prot · GL09107 · 1998-05-13 00:00:00 — Jagvill peka på de räntor som man tar ut på olika konto-typer. Det gäller t.ex. räntor på telefonlån och i post-orderhandeln. Som finansutskottet skrev i ett betän-kande som vi behandlade liggerde på gränsen till ockernivå. Det är inte ovanligt atträntorna ligger på och t.o.m. upp till 35 %.Ett annat område är konsumenters, företagares,kommuners och statens räkningsbetalningar och nä-ringslivets löneutbetalningar till de anställda. Överfö-ringstiden är från tre till ibland uppemot fem dagar.De som tillhandahåller kapitalet gör stora förluster pådetta. En sammanställning som vi för sedan fickvisar att banker och betalningsinstitut tillgodoräknarsig miljardbelopp genom att i riksda-gen att behandla pensionssystemens utveckling. Detfinns därför anledning att vi tar upp dis-kussionen mer om t.ex. försäkringsbolagens sätt att isamband med pensionssparande ta ut avgifter. Detgäller det sätt på vilket de redovisar och också påvilket sätt de kan ge några garantier för de avkast-ningar som de oftast i reklamen går ut och talar om kan förbinda sig till i samband med att man pla-cerar pengar på exempelvis pensionssparande.Finansinspektionen har i sina instruktioner att denskall verka för ett gott konsumentskydd. Målet om ettgott konsumentskydd uppfylls delvis genom den lö-pande tillsynsverksamheten. Därutöver bedrivs ocksåkonsumentskyddande verksamhet inom konsumen-trättsenheten inom inspektionen.En av de centrala uppgifterna för inspektionenskonsumenträttsenhet är att se till att finansinstitutenföljer principerna för god information men också attövervaka att avtalsvillkoren är skäliga och att institu-tionerna har rutiner och betalningssystem som gör attde har en skälighet i hela sin handläggning.Herr talman! Av den anledningen skulle jag gärnavilja se att regeringen ser över reglerna för de finan-siella tjänsterna och de finansiella systemen. Det kanvara, som jag tidigare nämnde, beträffande avgiftertill pensionssparande, räntenivåerna och inte minsträntegapet mellan inlånings- och utlåningsräntan, somi dag åberopas vara litet, men som i sitt reala tal ändåär betydligt större än vad vi har haft under många år.Man säger att genom att man har denna struktur påräntegapet behöver man ha mer avgifter i betalnings-systemen. Båda de funktionerna drabbar hårt bådeföretag och konsumenter, samt kommuner och stat,som jag tidigare sade.Herr talman! men också bör få ökade uppgifter för att bevakaskäligheten på den finansiella marknaden. Jag anserockså att man bör kräva att dessa återkommer med enrapport om vilka åtgärder man har krävt och vilkaåtgärder man har satt in för att se till att vi får en val-frihet i det finansiella systemet som innebär att kon-sumenten också har en riktig kostnadsnivå i de fram-tida finansiella systemen.Anf. 170 ():Herr talman! Jag blir litet förvånad över BengtKronblads inlägg. Jag kan inte i det här betänkandetse att man från majoriteten har lagt fram något somhelst förslag när det gäller att se över de finansiellabitarna.Jag tror att vi skulle kunna vara många som skulleyrka bifall till en sådan motion om den funnits. Det ärmånga i som är irriterade över de avgiftersom bl.a. bankerna tar ut. Har jag missuppfattat dethela? Jag kan inte se att jag kan tillstyrka ett sådantförslag från , eftersom det inte finnsnågot.Anf. 171 ():Herr talman! På s. 6 i betänkandet finns det be-skrivet att konsumenterna skall ha en stark ställningpå marknaden. En av de marknader som bl.a. Mariettade har diskuterat måste också varaden ekonomiska marknaden.Man måste kunna få en balans mellan olika grup-peringar i samhället. Om nu man från hållgärna skulle vilja instämma i detta är ni hjärtligt väl-komna att se till att få en diskussion i samhället så attden finansiella marknaden blir mer förmånlig förkonsumenterna.Anf. 172 ():Herr talman! Jag kan se att vi skulle kunna skrivaen gemensam motion om vi måhända återkommer tillriksdagen under den allmänna motionstiden. Men idet här betänkandet finns det inget konkret som vihade kunnat yrka bifall till.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §. )16 § Vissa stiftelse- och fastighetsrättsliga frå-gorFöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU22Vissa stiftelse- och fastighetsrättsliga frågor (prop.1997/98:98)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 17 §. )17 § Ett rättsligt skydd för beteckningenSvensk författningssamlingFöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU23Ett rättsligt skydd för beteckningen (prop. 1997/98:120)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutSkU24 Kontrolluppgiftsskyldighet vid options- ochterminsaffärer, m.m.Mom. 1 (kontrolluppgiftsskyldighet vid options- ochterminsaffärer)1. utskottet2. 1 (m)Votering:209 för utskottet72 för res. 168 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 20 c, 15 fp, 15 v, 14 mp, 11 kdFör res. 1: 68 m, 4 fpFrånvarande: 27 s, 12 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 4 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU25 Beskattning av elpannor och vissa andrapunktskattefrågorMom. 1 (skatt på elektrisk kraft till elpannor)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)Votering:185 för utskottet98 för res. 166 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 20 c, 15 v, 15 mpFör res. 1: 68 m, 19 fp, 11 kdFrånvarande: 26 s, 12 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 3 mp, 4 kdMom. 3 (finsk rödmärkt olja för uppvärmning)1. utskottet2. 3 (m)Votering:214 för utskottet68 för res. 31 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 20 c, 19 fp, 14 v, 15 mp, 10 kdFör res. 3: 68 mAvstod: 1 vFrånvarande: 25 s, 12 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 3 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU21 Konsumentpolitiska frågorMom. 1 (miljömålet)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:269 för utskottet15 för res. 165 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 68 m, 20 c, 19 fp, 15 v, 11 kdFör res. 1: 15 mpFrånvarande: 25 s, 12 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 3 mp, 4 kdMom. 2 (ett ytterligare miljömål)1. utskottet2. 2 (m)Votering:215 för utskottet68 för res. 266 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 20 c, 19 fp, 15 v, 15 mp, 10 kdFör res. 2: 68 mFrånvarande: 25 s, 12 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 3 mp, 5 kdMom. 6 ()Yrkanden:1. utskottet2. 5 (kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 7 (budgetrådgivning, m.m.)1. utskottet2. 5 (fp, mp)Votering:227 för utskottet57 för res. 565 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 68 m, 20 c, 3 vFör res. 5: 19 fp, 12 v, 15 mp, 11 kdFrånvarande: 25 s, 12 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 3 mp, 4 kdMom. 9 (stöd till frivilligorganisationer)1. utskottet2. 7 (c, mp)Votering:248 för utskottet35 för res. 71 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 67 m, 19 fp, 15 v, 11 kdFör res. 7: 20 c, 15 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 25 s, 12 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 3 mp, 4 kdMom. 17 (miljömärkningens organisation)1. utskottet2. 11 (c)Votering:248 för utskottet20 för res. 1115 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 68 m, 19 fp, 15 v, 11 kdFör res. 11: 20 cAvstod: 15 mpFrånvarande: 26 s, 12 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 3 mp, 4 kdMom. 19 (s.k. rättvis handel)1. utskottet2. 13 (mp)Votering:266 för utskottet16 för res. 131 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 67 m, 19 c, 19 fp, 15 v, 11 kdFör res. 13: 1 s, 15 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 25 s, 13 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 3 mp, 4 kdMom. 39 (lagen om konsumentskydd vid avtal omtidsdelat boende)1. utskottet2. 22 (c, v, mp)Votering:233 för utskottet50 för res. 2266 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 67 m, 19 fp, 11 kdFör res. 22: 20 c, 15 v, 15 mpFrånvarande: 25 s, 13 m, 7 c, 7 fp, 7 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU22 Vissa stiftelse- och fastighetsrättsliga frågorKammaren biföll utskottets hemställan.LU23 Ett rättsligt skydd för beteckningen SvenskförfattningssamlingKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid morgon-dagens arbetsplenum.18 § Ombildning av betänkande 1997/98:SoU19Ombildning av (prop.1997/98:57)Anf. 173 ():Herr talman! I socialutskottets betänkande Om-bildning av föreslås att institutetombildas till ett hjälpmedelsinstitut med staten,landstingen och kommunerna som gemensamma hu-vudmän.Vi moderater ser förslaget som ett steg i rätt rikt-ning. Förändringen innebär bl.a. att samordning ochuppföljning av hjälpmedelsfrågor blir tydligare ochrakare. Detta är väsentligt, särskilt efter hjälpme-delsorganisationernas ,avgifter, organisation och policy som presenterades imars 1998. Den visar att bristen på hjälpmedel är stori många delar av landet. Detta är oacceptabelt efter-som vi vet hur avgörande ett hjälpmedel kan vara föratt en person med en funktionsnedsättning skall kunnaha ett drägligt liv trots handikappet.Herr talman! Vi moderater har påta-lat denna brist. Vi kan bara konstatera att vår upp-fattning nu delas av landets handikapporganisationer.Det är därför av stor vikt att tillgången på bra hjälp-medel ökar, som avkall inte får göras påkvalitet och säkerhet.Under flera år har vi föreslagit att hjälpmedel förfunktionshindrade skall göras mer tillgängliga inomramen för en s.k. hjälpmedelsgaranti. Tanken bakomvårt förslag är att kombinera en ökad tillgång tillhjälpmedel med en större valfrihet för de funktions-hindrade. För den som inte vill eller har möjligheteratt vänta genom landstingens hjälpmedelscentralerskall det finnas en möjlighet att själv skaffa sitthjälpmedel och ersättas för denna kostnad genom t.ex.försäkringskassan.Fördelarna med modellen är många.För det första kommer förhoppningsvis tillgångenpå moderna och individanpassade hjälpmedel att blistörre.För det andra sätter vårt förslag på en hjälpme-delsgaranti en press på tillverkarna av hjälpmedel atttydligare marknadsföra sina produkter och också hållaen god kvalitet.För det tredje får handikapporganisationerna encentral roll som förmedlare av nya hjälpmedel.Herr talman! Jag vill betona att landstingenshjälpmedelscentraler kan fungera som . Men denstora efterfrågan och bristen på resurser som är vanligvid många hjälpmedelscentraler innebär köer ochlånga väntetider. Detta tryck på landstingens hjälp-medelscentraler kommer sannolikt att minska medvårt förslag, som innebär att många kommer att an-vända sig av möjligheten att själva skaffa sig etthjälpmedel. Därför anser vi att en hjälpmedelsgarantisnarast bör införas.Hjälpmedelsinstitutet skall ges ett kontrollansvarför hjälpmedelsgarantin och se till att alla hjälpmedelhåller en god kvalitet och säkerhet, som jag sadetidigare.I utskottsbetänkandet föreslås att staten skall blihuvudfinansiär för institutet. Som vi moderater ser detär det då också naturligt att staten också utser ordför-anden i institutets styrelse. Dessutom bör en av statensrepresentanter i styrelsen representera brukarna, ochutses i samråd med handikapporganisationerna.Herr talman! Jag ber därför att få yrka bifall tillreservation 1 under mom. 1.I detta anförande instämde ().Anf. 174 ():Herr talman! I har vi ingenting emotombildningen av som sådan. Menvi har ändå en reservation med anledning av det före-slagna namnbytet. Vi tycker nämligen att det är bådeonödigt och inte särskilt klokt. , som inom parentes sagt t.o.m. ärkänt över en stor del av världen som , föreslås i samband med ombild-ningen till ideell förening byta namn till Hjälpme-delsinstitutet.Institutet har funnits , och har under den ti-den framför allt haft till uppgift att med olika åtgärderfrämja hjälpmedelsförsörjningen, bl.a. genom att tafram hjälpmedel och medverka till långsiktigt forsk-nings- och utvecklingsarbete samt genom utprovningav hjälpmedel. Trots den här uppgiften har det helatiden hetat just Handikappinstitutet.Det föreslagna namnbytet skall enligt regeringenmarkera att institutet inte har något övergripandeansvar för handikappolitiken. Det är naturligtvis rik-tigt att institutet inte har något sådant ansvar, men dethar ändå uppgifter som sträcker sig utöver vad somavses med hjälpmedel. Enligt propositionen skall juinstitutet också i samverkan med ansvariga myndighe-ter och andra organ aktivt verka för god tillgänglighetför funktionshindrade i olika miljöer och verksamhe-ter.Allt tyder på att den här verksamheten i framtidenalltmer kommer att omfatta områden utöver den tra-ditionella hjälpmedelsverksamheten. Därför tycker viatt det är märkligt att man nu väljer att snäva in bildenav institutets verksamhet genom att byta namn tillHjälpmedelsinstitutet. Det kommer säkerligen bara attskapa förvirring. Därför yrkar vi avslag på namnbyteti vår reservation nr 2 under mom. 1.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom reserva-tionen, men jag ämnar inte yrka bifall och votering påden.I stället vill jag uttrycka min glädje över att detenligt utskottets betänkande är alldeles uppenbart attbrukarna skall representeras i styrelsen. Därmed ärvårt yrkande om den saken tillgodosett. Ingen kanbättre än de funktionshindrade själva medverka tillutvecklingen av bra och säkra hjälpmedel. Därför ärdet tillfredsställande att det inte blir någon förändringpå den punkten.Anf. 175 ():Herr talman! ställer sig bakom pro-positionens förslag till ombildning av Handikappinsti-tutet. Vi anser att det är riktigt att även Kommunför-bundet blir en medlem i den nybildade allmännyttigaideella föreningen. Kommunernas ökade ansvar påhjälpmedelsområdet är här avgörande. Vi har inteheller vänt oss emot att institutets verksamhet drivssom en allmännyttig ideell förening.När det gäller handikapprörelsens representationanförs det i propositionen att man avser att behållanuvarande ordning vad avser statens representation,vilket betyder att två av statens fyra ledamöter utgörsav representanter för handikapporganisationerna. Vianser att detta är av stor betydelse. Vi förutsätter,liksom utskottets majoritet, att denna ordning bibe-hålls.Vi i vill också stödja motionen frånKristdemokraterna om s.k. osynliga handikapp. Imotionen framhålls att kunskapen om osynliga handi-kapp måste öka och att hjälpmedel måste utvecklasför denna grupp av funktionshindrade. Vi instämmertill fullo i detta.Herr talman! Jag vill också hänvisa till det särskil-da yttrande som har avgett. Detberör frågan om en hjälpmedelsgaranti. I en motionfrån Moderata samlingspartiet med anledning av denhär propositionen förs förslaget om en hjälpmedelsga-ranti fram. har i andra sammanhang i formav motioner föreslagit att en hjälpmedelsgaranti skallinföras. Den skall garantera att de som behöverhjälpmedel skall få det inom rimlig tid. Vi anser attenkla hjälpmedel skall kunna fås i det närmaste om-gående medan komplicerade hjälpmedel skall kunnages . Vi anser också att hjälpme-delsmarknaden bör öppnas för konkurrens. En ökadkonkurrens leder till höjd kvalitet och kortare vänteti-der.Herr talman! Vi har alltså inte motionerat om enhjälpmedelsgaranti i samband med den här proposi-tionen, men genom vårt särskilda yttrande vill vi ändåge vår åsikt till känna i det här sammanhanget.Jag yrkar bifall till reservation nr 4 och i övrigt tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 176 ELISEBEHT ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på motionerna.Handikappinstitutet förslås ombildas till en all-männyttig ideell förening med det nya namnet fr.o.m. . Före-ningsbildare föreslås vara staten, Landstingsförbundetoch . Vidare föreslås attall verksamhet vid institutet skall omfattas av offent-lighetsreglerna.Handikappinstitutet bildades av staten ochSvenska centralkommittén för rehabilitering. Verk-samheten har efter hand utvecklats från medverkan idirekt framtagning av hjälpmedel till långsiktigtforsknings- och utvecklingsarbete, provning avhjälpmedel och andra åtgärder för att främja hjälpme-delsförsörjningen.I samband med att sjukvårdshuvudmännen 1976övertog ansvaret för att tillhandahålla hjälpmedelombildades och huvudmän blevnu staten och . Sedan kom ädelre-formen 1994, och kommunerna fick ett ökat ansvarför hjälpmedelsverksamheten. Därför är det naturligtatt också kommunerna involveras i institutets arbete.Vad gäller den juridiska formen för en verksamhetsom är anslagsberoende men inte är en myndighet harriksdagen tidigare beslutat att en sådan verksamhetbör organiseras som aktiebolag eller som ideell före-ning. har inte haft någonklart angiven juridisk form men föreslås nu alltså attorganiseras som en allmännyttig ideell förening.Hjälpmedelsinstitutets ändamål skall framöver,liksom tidigare, vara att arbeta för en förbättrad liv-skvalitet för människor med funktionshinder genomatt medverka till utveckling av bra och säkra hjälpme-del och till en effektiv hjälpmedelsförsörjning. Institu-tet skall genom sitt arbete bidra till ökad tillgängligheti samhället.Hjälpmedelsinstitutets huvuduppgift skall vara attarbeta med forskning, utveckling, provning och stan-dardisering av hjälpmedel samt stå för information,utbildning och erfarenhetsutbyte. Institutet skall ocksåmed expertis biträda sjukvårdshuvudmännen, centralaorgan, brukarorganisationer, företag och andra orga-nisationer inom hjälpmedelsområdet. i samverkan med ansvarigamyndigheter och andra organ verka för god tillgäng-lighet för funktionshindrade i olika miljöer och verk-samheter.Vad gäller tillsynen inom hjälpmedelsområdet an-ser utskottet, i likhet med regeringen, att det skall varaen uppgift för . Men utskottet ansersamtidigt att i enstaka fall kankomma att åläggas vissa uppgifter som innebär myn-dighetsutövning. Ett exempel på en sådan uppgift ärdet nu slutförda uppdraget att fördela stimulansbidrag.För verksamhet av det slaget bör särskilda bestäm-melser gälla. föreslås därför anta förslagtill lag om överlämnande av vissa förvaltningsuppgif-ter till Hjälpmedelsinstitutet.Styrelsen föreslås få nio ledamöter som utses avstaten, och . Inledningsvis föreslås staten utse styrelse-ordförande. Regeringen har för avsikt att behållanuvarande ordning vad gäller statens representation istyrelsen, vilket kommer att innebära att handikapprö-relsen liksom tidigare kommer att vara representerad.Det föreslås att ett brukarråd med representanterfrån olika grupper av brukare av hjälpmedel knyts tillstyrelsen. Styrelsens ansvar för att informera ochsamråda med brukarrådet kommer att regleras i stad-garna.I och med det föreslagna namnbytet från till Hjälpmedelsinstitutet markerasinstitutets uppgift, men det innebär ingen förändringav den nuvarande verksamhetens inriktning ellerinnehåll. Det är dock en markering att frågor av merallmän handikappolitisk karaktär inte är en frågaspecifikt för Hjälpmedelsinstitutet.Herr talman! I det sammanhanget vill jag nämnaatt regeringen har beslutat att för frågor med allmänthandikappolitiskt innehåll inrätta ett sekretariat förhandikappfrågor som stöd för statssekreterargruppen.Organisatoriskt kommer sekretariatet att knytas tillSocialdepartementet.En handikappdelegation kommer att inrättas medföreträdare för handikapprörelsen. Syftet med bådadessa satsningar är dels att förbättra samordningen avhandikappolitiken inom , dels attöka möjligheten för handikapprörelsen att i ett tidigtskede finnas med i diskussionen kring de frågor somnära rör de grupper som den har att företräda.Möjligheterna ökar nu genom representation iHjälpmedelsinstitutets styrelse, genom dess brukarrådoch sist men kanske inte minst genom deltagande iden nya handikappdelegationen.Med detta, herr talman, yrkar jag åter bifall till ut-skottets hemställan och avslag på motionerna.Anf. 177 () replik:Herr talman! Det är nog gott och väl att man för-söker samordna frågorna när det gäller handikappom-rådet. Men det hjälper ju föga, Elisebeht ,när tillgången på hjälpmedel är såpass dålig som denär ute i landstingen. Syftet måste ändå vara att se tillatt de människor som är i behov av hjälpmedel verk-ligen kommer i åtnjutande av detta. Inte med ett ordhar Elisebeht berört vår hjälpmedelsga-ranti.Enligt FN:s standardregel 4 skall staterna garante-ra både utveckling av och tillgång till hjälpmedel sombidrar till att personer med funktionsnedsättning skallkunna bli så oberoende i det dagliga livet som möj-ligt.Handikappombudsmannen skrev i sin rapport1997 att en stor del av de anmälningsärenden somkommer till henne rör just hjälpmedelsfrågor. Ettvanligt problem är just att den enskilde inte kan på-verka beslut om personliga hjälpmedel, utan man ärtvungen att hålla till godo med det som man erbjuds.Vad har Elisebeht för avsikt och föruppfattning när det gäller vårt förslag om hjälpme-delsgarantin? Det vore välgörande, tror jag, om vifick en redovisning av detta i kammaren.Anf. 178 ELISEBEHT ()replik:Herr talman! Det här ärendet handlar i första handom ombildning av . Det var därförjag inte speciellt nämnde frågan om hjälpmedelsga-ranti.Riksdagen har behandlat frågan omhjälpmedelsgaranti. Då vidhöll majoriteten sin tidiga-re uppfattning att den försöksverksamhet som är igång i borde få fullföljas innan ställning tas ifrågan vad gäller garantin men naturligtvis också vadgäller finansiering av en sådan garanti.Anf. 179 () replik:Herr talman! Att det är så svårt att komma i åtnju-tande av hjälpmedel är ju ett stort problem i storadelar av vårt land . Det finns t.ex. redovisat iHandikappombudsmannens rapport en anmälan frånHörselskadades riksförbund när det gäller landstingeti . Samtliga hörselkliniker upphörde medutprovning av hörapparater under senare delen av1996. Vissa landsting har principbeslut om att intebevilja datorer som hjälpmedel till personer meddyslexi. Det här är stora problem. Det innebär ett stortlidande för människor.Elisebeht tycker inte att det finns an-ledning att kommentera hjälpmedelsgarantin. Men detmåste väl finnas skäl med tanke på att det ligger enreservation med ett konkret förslag från vår sida. Detär faktiskt så att bestämmelser om hjälpmedel finns ihälso- och sjukvårdslagen. infördes en bestäm-melse i hälso- och sjukvårdslagen som slog fastlandstingets ansvar för hjälpmedelsförsörjningen.Vi har ett konkret förslag för att få förbättringar pådet här området. Vad har ni för förslag för att förbätt-ra situationen för våra funktionshindrade i ?Anf. 180 ELISEBEHT ()replik:Herr talman! Ingenting är så bra att det inte kan blibättre, det inser jag också. Men det är väl inte alldelessjälvklart att det förslag som ligger på bordet omhjälpmedelsgaranti är det bästa sättet. Och är detväl klokt av att invänta den rapporteringoch det resultat som kan komma efter den försöks-verksamhet som är i full gång i . Det finnsingen anledning att föregripa resultatet av den.Sedan är det naturligtvis också en fråga om finan-siering. Jag är inte så säker på att har något konkret förslag på hur dettaskulle finansieras.Anf. 181 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar ensom man kanske kan tycka formfråga. Men jag tyckeratt det är mer än en formfråga. Det är en mycket vik-tig fråga för framtiden.Herr talman! Jag vill börja med att säga några ordom namnfrågan. Den diskuterades för ungefär 30 årsedan när institutet bildades. Man beslutade eftermånga diskussioner att det skulle heta Handikappin-stitutet.Nu är det ett väl inarbetat namn såväl i Sverigesom i andra länder. I propositionen sägs det att kan behålla det engelska namnet TheSwedish Handicap Institute.Det är besynnerligt enligt min syn att institutetskulle laborera med två olika namn. kan också vålla tolkningsproblem.Hjälpmedel finns inom många områden, inte bara förhandikappade.