpning-en.Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Svaret är ja. Skattekontot har vi lagtfram och genomdrivit just för att det när det väl börjarfungera riktigt bra - det har en del barnsjukdomar ibörjan - kommer att vara en förenkling för mångasmåföretagare, i kontakten med skattemyndigheten.Det blir färre datum och färre regler att hålla reda på.Det går just att, vilket frågan gällde, kvitta inkomsteroch utgifter mot varandra.Det finns en del barnsjukdomar. Vi följer det härväldigt noga och kommer att lägga förslag till riksda-gen i de delar där vi ser att det behövs förändringar. Iövrigt ser vi att skattemyndigheterna blir allt skickli-gare på att hantera detta.Det är en stor reform. Det är en stor förändring.Det kan bli en del barnsjukdomar i inledningsskedet,men i huvudsak kommer det att bli ett enklare systemför landets småföretagare.Den ekonomiska maktenAnf. 79 ():Fru talman! Statsministern sade att han var borta . Det var jag också. Det var en kort diskussion om vemsom har mest makt i . tyckte att detvar han som hade det. Man kunde tolka statsministernsom att han instämde i påstående.Jag vill därför fråga statsministern: har mestmakt? Jag vill mena att det är statsministern. Delarstatsministern min mening? Är det inte statsministernmåste vi se till att statsministern får mer makt än Bar-nevik, eller hur?Anf. 80 Statsminister ():Fru talman! Jag är mer ödmjuk än vi fick frågan pekade jag litet försynt på honom.Det var väl också för att skämta bort det hela. Jagtycker att fråga nu också i och försig är litet underhållande.Jag tror att det är dumt av oss att på så sätt mätaolika typer av inflytande och ranka folk. Det kan välde syssla med som finns i viss affärspress. Jag hoppasatt vi slipper debatten i riksdag.Anf. 81 ():Fru talman! Frågan är viktig. Statsministern hartillsatt en utredning om demokrati och makten i Sve-rige och sade då att statsministern inte ville ha medfrågan om den ekonomiska makten.Jag tror att den här skämtsamma dialogen har enallvarlig underton. Jag tror att det är klokt att diskute-ra den ekonomiska makten, och att statsministern börgöra det.Den som är i skuld är inte fri, men om vi nu blirskuldfria eller i alla fall inte behöver låna mer, kan vivälja att amortera eller satsa på bostadspolitik eller påvård eller sänka skatten på arbete. villju också sänka skatten på arbete. Ta makten statsmi-nistern, och gör något av den.Det finns en skämtsam ton, men det är en mycketallvarlig fråga. Vem skall ha den ekonomiska maktenoch hur skall vi utnyttja den? Jag rekommenderar:Utnyttja makten, sänk skatten på arbete.Anf. 82 Statsminister ():Fru talman! Sänk skatten, säger säger också , och bevisar därmedatt han är nästan lika mäktig!Jag tycker att det viktigaste vi kan göra som poli-tiker är att se till att vi flyttar in makten i de folkvaldarummen här i igen. Tänk vilket inflytandesom riksdagsledamöterna återigen har när det gälleratt kunna väga förändringar på skattesidan mot enutökad standard i vård, skola och omsorg, och veta attdet beslut man tar inte överprövas av någon marknad.Den som är satt i skuld är icke fri. Det är sant. FörSveriges riksdag var detta ettohyggligt dramatiskt konstaterande. Då hade riksda-gen nämligen ett utomordentligt litet utrymme attmanövrera. Då var man beroende av de stora finan-siella marknaderna eftersom man skulle låna. Vad vihar gjort under den här mandatperioden, med Bäck-ströms stöd skall jag säga, har varit att återerövramakten från marknaden in till de demokratiskt valdaförsamlingarna. Där skall den stanna!Mordechai VanunuAnf. 83 PER ():Tack fru talman! Jag har en fråga till utrikesminis-tern. har , den israe-liska f.d. kärnteknikern, suttit två tredjedelar av det18-åriga straff i isoleringscell han ådömts för att han1986 offentligt bekräftade vad alla redan visste, näm-ligen att hade ett kärnvapenprogram.För två veckor sedan fick han glädjande nogoväntat möjlighet att vistas bland andra fångar ochtelefonera till sin advokat och familj. Hans straff harvarit grymt, omänskligt och förnedrande. Den väl-komna lättnaden var nödvändig bl.a. av hälsoskäl,men försvarar inte alls straffet han redan genomlidit ien isoleringscell på två gånger tre meter.Nu till frågan. Det pågår något av en världsom-spännande kampanj just nu för hans omedelbara fri-givning. Vad tänker utrikesministern göra för att draden strå till stacken och ta sin delav ansvaret?Anf. 84 Utrikesminister ():Fru talman! Per och jag brukar då och dåtala om den här frågan.Den har redan agerat i ärendet.Jag har personligen tagit upp fallet med israeliskamyndigheter. Jag gläder mig också om det nu blir enlättnad för Vanunu i hans fängelsestraff. Jag hoppasockså att det skall fortsätta på det sättet. Vi är kritiskamot behandlingen.Anf. 85 PER ():Fru talman! Tack, utrikesministern.Förra veckan skrev drygt 40 riksdagsledamöterhär i kammaren under en vädjan om hans omedelbarafrigivning, en vädjan som vi vidarebefordrat till or-ganisationen för Vanunus frigivning i England.Den australiensiska senaten antog enresolution som vädjar till att omedel-bart frige Vanunu på humanitära grunder. Israelspresident utlovade häromsistens amnesti för 1 000politiska fångar som en gest när firar sitt50-årsjubileum.Med tanke på detta undrar jag om det inte vorelämpligt att den också kommermed en vädjan till den israeliska regeringen. Vore detinte på sin plats?Anf. 86 Utrikesminister ():Fru talman! Vi har koncentrerat oss på att fängel-sestraffet borde genomföras på ett mer humant sätt.Att gå in direkt i det här fallet och domstolsprövning-en vet jag att man kan undra mycket över. Det ärmycket svårare för en annan regering att göra det.Det hela kan hamna i en annan situation om dethandlar om att vädja om nåd för en individ, men dethar vi inte haft anledning att tänka på.FastighetsskattenAnf. 87 ():Fru talman! Regeringsföreträdare har flera gångersagt att man förstår att den höjda fastighetsskatten germänniskor problem och att man ser över frågan iRegeringskansliet. En utredning ser nu över taxerings-förfarandet.Nu vill regeringen tillsätta ytterligare en utred-ning, en parlamentarisk kommitté. Men kommittén fårinte ta upp den viktigaste frågan, nämligen på vilkennivå skatten skall ligga. Att fördela om en hög skattlöser inte problemen. Om ingenting görs kommerskatten att öka . De boende kom-mer att krävas på den fastighetsskatten under den tidsom utredningarna pågår. Kan man inte betala får manflytta.Vad säger skatteministern till dem som tvingatslämna hus och hem på grund av den höga skatten?Här i kammaren brukar socialdemokraterna ge tipsetatt man skall söka bostadsbidrag. Vad tycker minis-tern?Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Vad först gäller den årliga omräk-ningen har vi haft en diskussion om det, och denhar varit ganska tydlig. De skäl som fanns emot attstoppa den årliga omräkningen finns fortfarande.Detta system, som genomfördes i bred majoritet - jagtror att också var med på det - harvisat sig inte fungera särskilt väl. Det är ett trubbigtinstrument.Fastighetsskattens nivå handlar också om att all-mänt göra prioriteringar i politiken. Väljer man, somdet första man gör när man får näsan över vattenytan,att sänka fastighetsskatten, väljer man bort någontingannat. Det kostar drygt 2 miljarder. Vad vill kristde-mokraterna välja bort?Det är lätt att föreslå och förespråka skattesänk-ningar, men de måste också finansieras. Vi har allalärt oss den läxan ganska brutalt. Vi vet vad somhänder om man ger sig in på ofinansierade skatte-sänkningar.Jag vet vilket alternativ hadetidigare: att snabbare räkna ned räntebidragen till denybyggda fastigheter som har räntebidrag. Vad inne-bär det för deras möjligheter att överleva? Hur mångakonkurser innebär det i nybildade bostadsrättsför-eningar? Verkligheten är inte så enkel att man barakan föreslå skattesänkningar och tro att det inte finnsen kostnad på andra sidan i form av neddragningar.Anf. 89 ():Fru talman! Jag har förstått att regeringen inte villgöra någonting åt skatten . I tidskriften säger : Jag vägrar sänka skatten. Menfrågan är om vill vara med om att höja uttagetav fastighetsskatt nästa år.Ministern säger också att vård, omsorg och skolaskall gå före. Jag delar uppfattningen att de områdenaär mycket viktiga, men vi kristdemokrater klarar fak-tiskt att göra både-och i vår ekonomiska motion.Regeringens politik klarar tydligen inte de här tvåsakerna .