prot · GL0995 · 1998-04-23 00:00:00 — Det som vi fattarbeslut om är en detalj inom ramen för ett beslutom högkvarterets organisation som regeringen redanhar fattat.Enligt min uppfattning får denna organisation inteses isolerad vare sig från försvarets organisation iövrigt eller från den ledning och styrning som sker viabeslut här och i regeringen. Som jag ser det får lapp-täcket ytterligare en solkig tygbit avsedd att täcka desnabbt uppdykande hålen genom dagens beslut. Lik-väl är detta beslut, med det beslut som regeringenfattade , nödvändigt.Anledningen till att vi stöder en översyn av led-ningssystemet är att kraven på en sammanhängandeanalys av Försvarsmaktens ledningssystem inte ärtillgodosedda. Det underlättas tyvärr inte heller av dethalvfärdiga verk som ligger på försvarsutskottetsbord, vilket regeringen kallat Styrning och ledning avFörsvarsmakten. Detta får vi anledning att återkommatill.Frågan om högkvarterets organisation lämnarmycket i övrigt att önska, men det är inte detta vibehandlar här . Det kanske värsta är ändå det sättpå vilket regeringen har valt att hantera frågan, dvs.utan det samråd över partigränserna som är normaltoch rimligt i dessa viktiga frågor. Vi i försvarsutskot-tet informerades under hand när departementets upp-fattning var klar, och så var det med det. Så borde detinte gå till när regeringen självsvåldigt i det närmasteavskaffar försvarsgrenarna, degraderar dess främsteföreträdare och bestämmer sig för helt nya principerför hur högkvarterets organisation skall se ut.När det gäller den interna organisationen i hög-kvarteret vill jag understryka att jag tror att det hadevarit av värde om man hade gjort en bodelning mellandet som överbefälhavaren och myndigheten självfattar beslut om i fråga om sitt arbetssätt. Man bordeha bestämt sig för vilka som är de viktiga och avgö-rande politiska frågorna när det gäller styrningen ochledningssystemet.Vi har från sida valt att överse meddessa missgrepp för att uppnå enighet om något annatsom i det stora perspektivet är ännu viktigare, nämli-gen konstaterandet att utvecklingen sprungit ifråntotalförsvarets ledningssystem. behövs ett helhets-grepp på dessa frågor. Den politiska styrningen ochledningen inom Försvarsmakten måste hänga ihop.Därför föreslår utskottet att regeringen snabbt tarinitiativ till en genomgripande översyn av lednings-systemet. Det innefattar också de frågor som jag harberört tidigare - högkvarterets organisation och defrågor som ligger på bord för konkretbeslut. Det är också viktigt att utredningen får denparlamentariska insyn och delaktighet som regering-ens beslut om högkvarterets organisation har saknat.I frågan om ledningen av totalförsvaret vill jag tatillfället i akt att ställa mig frågan om det inte är någotgrundläggande som har hänt. Försvaret har numera,oavsett vad man tycker, fyra huvuduppgifter. Dengamla vanliga huvuduppgiften är att förbereda ossmot väpnat angrepp. Det som ingår här - utbildning,beredskap, mobiliseringsplanläggning - fungerar väl idagens förvaltningssystem. Men de övriga uppgifterna- att värna vår territoriella integritet, den internatio-nella verksamheten som ibland kräver dagliga över-väganden, och att möta katastrofer i fredstid - kräverenligt min uppfattning rakare rör mellan statsmakternaoch de myndigheter som har verkställighetsansvaret.Min uppfattning är att ledningssystemet inte äranpassat för de nya uppgifterna. Regeringen, somenligt regeringsformen styr riket, måste mer direktkunna föra en dialog om vad som skall göras eller integöras. Vad vi behöver fundera över är om dagensformer verkligen räcker till för detta.Ett exempel är att Försvarsdepartementets enhetför säkerhetspolitik har fullt upp med de inter-nationella dagliga gärningarna, medan det långsiktiga,som det inte fanns anledning att förutse vid den om-organisation som skedde efter försvarsbeslutet ,kommer bort i den dagliga hanteringen. Försvarsde-partementet saknar förmågan att hantera strate-giska och långsiktiga frågor. De har kommit bort, ochplaneringskapaciteten brister. Det har vi sett prov påockså i samband med försvarsbeslutet och den eko-nomiska efterbörden.Jag får travestera en romersk senator: För övrigtanser jag att Försvarsdepartementets kompetens ochkapacitet måste förstärkas. Detta har jag sagt i dennakammare . Det är lika akut och angelä-get mot bakgrund av det betänkande som liggerpå vårt bord.Jag tror också - detta är en fundering från minsida - att det på finns anledning att över-väga gränssnittet i ansvar och uppgifter mellan depar-tement och myndigheter. Den försvarspolitiska pla-neringen är ett politiskt ansvar. Det finns anledning attfundera över om inte ett starkare försvarsdepartementskulle kunna se till att myndighet, departement ochden politiska makten gick litet mer i takt än vad mangör nu.Dagens betänkande är inte märkvärdigt. Det be-handlar detaljfrågor. Vi är nöjda med utskottets en-hälliga inriktning, som jag uppfattar att också Miljö-partiet stöder. har fått gehör för den mo-tion som ligger till grund för utskottets betänkande.Att det nu kommer till stånd en genomgripande över-syn av hela totalförsvarets ledningssystem är absolutnödvändigt. Lapptäcksprincipen räcker inte.Med detta vill jag yrka bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet.Anf. 8 ():Herr talman! yrkar bifall tillhemställan i detta betänkande som behandlar inrättan-det av två nya centrum i Försvarsmakten: ett marin-centrum i och ett flygvapencentrum i Uppsala.Tidigare har, som sagts, ett armécentrum inrättats iEnköping. Kustflottan och Kustartillericentrum före-slås läggas ned som organisationsenheter,varvid huvuddelen av verksamheten inordnas i marin-centrumet.Till chefer vid dessa centrum skall utses genera-linspektörer som skall vara främsta företrädare förarmé-, marin- och flygvapenförband samt svara fördet internationella samarbetet.Herr talman! En ökad integration över försvar-smaktsgränserna är bra. Den ökar förutsättningarnaför försvarsmaktsgemensamma lösningar och förbätt-rar förmågan till samarbete.På så sätt bör vi kunna nå rationaliserings- ochsamordningsvinster som underlättar Försvarsmaktensförmåga att lösa de uppgifter som fastlades i det se-naste försvarsbeslutet.Herr talman! I betänkandet behandlas även riks-dagens inflytande beträffade inriktningen av Försvar-smaktens verksamhet. fattar beslut omkrigsorganisationens utveckling - både dess omfatt-ning och kvalitet. När det gäller grundorganisationenvar Försvarsbeslut 96 ett samlat beslut.När väl ett försvarsbeslut är antaget är det natur-ligtvis viktigt att fundera över vilket beslutsunderlagriksdagen behöver erhålla i fortsättningen för att manbl.a. lättare skall kunna se sambandet mellan Försvar-smaktens uppgifter och krigsorganisationens storlek.Det är därför viktigt att tydliggöra sambanden i enkedja bestående av säkerhetspolitisk omvärldsanalys,militärstrategiska bedömningar, försvarets operativaförmåga och kostnader. När vi når dit är mycket vun-net. Utskottet vill därför inte ändra den ansvarsför-delning som fastlagts utifrån "- - - den bestämdaförutsättningen av att regeringen tillgodoser riksda-gens behov av ytterligare beslutsunderlag - - -".Herr talman! Utskottet har beto-nat vikten av att ha ett effektivt fungerande lednings-system i de framtida situationer och stridsmiljöer somkan förutses liksom för ledningen i fredsverksamhe-ten. Utskottet har efterlyst ett genomgripande utveck-lingsarbete inom det operativa ledningssystemet.I Försvarsbeslut 96 pekade utskottet bl.a. på föl-jande förhållanden, som borde ligga till grund för etteffektivt ledningskoncept:de nya uppgifter som skall lösas utifrån det vidga-de säkerhetsbegreppet,den tekniska utvecklingen inom den framtidaledningsmiljön,antalet ledningsnivåer och behovet av samordninginom totalförsvaret för att kunna hantera de snab-ba förlopp som kan inträffa,kravet på robusthet och flexibilitet för att inte eneventuell angripare skall finna det lönsamt att be-kämpa vårt ledningssystem för att nå politiskasyften.Utskottet betonar därför i dagens betänkande attdet skyndsamt bör göras en samlad översyn av led-ningsfunktionerna inom totalförsvaret. Inom bådeFörsvarsmakten och det civila försvaret har det skettförändringar som motiverar en översyn, och detkommer naturligtvis även att ske föränd-ringar.Herr talman! har vid flera olikatillfällen fört fram synpunkter på totalförsvarets led-ning. behandlades motionsyrkandenangående konsekvenserna av länsstyrelsernas rationa-liseringar inom den civila beredskapen samt vikten aven uppföljning av den nya försvarsområdesorganisa-tionen som belyser konsekvenserna för det militäraförsvaret, för kommunerna, för frivilligorganisatio-nerna och för det civila försvaret. De 15 Fo-stabernaoch de tio Fo-gruppenheterna är viktiga länkar somtotalförsvarscentrum mellan Försvarsmakten och detfredstida, komplexa samhället.Herr talman! Förmågan att leda totalförsvaretsolika delar i fredstida kriser och under höjd beredskaphar en direkt inverkan på hur väl totalförsvaret kom-mer att kunna lösa sina uppgifter. Hur denna förmågauppfattas påverkar bedömningen av totalförsvaretstrovärdighet. Ledningsfrågorna bör således bli, somutskottet skriver, "- - - centrala i den kommandesäkerhets- och försvarspolitiska kontrollstationen - --".Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )5 § Reformerat förhandsbesked, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU19Reformerat förhandsbesked, m.m. (prop. 1997/98:65)Anf. 9 ():Herr talman! Med det förslag som finns i betän-kandet om ett reformerat förhandsbesked föreslårregeringen att skall samla lagstiftningenkring förhandsbesked i en särskild lag. Denna lag germöjlighet för att begära förhandsbe-sked i skatteärenden efter det att ett beslut som är tillnackdel för den enskilde har fattats av skattemyndig-heten. Vidare heter det att det skall finnas behov avprejudikatbildning för att man skall kunna användasig av den här lagstiftningen.Vi moderater yrkar avslag på propositionen i den-na del. Skälen till detta är bl.a. att en enskild personkan bli indragen i en rättsprocess som syftar till attklarlägga lagstiftningen, dvs. inte i första hand till attklarlägga läget för den enskilde personen. Myndighe-ten kan välja ut en person och driva ett ärende för attfå klarhet i hur lagstiftningen skall tolkas. Vi menaratt det inte är någon rimlig utgångspunkt för den härtypen av lagstiftning att det allmännas behov skallvara vägledande framför den enskildes. Det är felbalanspunkt - så kan man väl uttrycka det.Det finns naturligtvis behov av prejudikatbildning- det kan inte förnekas. Men med denna föreslagnaordning finns det risk för att det sker en förskjutningmellan den prejudikatbildning som uppstår i allmännadomstolar och den nya möjlighet som uppstår i ochmed den här lagstiftningen. Den valda metoden ledertill att det kommer att finnas två vägar i rättssystemet.Det kanske finns anledning att ytterligare övervägakonsekvenserna av detta.Dessutom tar förslaget inte hänsyn till alla skatter.Om man skall göra en reformering och gå fram på dethär sättet tycker vi moderater att det hade varit rimligtatt i förslaget också innefatta arvs-, gåvo- och stäm-pelskatter.Frågan är alltså på vilket sätt man kan se att för-slaget leder till några förbättringar för den skattskyl-dige. I avvägningen mellan myndighetsintresset ochde skattskyldiga har återigen, som så många gångerförut, myndighetsintresset kommit i förgrunden.I betänkandet vill regeringen också dela upp an-svaret för att vara statens företrädare vid ackord mel-lan skattemyndigheten och kronofogdemyndigheten.Den rimliga utgångspunkten är väl ändå att borgenärs-funktionen vid ackord bör vara densamma vid kon-kurs, företagsrekonstruktion och skuldsanering. Kom-petensen för denna typ av ärenden finns hos krono-fogdemyndigheten. Det är därför rimligt att statenföreträds av kronofogdemyndigheten i frågor somavser skatteackord. På det viset uppstår inte hellernågon osäkerhet hos allmänheten avseende frågan omvilken myndighet som hanterar och tar ansvaret fördenna typ av ärenden.Med anledning av en motion diskuteras också ibetänkandet möjligheten att synliggöra skatterna.Sverige har världens högsta skattetryck - detkänner vi alla till. Det är rimligt att medborgarna fårveta hur mycket de betalar i skatt och sociala avgifter.Kravet på att uppgifter om detta skall förekomma pålönebesked är därför rimliga. Statliga myndigheterborde kunna införa en sådan ordning, på samma sättsom skedde under den borgerliga regeringen. Dettatas upp i en folkpartimotion från den allmänna mo-tionstiden.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion 1 under mom. 1 till betänkandet.Anf. 10 PER ():Herr talman! Det föreliggande betänkandet hand-lar om ett reformerat förhandsbesked. Det är ett be-tänkande som vi till stora delar ställer oss bakominom Vänsterpartiet.Syftet är att snabba upp processen och skapa pre-judikat så snabbt som möjligt. Till skillnad från Mo-deraterna tycker inte vi att detta bara ligger i myndig-heternas intresse. Det ligger även i allmänhetens in-tresse att så snabbt som möjligt få prejudikat, och såsnabbt som möjligt få reda på vad som i verklighetengäller. Till stora delar ställer vi oss alltså bakom tex-ten i betänkandet.När det sedan gäller vilka som skall företräda sta-ten som borgenär i olika typer av uppgörelser - omdet skall vara skattemyndighet eller kronofogdemyn-dighet - välkomnar vi i den förändringsom nu sker. skall varastatens företrädare i borgenärsfunktionen vid skuldsa-nering. Vi anser också, i likhet med , attdet vore lämpligt att kronofogden även i andra typerav förhandlingar har borgenärsfunktionen för staten.Just nu sitter det en utredning, , som tittar på bl.a. dessa frågor. Vistöder därför inte reservation 2 av . Vistår inte bakom den, utan vi har ett särskilt yttrandedär vi deklarerar vår ståndpunkt. Den överensstämmeri princip med den moderata ståndpunkten. Men efter-som det sitter en utredning som skall ta ett helhets-grepp när det gäller de här frågorna vill vi avvaktaden utredningen. Den kommer att lägga fram sittbetänkande förhoppningsvis senast i höst.Så jag tycker att vi kan vänta med ett slutgiltigt ställ-ningstagande och slutgiltigt beslut här i tillsvi har utredningen på bordet.I samband med betänkandet har man också klipptin ett antal motioner från den allmänna motionstiden,bl.a. två motioner av mig. Den ena tar upp deklara-tionstidpunkten. Vi vet att det är problem meddet sena inlämnandet av framför allt den förenkladedeklarationen. Den allmänna deklarationen skall julämnas in och den förenkladeomkring den 1 maj.Den fördröjning som det innebär att den förenkla-de deklarationen kommer så pass mycket senare göratt granskning i stor utsträckning måste ske undersommaren. Vi vet att är det en se-mesterperiod. Det innebär att det blir ett oerhört storttryck på skattemyndigheterna, och granskningen blirinte vad den skulle kunna bli om man hade mer tid.Det innebär att en del deklarationer får granskas iefterhand, och det är ett tillstånd som inte är särskiltlämpligt.Jag har föreslagit att man skall ha en gemensamtidpunkt för inlämnande av deklaration den 31 mars.Det är inte ett självändamål att just den situationeninträffar. Det viktigaste är att taxeringsperioden för-längs på ett sådant sätt att man hinner granska den delav materialet som behöver granskas under periodenoch att man inte stressar och pressar personalen på detsätt som sker. skall alltså i stort sett all-ting vara utskickat , fram till den15 september, tror jag det står. Det blir väldigt litet tidför att hinna granska deklarationerna.Det har också - som i t.ex. län - lett tillatt man i stort sett inte granskar avdrag under50 under inkomst av tjänst. Och det är ju för-vånansvärt när man har så vida ramar när det gällergranskningen.I reservation 5 diskuterar vi situationen när detgäller kvarskatten. De nya reglerna innebär ju att omman får sin kvarskattesedel och beslut fattas t.ex. densista augusti så skall vederbörande betala inkvarskatten . Det är lagom till den1 december. Jag tycker inte att det är en särskilt välavvägd tidpunkt för att kräva in kvarskatten. Vi harsagt att man bör förlänga tiden litet grand. Dessutomtycker vi att man skall återgå till det gamla systemet,att arbetsgivaren skall biträda vid inbetalningen avkvarskatten.Vi får väl se vad som händer nu när det är förstagången som de skattskyldiga själva skall betala inkvarskatten. Jag har vissa farhågor för att det intekommer att fungera så som man kanske hade tänktsig. Vi har sett vilka stora massiva insatser skatte-myndigheterna gör när det gäller information för att fåfolk att verkligen betala . Vi vet ju att det ganskasnabbt blir stora avgifter om man inte betalar i tid.Den gamla situationen, där arbetsgivarna bistod meddetta, tycker jag var att föredra.Herr talman! Eftersom vi har väldigt gott om tidtill voteringar ämnar jag yrka bifall till bådereservation 3 och reservation 5.Anf. 11 ():Herr talman! Jag tror att i stort sett alla är överensom att skattelagstiftningen inte kan förutse precis allatänkbara situationer. Det måste finnas ett utrymme förtolkning av lagstiftningen. Det är ju framför allt skat-temyndigheterna och våra domstolar som skall göradet. Den tolkningen ger ofta som resultat en prejudi-katbildning som blir ett viktigt komplement till lag-stiftningen.Just när det gäller prejudikatbildningen spelar för-handsbeskeden en viktig roll. Ursprungligen hadeförhandsbeskedet det syftet att det skulle reda ut okla-ra skattefrågor för den enskilde. Men ärförhandsbeskedet, som sagt var, en viktig del i preju-dikatbildningen.Förhandsbesked kan endast begäras av denenskilde. Det vore bra - det är de flesta också överensom - om även det allmänna, dvs. skattemyndigheter-na, kunde begära ett förhandsbesked. Det skulle ge enenhetligare rättstillämpning, och det skulle ge enstörre rättssäkerhet för den enskilde. Och det är justdetta som är regeringens förslag, att det allmännaskall få rätt att begära förhandsbesked.Det här går , folkpartisterna och krist-demokraterna emot. När det gäller folkpartisterna ärdet mycket konsekvent. De har nämligen i sin motionklart och tydligt yrkat avslag på detta. De tycker attdet är fel med ett utvidgat förhandsinstitut.Men agerande tycker jag är litetegendomligt. Det kräver en förklaring av . I sin motion accepterar man nämligen förslagetom ett förhandsbesked. Man kräver t.o.m. att det skallutvidgas utöver det som regeringen har fastslagit.Men i reservationen går man emot och yrkar avslag påpropositionen.Kristdemokraterna har inte motionerat över huvudtaget. Då utgick åtminstone jag från att den som tigersamtycker. Men de har också reserverat sig.Utskottsmajoriteten tycker att det är bra med ettutvidgat förhandsbesked enligt propositionens förslag.Det snabbar som sagt upp prejudikatbildningen, ochdet är bra av ett stort antal skäl.För det första ökar det förutsägbarheten och lik-formigheten i beskattningen. Det är just det som ärden viktiga poängen, . Det ökarnämligen rättssäkerheten för den enskilde i allra hög-sta grad.För det andra ökar det effektiviteten irättstillämpningen. Det går snabbare, och skattemyn-digheterna använder sina resurser på ett bättre sätt.För det tredje avlastar det skattemyndigheternaoch domstolarna. Det minskar de flaskhalsproblemsom onekligen finns i dag.För det fjärde, vilket kanske är det allra viktigaste,ger det lagstiftaren, dvs. oss i , snabbarebesked om hur lagstiftningen fungerar. Vi får en bätt-re feedback, och det är faktiskt viktigt för oss.Jag yrkar alltså avslag på reservation 1.Nu tänker jag inte ta kammarens tid med att kom-mentera precis alla reservationer. Jag skall ta en tillsom kanske är viktigare än de andra. Det gäller reser-vation 2. De andra reservationerna har vi faktisktdiskuterat för inte så väldigt länge sedan, så det kan-ske vi kan hänskjuta till en eventuell efterföljandedebatt.Reservation 2 handlar om - och det har Per Ro-sengren varit inne på - regeringens förslag om vemsom skall företräda staten vid s.k. skatteackord. För-slaget från regeringen innebär att ansvaret skall delasså att skattemyndigheten tar det grundläggande ansva-ret men har möjlighet att delegera själva prövningentill kronofogdemyndigheten.Det borde kunna vara en acceptabel kompromiss,tycker man. Men icke så. Inte heller det här accepterarModerata samlingspartiet. Man vill att kronofogde-myndigheten skall ha ansvaret.Det tycker majoriteten är ett dåligt förslag av tvåskäl.För det första är det skattemyndigheten som harkännedom om gäldenärens totala skuldbild. Och dentotala skuldbilden är viktig när man skall fastställa ettackord.För det andra kommer ackordsfrågor ibland in i ettmycket tidigt krisskede. I detta tidiga krisskede harinte kronofogdemyndigheten den kännedom om gäl-denären som behövs. Om kronofogdemyndighetenskulle handha hela ärendet, skulle man alltså få göraen utredning till. Det skulle bli ett ganska onödigtdubbelarbete.Herr talman! Jag yrkar avslag på den reservatio-nen liksom också på de andra reservationerna ochbifall till utskottets hemställan i dess helhet.Anf. 12 () re-plik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillLars med anledning av betänkandet. Ocksåjag är naturligtvis intresserad av att vi får en snabbprejudikatsbildning, och det finns uppenbara motivför detta, men hur bedömer skatteutskottets ordföran-de den situation som kommer att uppstå, där en delprejudikat drivs den traditionella vägen genom all-männa domstolar, vilket i vissa fall kommer att ta rättlång tid, och prejudikaten i andra fall kan sägas gå engenväg.Är det inte risk för att den ena typen av prejudi-katsbildning blir mera eller mindre värd än den and-ra? Hur värderar de två olika systemsom nu kommer att uppstå? Det finns nog anledningatt reflektera över den saken från litet mer principiellasynpunkter.När det sedan gäller kronofogdemyndighetens ochskattemyndighetens ansvar i samband med ackord kanman tolka inlägg på litet olika sätt. Åena sidan säger man att det är skattemyndigheten somhar den totala bilden över det hela och som därförskall driva in det. Å andra sidan är det kronofogde-myndigheten som har kompetensen att klara detta.Vilka konsekvenser får resonemang iförlängningen när det gäller den uppdelning vi i daghar mellan skatte- och kronofogdemyndigheten?Jag menar att kronofogdarna har den härkompetensen och att skattemyndigheterna så snartsom möjligt skall överlämna ärendena till kronofog-demyndigheterna. var ju själv för någonvecka sedan med på en hearing med skatteutskottet,där vi såg ett försök att förkorta handläggningstiderna.Det är kanske i stället den vägen som man skall gå.Anf. 13 () replik:Herr talman! Också jag tycker att den informationsom vi fick från län var väldigt intressant. Detär där naturligtvis fråga om en mycket mer intimsamverkan än , och detta måste utredas vidare.Carl pläderar för att det är kronofog-demyndigheten som har kompetensen, och det ärriktigt. Det är också just därför som vi öppnar möjlig-heten för att kronofogdemyndigheten skall sköta denpraktiska delen av skatteackordet. Det blir ett både-och. Vi utnyttjar skattemyndighetens tidigare infor-mation och dess kännedom om totalbilden, samtidigtsom vi ger kronofogdemyndigheten möjligheter attsvara för genomförandet.Carl funderar vidare över motsätt-ningen mellan å ena sidan den traditionella vägengenom domstolsväsendet fram till ett prejudikat och åandra sidan den uppsnabbade vägen. Detta är ju intenytt, . Vi har den upp-delningen, och såvitt jag vet har det inte ställt tillnågra bekymmer. Det har fungerat ganska bra, och detfinns all anledning att tro att det skall fungera braockså i fortsättningen.Jag skulle dessutom gärna vilja be att utveckla hur egentligen står närdet gäller det utvidgade förhandsbeskedet. Är det ermotion eller är det er reservation som gäller? Det vorebra om ni skingrade dimmorna.Anf. 14 () re-plik:Herr talman! Det är reservationen som gäller.Jag vill till slut bara på nytt ställa en fråga till LarsHedfors om förhandsbeskedet.