prot · GM0932 · 1998-12-09 00:00:00 — Det hörde viju om i den föregående diskussionen.En annan del i betänkandet berör andelsbyten. Därhar vi två regelsystem som försihop till en lag. Det handlar om när man säljer andelarfrån ett företag till ett annat och får ersättning i aktiereller andelar i det köpande företaget. Det är struktur-regeln och regeln om internationella andelsbyten.En kontantandel beskattas enligt båda de här re-gelsystemen , medan uppskov med be-skattning medges för den del av ersättningen somutgörs av andelar. Kontantandelen får dock inte över-stiga . Den regeln kommer även att gälla i detnya regelverket.I utredningen konstaterar man att det egentligeninte behövs någon gräns för kontantandelen eftersomden alltid beskattas . Där blir det ingenuppskjutning av beskattningen. Det finns inget fiskaltintresse. Ändå vill såväl utredningen som regeringenoch utskottsmajoriteten behålla den här gränsen på10 %. Det finns inga svårigheter, inga fiskala intres-sen och inga orsaker alls, men man behåller den ändå.Varför? Är det för säkerhets skull?Herr talman! Varför skall vi ha skattelagar om deinte har någon funktion alls annat än att skapa merar-bete och krångel? Det här är naturligtvis ingen storoch avgörande fråga. Men den kan spegla hur passintresserad utskottsmajoriteten är att gå näringslivettill mötes även när det inte kostar någonting alls.Sedan har vi behandlingen av andelsöverlåtelser idet här betänkandet. Där vill man göra ett undantagför fåmansföretag, trots allt vi hörde under den nyli-gen avslutade valrörelsen om småföretagens ochfåmansbolagens stora betydelse. Vi har haft en utred-ning, , och vi har haft uttalan-den från alla partier om hur vansinnigt viktigt det äratt småföretagen inte förhindras i sin utveckling. Mansäger att de här reglerna gäller för alla företag, menatt vi måste göra ett undantag för fåmansbolagsreg-lerna. Då frågar man sig hur det egentligen är ställtmed viljan att göra någonting för de här företagen.Man skall ju inte bedöma politiska insatser efter vadsom sägs utan efter handlingen.Av den handling vi nu ser i det här betänkandetframstår det som att det än så länge är mer ord änhandling när det gäller att förbättra för småföretagar-na.Här hade utskottsmajoriteten ett gyllene tillfälleatt visa att man verkligen hade för avsikt att sluta meddiskriminering av småföretag. Det är bara att konsta-tera att man inte tog chansen. Det är beklagligt förföretagen, och det är beklagligt för nationen.Herr talman! Sedan har vi ett kapitel som handlarom koncerninterna handelsöverlåtelser. Enligt 5 § iden föreslagna lagen om just detta skall uppskovsbe-loppet tas upp till beskattning när den koncernöver-låtna andelen utslocknar eller inte längre innehas avett företag som tillhör samma koncern som säljaren.Detta kan t.ex. ske genom att det överlåtande bolagetavyttrar de vederlagsandelar som man har fått.Den som blir skattepliktig för uppskovsbeloppetblir den ursprunglige säljaren. På det sättet säkerställsatt uppskovsbeloppet bara beskattas en gång, anting-en vid avyttring av vederlagsandelarna eller vid avytt-ring av det överlåtna bolaget.Men om aktierna säljs med förlust beskattas denursprunglige säljaren för uppskovsbeloppet, och den-na beskattning kan då i sin tur inte kvittas mot köpa-rens förlustförsäljning.I artikel 8 i EG-direktivet om fusioner m.m. före-skrivs uttryckligen att säljaren vid ett andelsbyte inteskall beskattas men att beskattning får utlösas närköparen genomför vidareförsäljning av vederlagsan-delarna.I svenska multinationella koncerner sker ständigtomflyttningar av bolag som en anpassning av föränd-rade marknadsförutsättningar. Det är därför av störstavikt att svensk lagstiftning inte förhindrar eller för-svårar sådana omstruktureringar. De svenska be-stämmelserna, om de nu kommer att antas av riksda-gen, kan visa sig stå i strid med EG-direktivet. Dethar dessutom redan medfört att svenska koncernerbildar utländska holdingbolag för sina dotterbolag.Då försvinner skattebasen helt från svensk horisont.Enligt tidningsuppgifter är det många koncernersom nu genomför de här förändringarna, och det ärnaturligtvis inte bra för nationen.Vi skall givetvis ha sådana regelverk som är kon-kurrenskraftiga gentemot andra länders lagar. Om vivill skapa ett gott företagarklimat måste riksdagsma-joriteten bli mer lyhörd för näringslivets synpunkteroch även studera förhållandena i vår närmaste om-givning.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom samtligade reservationer som vi har avgett i det här betänkan-det, men för tids vinnande yrkar jag bifall endast tillreservation nr 1.Anf. 33 ():Herr talman! Dagens debatt angående skatteut-skottets betänkande nr 5 är en uppföljning av dendebatt som hade 1998. Då handlade debat-ten om en ändring av de s.k. koncernreglerna för attförhindra skatteflykt.Då som var det somlåg till grund för förslagen som sedan blev riksdagensbeslut.Vad har då dagens betänkande för innehåll, herrtalman?Det avser skatteregler för omstrukturering av fö-retag. Förslagen i betänkandet utgår i huvudsak frånatt omstruktureringen skall kunna genomföras utannågra omedelbara skattekonsekvenser. Det handlarinte om definitiva skattelättnader, utan det handlar omuppskov med beskattningen.Nu är det ju inte så att allt som Företagsskatteut-redningen kommer fram till kommer att sväljas medhull och hår. Ett sådant förslag är det som gäller enhalverad reavinstbeskattning av näringslivsbetingadeaktier. Förslaget som sådant är aptitligt, så liknelsenvid att svälja med hull och hår gäller nog. Men när visedan kommer till betalningen av notan - då blirfrågan en helt annan.Att köpa förslagskulle kännas bra, om man ser det som ett komple-ment till de lagförslag som vi skall besluta om.Men om inte pengarna finns, så finns de inte. Valetför oss socialdemokrater är därför hyfsat lätt. Vi stäl-ler oss inte i ett läge där vi inte kan finansiera debeslut som vi fattar.Andra förslag ur betänkandet är bl.a. en lagregle-ring av under vilka förutsättningar underprisöverlåtel-ser skall kunna genomföras. En erfarenhet som vitagit del av är att utvecklingen av praxis har inneburiten svåröverskådlig och oförutsebar gällande rätt. Visocialdemokrater vill därför att förutsättningarna förunderprisöverlåtelser slås fast i en lag. Men vi gör detmed ett förbehåll. Det måste finnas en förberedelseför ett snabbt agerande om det nya regelsystemetskulle utnyttjas för att förse sig med omotiveradeskatteförmåner. Vi tar också för givet att skatte-flyktslagen även fortsättningsvis kommer att kunnatillämpas på just underprisöverlåtelser.Det finns också en koppling till koncernbidrags-reglerna. Om ett koncernbidrag skall få någon verkanvid beskattning skall ett helägt koncernförhållande harått mellan givar- och mottagarföretag under ett heltskatteår. Det är därför vår mening att en omstrukture-ringsregel inte bör gå längre än koncernbidragsreg-lerna när det gäller möjligheten att åstadkomma nå-gon form av resursutjämning. Det finns därför skälför villkoret att förutsättningarna för koncernbidragskall finnas redan under överlåtelseåret.Kopplingen till personer i handelsbolag är någotannorlunda. En överlåtelse från en enskild person tillett handelsbolag omfattas inte av underprislagensundantag från uttagsbeskattning. Det nya i det vi nudebatterar är just möjligheten till underprisöverlåtel-ser mellan en massa olika typer av verksamhetsfor-mer, men dock inte en sådan som den mellan en pri-vatperson och ett handelsbolag. Om man vill lösadetta så skulle det kräva en utvidgning av tillämp-ningsområdet för de regler som infördes för att stoppaskatteflykt med hjälp av just handelsbolag. Sedermeraskulle regelsystemet också krånglas till ganska rejältom man skulle göra ett sådant ingrepp.Nästa del av betänkandet rör ett enhetligt systemför beskattning av s.k. andelsbyten. Ett andelsbyte ärnågot som händer när ett bolag köper ett annat ochbetalar med egna aktier eller andra andelar. Enligt denuvarande reglerna finns det två stycken uppskovs-system för andelsbyten, varav ett styrs av EG-regler.De här bägge systemen föreslås nu ersättas med ettenhetligt system där uppskovsbeloppet fastställs ochvinsten tas upp till beskattning först när vederlagsan-delarna avyttras.När det sedan gäller kontantdelen vill vi av all en-kelhet behålla den nuvarande tioprocentsregeln. Visocialdemokrater tror att det vore dumt att belastataxeringsförfarandet i ett läge där Företagsskatteut-redningen inte ser några svårigheter och vi också haruppnått fusionsdirektivets gränssats. Så varför görasaker svårare?När det gäller röstvillkoret måste man ha avrösterna i det förvärvade företaget för att få uppskov.Man måste fixa allt detta före utgången av kalender-året. Det ser jag som en stor fördel just för fysiskapersoner. De får besked om uppskov föreligger ellerinte före det att de lämnar in sina deklarationer.En ändring av utformningen av den s.k. koncern-regeln är gjord för att förhindra skatteundandragande.Koncernregeln innebär att aktier och andra andelarkan överlåtas inom en koncern utan att någon rea-vinstbeskattning blir aktuell. Förslaget i betänkandetbetyder att vid en koncernöverlåtelse skall ett s.k.uppskovsbelopp fastställas som tas upp till beskatt-ning när andelen inte längre innehas av ett företaginom koncernen eller när andelen avyttras externt.Reglerna runt koncerninterna andelsöverlåtelser ärförmånliga för företagen och speciellt ägnade attunderlätta vid omstruktureringar.Vi ser att koncernregeln utnyttjas för skatte-undandragande på ett sätt som vi inte hade tänkt.Paketering av företag och sedan en försäljning enbartför att komma undan skatt är något som lagen inte varmenad för. För oss riksdagsledamöter handlar det nogännu mer om en svårare fråga och en större och merlångsiktig konsekvens när statskassan börjar tappaintäkter i form av stora skattebortfall.I reglerna runt lex ASEA föreslås några justering-ar. Dagens krav att det utdelande moderföretaget skallvara inregistrerat på börsen föreslås ersättas med ettkrav på att andelarna skall vara marknadsnoterade.Ett annat villkor som föreslås ändras är det s.k. verk-samhetsvillkoret. Detta villkor innebär att detutdelande dotterföretaget skall bedriva verksamhet avviss storlek. Enligt den nya utformningen skall före-taget bedriva rörelse med annat än kontanta medeloch förvaltning av värdepapper.Den som är för att slopa noteringsvillkoret skallveta att detta skulle ställa till med en hel del problem.Det är inte så att allting blir lättare bara för att manslopar något, och det här förslaget är ett praktexempelpå det. Jag skall inte gå närmare in på detta, eftersomdet är ganska långt och komplicerat. Den som läserbetänkandet kan få en bild av hur komplicerat det är.Enligt dagens regler skall ett företag som intelängre uppfyller de skattemässiga villkoren för ettinvestmentföretag ta upp en intäkt motsvarande 40 %av värdet på aktieportföljen. I betänkandet föreslås enändring till , vilket enligt oss socialdemokraterskulle ge en tillräcklig beskattning vid ett karaktärs-byte. Vi har anledning att tro att den gamla gränsenvid har verkat som en form av stopplagstiftning.Investmentbolags karaktärsbyten är enligt vårt sätt attse inte något negativt. Det kan exempelvis handla omägarbyten för att stärka bolaget.Stämpelskatten för en koncern föreslås behövabetalas först när koncernförhållandet mellan överlåta-ren och förvärvaren upphört. Också i den frågan görsett avståndstagande från Företagsskatteutredningenslinje. Utredningen föreslår att stämpelskatt skall kun-na efterges. Vi socialdemokrater tycker inte att situa-tionen är så alarmerande som motionären vill ge skenav. Som framgick av debatten i det förra ärendet harvi en öppen inställning i denna fråga men vill inte tasteget fullt ut i dag.Jag vill avslutningsvis yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Man kan när man lyssnar på få intrycket att vi är rörande överens omväldigt mycket. Som jag sade inledningsvis tycker viatt det är bra att socialdemokraterna börjar förstå attomstruktureringar och förändringar är viktiga i nä-ringslivet. Från den insikten till att skrida till handlingär det dock ett bra stycke att gå.Jag har en fråga till . I reserva-tion 1, som avgivits av tillsammans mednågra övriga partier, anför vi:"Utskottet föreslår med hänvisning till det anfördaatt som sin mening ger regeringen till kän-na att reavinstskatten vid avyttring av näringsbetinga-de andelar skall avskaffas och att regeringen skynd-samt återkommer till med ett sådant förslagoch ett förslag till lämplig finansiering. "Detta är väl ungefär vad säger.Han säger att det vore bra att avskaffa dubbelbeskatt-ningen men att det inte finns någonfinansiering av detta. Vore det då inte riktigt att ocksåutskottsmajoriteten sade att man tycker att det härskall göras och att regeringen bör vara vänlig ochkomma tillbaka med ett förslag? Det är väl inte såfarligt.Anf. 35 () replik:Herr talman! menade att vi äröverens, men jag tycker nog att det för detta skullekrävas att vi är ännu mer överens. Den mängd reser-vationer som presterat är förvånandemed tanke på direktiven till den utredning som liggertill grund för de beslut som vi skall fatta . Dedirektiven kan ju i stort sett alla ställa sig bakom. Departier som innehade ministerposterna när de direkti-ven lämnades reserverar sig mot allt det somutredaren kommit fram till. Jag tycker att det är litesynd.Problematiken kring omstruktureringar av kon-cerner har berott på ett bristfälligt regelsystem, somgjort att det varit svårt att se konsekvenserna av såda-na åtgärder. Jag tycker alltså att vi skulle ha kunnatvara betydligt mera överens än vad som framgår avde reservationer som har avgivit.Så över till den direkta frågan. Vi för åtminstone ivårt parti en öppen diskussion om saker och ting. Vihar haft en viss mängd pengar som skall fördelas tillolika saker. Tyvärr fick det här inte plats. Vi hittadeingen finansiering av det.Jag vill inte vara elak, men jag såg på TV-programmet en statsvetare som gjordeen djupanalys av Moderata samlingspartiet. Han komfram till att Moderata samlingspartiet kunde liknasvid en sekt. Vad en sekt ofta gör är att föra fram ettbudskap som man vidhåller ända in i döden. Dethandlar här om skattesänkningar. Vi är här ändå istort sett överens, . 36 () re-plik:Herr talman! Jag företräder då en sekt som samlar22 % av den svenska valmanskåren. Det är i så fall enganska stor sekt.Vi har ett gemensamt synsätt. Jag sade det inled-ningsvis, och jag upprepade det i mitt förra inlägg.Jag tycker att det är bra att få förändringar av regel-verket, men det finns detaljer i det här som inte skullekosta någonting ytterligare men som skulle kunnagöra förhållandena ofantligt mycket bättre. Som detheter i en gammal visa är det de små, små detaljernasom gör det. Det gäller små förändringar som inte ärså himlastormande stora att de skulle behöva föranle-da en politisk strid.Jag kan inte tolka svar på minfråga annat än så, att det visst skulle vara bra medändringar i den här riktningen men att det inte finnspengar. Vi får då se till att få fram de pengarna. Dethör då också till schäsen att vi i skatteutskottet harfått en föredragning från Näringslivets skattebered-ning som visade på felräkningar från om vad det här skulle kosta.Jag har en ytterligare fråga: Tycker att det är bra eller dåligt att svenska företagbildar utländska holdingbolag och för dit sina dotter-bolag, varigenom de undviker att över huvud taget fåde här dotterbolagen till föremål för beskattning iSverige?Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag kan först svara på den sista frå-gan: Jag tycker inte alls att det är bra. Det är på tidenatt vi tar sådana beslut som vi kommer att fatta.De besluten grundar sig bl.a. på att vi har haft storaproblem med skatteundandragande och rättsfall avse-ende ganska stora Sverigebaserade internationellakoncerner.Jag har tyvärr tappat tråden, men vi kan dis-kutera detta senare utanför salen.Anf. 38 PER ():Herr talman! I det förevarande betänkandet gesganska klara regler för vad som gäller vid omstruktu-reringar av företag. Det är också väldigt bra att vi fårklargörande regler. I en del av betänkandet tar manupp den problematik som består i att företag görvissa kringgåenden för att få fördel av skattemässigtpositiva regler.Det var inte så länge sedan som vi här i kammarenvar tvingade att sätta stopp för ett visst beteende, etttrixade i fall där det egentligen inte var fråga omfusioner och omstruktureringar men där man gjordeen konstruktion för att undgå beskattning. Det är klartatt den typen av beteenden från stora företag gör attvarje lagstiftning på det här området blir väldigtkrånglig.Det är bra att vi nu får klara regler. Problemet äratt även de här reglerna kommer att bli utsatta förväldigt nitisk granskning för att se vad man kan göraför att komma i åtnjutande av dessa regler, när detegentligen kanske inte ens handlar om omstrukture-ringar utan om kringgåendeförfaranden. Det var där-för vi motionerade om vikten av att skatteflyktslagenockså skall kunna användas mot kringgående rörelsersom berör denna lagstiftning.Sedan finns där reservation 1. Som vanligt harModeraterna inte någon finansiering. Det som ärintressant - och som inte nämner -är vad har sagt, nämligenatt detta kan finansieras antingen med hjälp av attjuridiska personers avsättning till periodiseringsfondskulle minska eller genom att höja bolagsskatten.Man skall ta från företagen för att ge den typen avlättnader. Men det är väl inte det som ärintresserade av, dvs. att bra och nödvändiga reglerskall finansieras av den sektor som kommer i åtnju-tande av lättnaderna. En möjlighet till generell höj-ning av bolagsskatten skulle göra det lättare att finnaen finansiering även för majoriteten.Det är intressant att konstatera att man helt villavskaffa reavinstbeskattningen i sammanhanget.Företagsskatteutredningen anser att det är motiveratmen att det av hänsyn till viss utlandsproblematik inteär möjligt. Det kan innebära att man får slopa realisa-tionsvinstbeskattningen helt för att få kongruens isystemet. Detta är ju bara ett första steg för Modera-terna och de övriga borgerliga.Jag undrar om som har stöttatdetta är medvetna om att det är att gå långt. Det är ettförsta steg mot en ganska stor skattelindring. Hur harman finansierat det?Moderaterna säger att detta inte kostar någonting,det är fråga om dynamiska effekter. Man säger att detinte sker omstruktureringar i svenskt näringsliv pågrund av skattelagstiftningen. T.o.m. när förändring-arna görs skall företagare avhålla sig från omstruktu-reringar. Jag tror inte att det är så. Det är helt andramotiv för att göra omstruktureringar. Det har intenågonting att göra med den här typen av skattelag-stiftning, trots att vi öppnar för en uppskjuten be-skattning. Betänkandet är i det sammanhanget bra.Det sägs att siffrorna från näringslivet är över-drivna. Jag kommer ihåg när de besökte utskottet. Deblev relativt avklädda när de presenterade siffrornasom sade att det inte skulle kosta någonting. De haderäknat med en mindre mängd fusioner. Ändå är ar-gumentationen att mängden skall öka. Då är förlus-terna för staten större än vad de själva anger. De ärinte riktigt logiska, och det är inte heller Moderaterna.Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 39 ():Herr talman! Det är med tacksamhet vi lyssnar påregeringspartiets företrädare . Hanhar anfört sina åsikter och förklaringar angåendebetänkandet. Det är tydligt att vi närmar oss varandraalltmer.Låt mig helt kort endast yrka bifall till vår gemen-samma reservation med Moderaterna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )10 § Vissa punktskatte- och tullfrågorFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU6Vissa punktskatte- och tullfrågor (prop. 1998/99:18)Anf. 40 ():Herr talman! I betänkandet behandlas bl.a. frågorsom rör punktskatter såsom skatt på energi, alkohol,tobak och gödsel. Jag tänker här endast beröra fråganom hur reglerna om återbetalning av vissa punkt-skatter skall ske.Den som ansöker om återbetalning har hitintillsinte haft någon deklarationsskyldighet eller uppgifts-skyldighet på sig. Mot denna bakgrund föreslår rege-ringen att beskattningsmyndigheten skall få beslutaom revision för att kontrollera att den som ansökt omåterbetalning av vissa punktskatter har lämnat riktigaoch fullständiga uppgifter. Så långt är det bra.Vid en ansökan om återbetalning av skatt kan detockså uppkomma behov av att hämta in uppgifter fråntredje man, dvs. från någon annan än sökanden. Detkan t.ex. röra sig om uppgifter från en bränsleleve-rantör om hur mycket denne levererat till sökanden.Därför föreslår regeringen att beskattningsmyndig-heten ges rätt att genom ett föreläggande hämta inuppgifter från tredje man. För att sätta kraft bakomdenna befogenhet skall lagen om särskilda tvångsåt-gärder i beskattningsförfarandet kunna tillämpas omett föreläggande inte följs.Utskottets majoritet nöjer sig dock inte med dessaregler. Man vill utöka skattemyndigheternas befogen-heter när det gäller kontroll av tredje mans uppgifter.Utöver regeringens förslag föreslår därför utskottetsmajoritet att beskattningsmyndigheten skall få befo-genhet att besluta om revision även hos tredje manför att kontrollera att denne lämnat riktiga och full-ständiga uppgifter. Motivet till denna utökade befo-genhet sägs vara att öka effektiviteten i myndigheter-nas kontrollarbete.Enligt vår mening är det rimligt att skilja på kon-trollåtgärder mot den som är uppgiftsskyldig ochkontrollåtgärder mot andra som kan tänkas ha infor-mation om en viss person. Det är en klar skillnad irättssäkerhets- och integritetshänseende mellan tred-jemansrevision och annan revision. Kravet på effekti-vitet hos myndigheterna får inte väga över så mycketatt den enskildes rättssäkerhet äventyras.Regeringen tar i propositionen upp frågan omtredjemansrevision, men man avvisar tanken på atttillåta skattemyndigheten besluta om tredjemansrevi-sion i nuvarande läge. Enligt vår mening räcker pro-positionens förslag.Förslaget om tredjemansrevision speglar enmisstro mot företagare som grupp. Vi moderatertycker det är riktigt att genomföra direkta revisionervars syfte är att kontrollera att företagaren har full-gjort sin egen uppgiftsskyldighet. Vår ståndpunkt äratt när man vill ha uppgifter från någon annan än densom skall revideras får man förelägga sådan tredjeman att inkomma med uppgifter. Men det är att gå förlångt när man föreslår att skattemyndigheten kanbesluta om revision av tredje man för att kontrolleraatt dennes uppgifter i sin tur är korrekta. Är det så attbehov finns av tredjemansrevision, skall beslut omdet fattas i domstol.Man måste komma ihåg att det som föreslås i be-tänkandet är en revision av tredje man utan att detföreligger misstanke om brott.Det är många som säger sig vilja uppmuntraföretagen, och uttalanden görs ständigt från olika hållom vikten av att skapa ett gott företagsklimat, speci-ellt för de mindre företagen.Men det är just de små företagen som drabbas ex-tra hårt av yttre störningar. Det är därför det är såviktigt att vid sådana här tillfällen gå från ord tillhandling. Utskottsmajoritetens förslag tyder inte pånågot särskilt stort förtroende för dessa näringsidkare.Jag stöder i stället det förslag som regeringen pre-senterar i propositionen. Det förslaget innebär en välavvägd balans mellan den enskildes rättssäkerhets-krav och effektiviteten i myndigheternas kontrollar-bete. Det finns inga skäl att ändra detta förslag.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till vår reser-vation.Anf. 41 ():Herr talman! I den bästa av världar finns ingenkriminalitet och alla gör rätt för sig. Där behövs var-ken fängelser eller häkten, och där behövs definitivtingen skattekontroll.Tyvärr lever vi inte i den sortens värld där allasolidariskt axlar sin del.