prot · GM0939 · 1998-12-18 00:00:00 — Om såsker tillförs jordbruket ytterligare ett antal hundramiljoner kronor.Jag vill i sammanhanget än en gång konstatera attvårt budgetförslag är fullt ut finansierat.Varför är då detta viktigt? Det sker för det första isyfte att stärka vårt jordbruks internationella konkur-renskraft. Vi måste öka rekryteringen av nya företa-gare till näringen, vi måste öka investeringsviljan ochslutligen men inte minst är jordbruksföretagen densvenska landsbygdens motor.De är motorn inte bara på den svenska landsbyg-den utan även på svensk landsort. Utan bärkraftigalönsamma lantbruksföretag kommer stora delar avsvensk landsort att fortsätta att tyna bort på sätt somvi har kunnat se de senaste två à tre åren.Jag skall göra en liten utvikning. Under föregåen-de år minskade ungefär 210 av landets 289 kommu-ner sin befolkning. Vi kommer att se samma utveck-ling när är till ända. Men om vi ger motorn,svensk jordbruksnäring, nytt bränsle eller lastar avlite av det särskattetryck som denna motor har, ökarförutsättningarna för att många av de kommuner someljest kommer att ha minskad befolkning i ställetvänder utvecklingen och ökar till gagn för hela vårtland.De flesta svenskar värdesätter det öppna jordbruk-slandskapet. Men det är få som kanske tänker på attdet förutsätter och kräver livskraftiga jordbruksföre-tag. Regeringen och utskottsmajoriteten tycker jag ivarje fall inte har insett det här sambandet. Jag tyckeratt det är hög tid att ni gör det.Det är ungefär pre-senterade sin utredning. Läget var svårt då. Jag påståratt läget ytterligare har förvärrats . Förmånga lantbruksföretagare har 1998 inneburit ensvår, i vissa fall katastrofal, skördesituation.Priset på griskött har sjunkit ytterligare. Jag harnågra prisuppgifter som rör en svinproducent i Norr-land, men jag tar dem ändå. kunde vederbö-rande ta ut ett snittpris på och per kilogriskött. , så här långt, är priset nere på 11 kroch . De senaste månadernas noteringar pekarju på att snittpriset kommer att sjunka ytterligareunder den del av året som vi har kvar. Dagsprisettorde ligga någonstans runt 9 kr.Det här medger ju inget utrymme vare sig för ettlöneuttag eller för att täcka de nödvändiga avskriv-ningarna, och än mindre för att nyinvestera. Vi hålleralltså på att flagga ut stora delar av svensk livsme-delsproduktion.Det var på samma väg med svensk sjöfart. Menregeringen förmådde ju rädda ganska många jobbinom sjöfarten. Detta genom att anpassa skattelägettill vad som gäller i konkurrentländerna. Det visar attregeringen och kan göra någonting omviljan finns. Jag hoppas och förutsätter att vi får seden viljan i dag.Regeringen var alltså i det fallet beredd att räddaungefär 5 000 jobb i sjöfarten, men har maninte lyft ett enda finger för att rädda över 200 000jobb i svensk lantbruksnäring och livsmedelsindustri.Men det handlar inte bara om jobben. Jordbruks-ministern brukar - och det med rätta - tala om hurdjur hanteras i många EU-länder. Men man kan jufråga sig om ministern över huvud taget har funderatpå vad som händer om svensk livsmedelsproduktionslås ut. Då kommer vi som konsumenter - och det ärvi ju allesammans - att vara hänvisade till BelgianBlue och mat som är producerad under villkor som viunder inga omständigheter kan acceptera. Med vimenar jag både vi konsumenter, bönder ochden svenska livsmedelsindustrin.Regeringen, jordbruksministern och utskottsmajo-riteten tar alltså på sig ett väldigt stort ansvar när deinte möjliggör för bönder och för svensklivsmedelsindustri att producera högkvalitativa livs-medel. Enligt min mening finns inte förutsättningarför det . I slutändan är det vi konsumenter somdrabbas. Vi kan alltså bli hänvisade till att köpa matsom är producerad under villkor som vi inte kan ellervill acceptera.Men det som gör mig mest upprörd är regeringensdubbelspel. Statsminister har vid åt-skilliga tillfällen pratat om jordbru-kets stora betydelse. Jordbruket är en framtidsnäringhar det hetat. Senast i regeringsförklaringen sadestatsministern här i kammaren att avfolkningen avsvensk landsbygd skall motverkas genom god in-frastruktur, ett brett och varierat näringsliv och ettkonkurrenskraftigt jordbruk. Men vad gör då rege-ringen? Jo, intet. Tror regeringen och utskottsmajo-riteten att tomt prat förbättrar det svenska jordbruketskonkurrensvillkor? Jag tror det inte.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation 2 och reservation 3.I detta anförande instämde ochLennart (båda c).Anf. 13 ():Fru talman! Jordbruket och ledamöterna i riksdag visas just nu en enorm nonchalans. Härhar vi att diskutera situationen för en krisbransch, ochansvarig minister finns inte med. Jag tycker att dettaär anmärkningsvärt.Jordbruket är vår äldsta näringsgren och kultur,speciellt om man väljer att översätta ordet kultur medjust odling. Jordbruket måste också vara en beståendeoch kvarvarande näringsgren. Det måste, om man nukan uttrycka sig så, också vara den sista. Livsme-delsproduktionen kan knappast avvecklas, fusioneraseller flyttas utomlands. Detta säger jag för att trotsadem som vill svartmåla det svenska jordbruketsframtid.EU-anslutningen, importen och konkurrensen uti-från har förändrat jordbrukets villkor, men jag tror attförändringarna kan leda till positiva effekter ochvinster för näringen.Ett steg på den vägen är att vi mer och konsekventanvänder oss av utbildning och forskning. Därför ärdet glädjande att en utredning nu har föreslagit inrät-tandet av ett jordbruksekonomiskt utredningsinstitut.Det är viktigt att det institutet förläggs till en miljösom har nära och omedelbar kontakt med forskareoch har tillgång till de senaste forskningsresultaten.Institutets lokalisering måste ske ur en effektivitet-saspekt mer än något annat, och då menar jag attUltuna i måste bli det självklara valet.Jag menar att den internationellt erkända forsk-ning och utbildning som bedrivs inom SLU, Sverigeslantbruksuniversitet, är den svenska jordbruksnäring-ens spjutspets - en spjutspets som kan slipas ytterli-gare för att stärka konkurrenskraften.Det finns ytterligare vinster att hämta hem genomde synergieffekter som finns mellan jord och skogoch mellan veterinärmedicin och djurhållning. Denfrämsta synergieffekten finns nu inom miljöområdet,men jag tror att den ekonomiska effekten finns ochkan utvecklas. Miljömedvetenheten tenderar att bliekonomiskt lönsam på snart sagt alla samhällsområ-den. Jag vill påstå att allt som inte leder mot en eko-logiskt hållbar samhällsutveckling kommer att visasig mycket oekonomiskt och olönsamt.Kunskap och medvetenhet om det här förhållandetmåste förankras såväl i producent- som i konsument-leden och, inte minst viktigt, både här hos oss påhemmaplan och i övriga EU-länder. Här kan vi haeller skaffa oss ett försprång.Den ekonomiska situationen vid vår veterinärme-dicinska högskola är inte bra. Vid ett av de nästanårligen återkommande s.k. öppet hus, då studenteroch lärare förevisar sin utbildning och forskning fören intresserad allmänhet, ställde en gång en åhörareen fråga om vad som skiljer humanmedicin från vete-rinärmedicin. av eftertanke svarade enyngre forskare med ett enda ord: !Det här svaret gäller inte längre. Ingen skulle ac-ceptera en nästan enbart teoretiskt utbildad läkare.Studenterna måste också få en praktisk, klinisk ochhandfast utbildning som måste få kosta pengar. Dessapengar måste staten skjuta till.Att en enskild högskola, myndighet eller vad detnu kan vara tvingas att bevilja sig själv rätten till ettbudgetöverskridande är djupt otillfredsställande. Demedicinska fakulteterna får utöver landstingens an-slag betydande statliga medel. Vi kan inte rusta nedden veterinärmedicinska utbildningen. Den har bety-delse för jordbruksnäringens konkurrenskraft och denmöter de ökade risker de öppnade gränserna utgör förall djurhantering.Den är ett uttryck för vår respekt för naturen ochför det liv också djuren är delaktiga i och en del av.Jag skulle vilja säga att en välfungerande veterinär-medicin är en del av djurens rättigheter.Fru talman! En "framtidsnäring", "världsledandevad gäller kvalitet, djurskydd och miljöhänsyn" och"villkor som är likvärdiga med andra näringars" - dethär är citat ur regeringsförklaringarna , 1997 och1998. Och jag tror att de flesta av oss är beredda attställa oss bakom formuleringarna. Men vilka slutsat-ser drar partierna av detta?Jordbruksutskottets majoritet drar tydligen ingaslutsatser alls, för man föreslår ju ingenting. Detminsta man kunde göra vore ju annars att konstateraatt näringen behöver mer pengar, t.ex. i form avskattelättnader.Folkpartiet har i sitt budgetförslag inte mer pengartill jordbruket än majoritetspartierna. Men vår upp-fattning är att vi måste reagera innan skadorna bliroreparabla. Det kan komma att handla om föränd-ringar av skatter på t.ex. el och olja.Det som oroar mig och är att Social-demokraterna tillsammans med v och mp inte är merbekymrade över att svensk småföretagsamhet, inklu-sive jordbruket, har problem. Vid en internationelljämförelse är det lätt att konstatera att svenskt nä-ringsliv i mycket hög grad är uppbyggt kring och avstorföretag, som dessutom fusionerar och flyttarut. Våra grannar danskarna har en helt annorlundastruktur med mycket småföretagande. Det här harskapat ett företagsklimat och ekonomiska förhållan-den som tveklöst gynnar jordbruksnäringen. Förbätt-rade villkor för småföretag ger omedelbara effekterför t.ex. familjejordbruk.Jordbrukspolitiken måste bedrivas så att förutsätt-ningar skapas för att jordbrukaren, som vilken annanföretagare som helst, ges möjlighet och frihet att pålikvärdiga villkor konkurrera med sina produkter påen konkurrensutsatt marknad. Därför måste bådeSveriges och EU:s politiker samverka för att under-lätta små- och nyföretagande som kan växa också pålandsbygden.Slutligen, fru talman, tror jag att man inomsvenskt jordbruk också måste bli bättre på att mark-nadsföra sig själv och sina produkter, inte minst ut-omlands. skämtades det om attfalukorv skulle börja säljas i under benäm-ningen "polarpaté". Den innehöll nämligen för litekött för att få kallas korv i . Jag vet inte omdet är sant, men det intressanta är att ett sådant skämtuppstår och varför det uppstår. Har vi dåligt förtroen-de för våra produkter och vår förmåga? Är det bara entillfällighet att den svenska turisten i köpergrekisk fetaost som är made in ? Det kan välinte bara bero på den i bosatte grekiske ex-kungens danskfödda hustru?Fru talman! Jag vill slutligen yrka bifall till reser-vation 2.I detta anförande instämde ().Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillMiljöpartiets reservation 1 i betänkandet.Vi skall debattera utgiftsområde 23, Jord- ochskogsbruk. När man hör talare här får man en känslaav att det bara handlar om jordbruk. Men det finnsäven annat i betänkandet. Jag skall naturligtvis ocksåtala en del om jordbruket. Men jag tänkte börja meddet andra.Inom utgiftsområde 23 finns också en post därman avsätter pengar till nyckelbiotoper i skogen. Viskall alltså se till att vi klarar de allra finaste område-na i skogen, där det finns en biologisk mångfald somär alldeles särdeles fin.De här områdena kan variera i storlek. Det finnsett antal i . De är ganska många faktiskt, un-gefär 600 stycken. Vi vet också att man hela tidenhittar nya nyckelbiotoper.Problemet är att än så länge har det varit mycketont om pengar för att skydda nyckelbiotoper. Detinnebär alltså att vi i inte ens har klarat av attskydda de allra finaste områdena i skogen. Lyckligt-vis har anslaget i den här budgeten för att skyddanyckelbiotoper förstärkts med 15 miljoner.Behöver jag säga att det beror på att Miljöpartiethar varit med om att resonera fram budgeten på vissapunkter? har alltså genom alla år hårtdrivit att man skall få pengar för att spara skog. Närvi skall diskutera utgiftsområde 20 om några timmarkommer vi att se att även där finns det förstärkningar.Men här finns det alltså förstärkningar för att kla-ra nyckelbiotoper. kommer anslaget att un-gefär fördubblas mot . Vi förstärker nämligenockså . Och det är bra. Då kan Sve-rige börja leva upp till att vi skall spara biologiskmångfald i skogen, någonting som har skrivitunder på i internationella avtal.Det finns också pengar för att förebygga viltska-dor under utgiftsområdet. Det är också någonting somvi har debatterat mycket och där hardrivit på. anser nämligen att om vi skallha t.ex. rovdjur i , om vi skall kunna ha tranor,gäss osv. - djur som faktiskt kan påverka jordbruketnegativt genom skador - måste alla vi som lever ilandet se till att vi bekostar de ekonomiska förluster-na, som somliga som bor där djuren finns drabbas av.Även här förstärks anslaget. Det förstärks med4 ½ miljon och uppgår nu till 18 miljoner, vilket ärmycket bra. Det behövs för att vi skall kunna ha kvardet som är den biologiska mångfalden. Många av dehär arterna är i avtagande och det finns också sådanasom är rödlistade.Från sida tycker vi också att det ärmycket bra att vi nu får en djurskyddsprofessur till.Det är bra att djurskyddet har en hög status i landet.Det finns mycket att göra här. Det sänds program påTV som gör människor mycket upprörda och somvisar att det finns en hel del kvar att göra i ,även om det ser sämre ut i andra länder.Det finns fortfarande en del djur i bur, t.ex. minkoch räv, men också höns i lantbruket. Det finnsmånga djur som aldrig kommer ut, t.ex. grisar. Detfinns fortfarande kor som står uppbundna året runtoch som inte någonsin kommer från fjättret runt hal-sen. De står på dispens, men de står likväl uppbundnaåret runt, framför allt i Norrland.Det här är saker som visar att det fortfarande be-hövs ett aktivt djurskyddsarbete, även inom lantbru-ket i . Det finns saker och ting som måsteförbättras även i . Man kan inte slå sig förbröstet bara för att det finns andra länder som är säm-re.Det finns också anslag för rovdjursrivna renar.Här fick vi ett nytt ersättningssys-tem, en fråga som har drivit mycket hårt.Tidigare fick man ersättning efter antalet hittade öron.Nu skall man få ersättning efter antalet rovdjur somfinns i markerna.Det här är ett nytt bra sätt att ge ersättning. Det vi-sar att det handlar om att vi skall se till att det finnsutrymme för att ha kvar rovdjuren. Att hitta öron påen liten död renkalv visade sig i undersökningar varatotalt omöjligt eftersom vissa rovdjur, t.ex. djärven,gräver ned sitt byte. Man hittade inte ens kalvar somvar märkta med radiosändare förrän man grävde framdem.Problemet med det nya ersättningssystemet harvarit att för lite pengar har anslagits. Tittar vi på före-komsten av rovdjur kan vi se att antalet rovdjur inne-bär ersättning för ett visst antal renar. Men ersätt-ningen har inte alls varit så hög som man anförde idet förslag som antogs. förstärks också det häranslaget med 5 miljoner och är uppe i 35 miljoner.Det visar att vi är på väg åt rätt håll. Miljöpartietanser dock att vi måste diskutera det här ytterligare.Vi måste få en anslagsnivå som de renägande samer-na och samebyarna kan godta, så att vi får en riktigacceptans för rovdjuren. Det är annars risk för att viinte får det i renbeteslandet. Det innebär ett akut hotmot t.ex. järven, som fortfarande finns bara i renbe-teslandet. Det är en art som vi har ett mycket litetantal av.Det finns också ett anslag för fiskevård. Detta an-slag har vi diskuterat mycket . Man kanmed hänsyn till behovet säga att det behöver ökas.Miljöpartiet har mycket hårt drivit att vi skall värnaden vilda laxen. Det finns ett förslag som på siktskulle kunna leda till att den vilda laxen värnas. Manföreslår att fettfenan, den lilla fenan längst bak påryggen, skall klippas på de odlade laxar som släpps uti . Då skulle man kunna känna igen de härlaxarna och fiska efter dem i stället för efter den vildalaxen.Det här är bra, men det kostar pengar. Regering-ens förslag innebär att det här skall tas från fiske-vårdsanslaget. Vi menar från sida att detmåste finnas andra sätt att finansiera det här. Vi ärglada över att det finns en skrivning i betänkandetsom innebär att utskottet förutsätter att regeringenförsöker hitta andra finansiärer. Annars finns det riskför att viktiga fiskevårdsinsatser inte kan komma tillstånd på grund av för lite medel.Vi gör i reservation en annan fördel-ning av anslaget än vad regeringen gör. Vi vill för-stärka anslaget för miljöförbättrande åtgärder i fram-för allt ekologiskt lantbruk. Vi vill förstärka medlentill marknadsstödjande åtgärder. Vi anser att om mani menar allvar med att stödja det ekologiskalantbruket, måste man också ge detta lantbruk förut-sättningar och möjligheter att marknadsföra sig på ettbra sätt.Vi vill också öka anslagen till försöks- och ut-vecklingsverksamheten inom det ekologiska lantbru-ket. Det är fråga om en forskning som ofta be-drivs på gårdsnivå. Det har funnits mycket små möj-ligheter att få ekonomisk hjälp till det utvecklingsar-betet. Vi förstärker det här anslaget med 10 miljoner.Vi önskar också ett nytt forskningscentrum förekologisk och framför allt biodynamisk odling, för-lagt till . Vi har utvecklat detta i en motion. Jagvet att den förra jordbruksministern diskuterade dettamycket med berörda företrädare och att det då fannsett stort intresse för det.För att få till stånd ett sådant här forskningscent-rum i behövs det ett initialt stöd från staten, ochvi vill från att det avsätts pengar till det.Vi är glada att jordbruksutskottet har bestämt sig föratt åka till och titta på denna verksamhet, somär mycket intressant. Där finns marker utefter Öster-sjökusten som det har bedrivits biodynamisk odlingpå . Vi kan här jämföra t.ex.utläckage med det som förekommer på ställen därjordbruket bedrivs konventionellt. Stora värden skullekunna förmeras genom att vi fick ett ekologisktforskningscentrum just i Järna.Det har från den här talarstolen hävdats att detsvenska jordbruket befinner sig i kris. Det intressantaär att vi får höra detta . Det är egentligen un-gefär samma diskussion som vi har fört. Anslagsök-ningarna har uppgått till ungefär 700 miljoner varjeår.I det budgetförslag som föreligger finns det förförsta gången på länge inte någon anslagsförstärkningtill jordbruket om ca 600-700 miljoner. Inför /97 fick vi höra att det som skulle ge enframtidstro för lantbruket var om det äntligen skullekomma ett vallstöd, och det kom. ställdesig bakom detta, och det uppgick till 600 miljoner.Inför 1998 års budget fick vi höra att det skullefinnas en framtidstro i jordbruket, om man äntligenfullt ut kunde börja utnyttja miljöstödet om 2,8 mil-jarder, som hade förhandlat sig fram till. Detkom också 700 nya miljoner. Även kom det700 nya miljoner.Det sägs alla gånger att om bara det här kommer,ökar framtidstron. Det tycks vara så att det skallkomma ungefär 700 nya miljoner till lantbruket varjeår. Den här gången sker inte det. I det förslag tillramar som Socialdemokraterna lagt fram, förmodli-gen tillsammans med , finns inte det.I förhandlingarna mellan s, v och mp diskuteradesinte skatterna. Vi accepterade att den frågan fördestill en särskild grupp, som skall gå igenom skatternatotalt. Därför finns inte heller någon lindring av detsom kallas för Björkska utredningen. Det fanns heltenkelt inte några förslag, och det fanns inte heller tidatt gå igenom skattefrågorna rejält. Vi ansåg att detvar acceptabelt att det fick ta sin tid. Det finns nu engrupp som skall se över skatterna.Vi från har en annorlunda syn påskatter och menar allvar med miljöpolitiken. Det ärkänt att vi vill ha skatter som gynnar det som är lång-siktigt ekologiskt hållbart, och jag har här pratat omdet . För är det alldeles själv-klart att vi skall ha miljöskatter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel helt enkelt därför att vi skallminska användningen.Det intressanta i svensk jordbruksnäring äratt vi har fått höra att den ekologiskaodlingen kommer i takt med marknadens tillväxt. finns marknaden, men de svenska producenternaställer inte om. Detta är naturligtvis ett stort problem.Det börjar nu importeras ekologiska livsmedel.LRF-basen säger själv att 60 grisproducenterskulle kunna ställa om direkt till ekologisk svinpro-duktion. Marknaden finns här, men producenternakommer inte fram. Jag anser att detta är förvånandeoch mycket oroande. Det finns en stor risk för att denhär marknaden tas om hand av andra.Miljöpartiet har varit kritiskt till utformningen avmiljöstöden, framför allt det senaste, REKO-stödet.Vi anser att det inte gynnar dem som behöver gynnas,nämligen små och medelstora bönder i skogs- ochmellanbygder, som ofta har djur. Vi menar att detmiljöstödet, som uppgår till ungefär 700 miljoner,ensidigt skulle gynna spannmålsbönderna. Vi kan seatt det stödet inte har sökts så som man hade hoppats.Det är för oss självklart att på bästa möjligasätt skall utnyttja de bidrag som vi har framförhand-lat.När man diskuterar skatter skall man veta att detfinns mer pengar att hämta genom att utnyttja stödenmaximalt än vad de skattelindringar som föreslås iBjörks utredning skulle ge. De pengar som inte tasut från EU gäller arealstöd, djurbidrag och framförallt miljöstöd. Jag skulle verkligen önska att desvenska bönderna började fundera på hur vi skallhämta hem de bidrag som anslås i budgeten.Det finns mycket som är oroande i det svenskalantbruket, men vi måste naturligtvis komma fram tillstödformer som gynnar dem som behöver gynnas. Jaghåller med om att de förslag tillskattelindringar som man nu har gynnar dem somredan har gynnats rejält, nämligen de stora spann-målsbönderna på slätten.Det stämmer inte att, som vi har fått höra här, bi-drag till dem skulle minska foderpriserna. Precis dendiskussionen hade vi när arealbidragen kom. Arealbi-dragen skulle göra att fodret blev billigt, men så hardet inte blivit. Ett av problemen är att stöd till spann-målsbönderna inte märks i plånboken hos dem somhar djur.Det finns mycket att diskutera när det gäller jord-bruket, och årets ord är "utflaggning". kanvi läsa i en del press att det finns en viss framtidstrohos många bönder. Det investeras faktiskt ganskamycket. Det har efter EU-inträdet investerats rejält isvenskt lantbruk, och det är mycket positivt. Det ärhär fråga om en strukturrationalisering, inte bara ennedläggning. En del av den strukturrationaliseringenhar kanske varit nödvändig. Vi är dock från Miljö-partiets sida inte speciellt positiva till den. Vi anseratt de små familjejordbruken och de små jordbruken iskogs- och mellanbygderna måste få ett stöd, så att dekan finnas kvar. Vi har dock svårt att se att de skatte-lindringar som föreslås skulle gynna just de grup-perna.Vi välkomnar därför initiativ sätter sig ned och förutsättningslöst går igenomhur man skall utforma ett stöd som gynnar dem som har problem. Det är alldeles nödvändigt att desmå och medelstora jordbruk som har djur får en typav förstärkning. Vi tycker därför att förslaget i EU:sAgenda 2000 att stöd skall ges till mjölkproduktioneni form av djurbidrag är intressant, och vi har ställt osspositiva till det. Vi får se vad det blir av Agenda2000. Det verkar tyvärr knappt bli en tumme.Det är för självklart att jordbrukspo-litiken och miljöpolitiken i ett parti måste hänga ihop.Man kan inte å ena sidan tala om klimatförändringar-na, å andra sidan vilja ta bort miljöskatter på fossiltbränsle. Det fungerar inte så - det måste finnas enhelhet.Anf. 15 () replik:Fru talman! inledde med att sägaatt det verkar som om debatten bara handlar om jord-bruk. Det är faktiskt inte "bara".