prot · GL0987 · 1998-03-26 00:00:00 — Det är beklagligt eftersom utvecklingen på dethär området går ganska snabbt . Vi får rapporterom att rovdjursstammarna på en del håll utvecklas påett sätt som kanske är oacceptabelt.Jag hoppas att snabbt kommer tillett resultat och kan lägga fram ett förslag. Jag hoppasatt den tid som går åt framöver inte kommer attlägga en död hand över nödvändiga beslut i ämnet.Jag tror att vi med stort förtroende kan överlåta åtjägare och markägare att sköta en del av dessa balans-frågor. Det finns ett stort intresse hos dem att se till attvi har denna viktiga balans. De inser att viltstammarav alla slag är en resurs som skall skötas på ett lång-siktigt sätt.När vi nu i fråga om en del arter är hänvisade tillatt använda oss av skyddsjakt är det viktigt att sådanskyddsjakt också får komma till stånd. uttalar sig här mycket förnumstigt om t.ex.skarvstammens storlek. Det avslöjar en okunnighetom att det råder en bred uppfattning om att skarv-stammens utveckling är otillfredsstäl-lande snabb. Vi måste faktiskt försöka att tillåta enstörre och vidare avskjutning.Samma sak gäller sälbeståndet. Det fordras åtgär-der för att vi skall kunna ta tillräcklig hänsyn till yr-kesfiskets intressen och för att även i det här sam-manhanget åstadkomma en balans mellan olika kon-kurrerande arter.Herr talman! När jag skrev min motion ombjörnjakt och möjligheten att sälja skinnet när björnenär skjuten hade jag hoppats på att kunna föra en roligoch delvis raljerande debatt om de fullständigt obe-gripliga regler som fanns när det gällde möjlighetenatt ta till vara såväl björnkött som björnskinn. Jagkunde inte ana när jag skrev den motionen att jag såsnabbt som skulle bli bönhördav vederbörande myndigheter. De reglerna är nutillrättalagda, och det är jag tacksam för.Anf. 167 () re-plik:Herr talman! Jag vill till att börja med påtala attfler människor är organiserade i ornitologis-ka förening och än i . Det bedrivs enormt mycket inventeringsar-bete från det hållet och även av många forskare somhåller på med de här frågorna. Jag hoppas att MichaelHagberg är lika öppen för den typen av inventeringarsom han är för jägarorganisationernas.Jag är ledsen att inte var med i dendebatt om säl som vi hade här för några veckor sedan.Där fanns en stor samsyn mellan regeringen och Mil-jöpartiet om att jakt på säl inte är ett sätt som vi skallanvända oss av . Skall vi komma till rättamed det här problemet måste vi klara det konkurrens-förhållande som finns mellan människa och säl genomatt se till att redskapen utformas på ett sådant sätt attsälarna inte kommer åt fisken.Den samsynen mellan regeringen och Miljöpartietkändes mycket bra. Kan vi se att jakt inte fungerar pådet sätt man har sagt finns det ju ingen anledning attha jakt, som dessutom tycks orsaka mycket lidande.Skarvjakten hade jag egentligen inte tänkt diskute-ra här. Vad jag framför allt vänder mig emot är for-merna för skarvjakt. Jag tycker inte att det är seriöstatt ha sådan jakt på fåglar. Jag kan inte säga att jagkallar äggprickning för jakt. Jag kallar det inte hellerför jakt att spränga boträd i luften eller att lägga utsprängmedel - vilket har skett, det vet både och jag.Jag menar att om vi skall ha jakt så måste den be-drivas på ett seriöst sätt. Jakt under häckningstid anserjag inte är seriöst. Det strider dessutom helt mot EU:sfågeldirektiv. Det är förbjudet - det står klart ochentydigt - om man inte kan lösa det på annat sätt.Såvitt jag har sett står det ingenstans att Sverigesregering har visat att det är omöjligt att lösa situatio-nen på annat sätt än genom jakt under häckningstid.Jag hoppas att vi kan få ett klarläggan-de.Anf. 168 () replik:Herr talman! Jag vill naturligtvis inte försvarajaktmetoder som innebär stora risker för skadskjut-ning och liknande avarter. Vad jag säger är att vimåste hitta system för att decimera sälstammen därden är så stor att den är till uppenbar skada för denbalans som jag talade om i mitt anförande. Skärgårds-befolkningen har faktiskt sedan urminnes tider haft dekunskaper och de möjligheter som behövs därvidlag.Vi kan, som jag också nämnde i mitt anförande, medförtroende ge den befolkningen de möjligheterna.Skarvbestånden är nu så pass stora och gör sådanaskador på vissa håll att jag tycker att man kan diskute-ra olika metoder för decimering av stammarna. I detsammanhanget är faktiskt, som jag ser det, äggprick-ning en möjlighet.Anf. 169 () re-plik:Herr talman! Hur man skall kunna överlåta åtmänniskor som under ett par generationer inte harträffat på säl att utifrån erfarenheter jaga säl har jagsvårt att förstå. Jag vet inte om anseratt jaktkunnande nedärvs genetiskt. Då vill jag baraupplysa om att så inte är fallet.Jag tycker att det är mycket bra att man ser översituationen när det gäller konflikter mellan fiskare ochsäl. Jag önskar verkligen av hela mitt hjärta att rege-ringen tar den här frågan på allvar och ser till att viskapar system som gör att vi kommer ifrån konflikter-na.Utefter har man haft samma typ avkonflikter. Men där har man jobbat mycket mer medatt försöka anpassa redskapen och även områdena därman fiskar så att man slipper konflikterna. Jag menaratt det måste vara den väg vi skall gå.Den sälstam vi har är försvinnande liten jäm-fört med för t.ex. . Det är möjligt att desom bodde i skärgården då hade en helt annan erfa-renhet av säl än vad man har i dag.Jag hoppas att vi kan få en seriös diskussion omskarvjakten. Jag skulle också vara mycket tacksam omvi kunde komma ifrån den typ av jakt som börjarbedrivas i . Vi bryter mot EU-direktivet ochbedriver en jakt under häckningstid och på bo ochungar som jag är övertygad om att många uppleversom mycket oseriös. Jag beklagar att äggprickningfortfarande anses som en acceptabel jaktmetod i Sve-rige. Jag anser inte att det är jakt över huvud taget.Anf. 170 ():Herr talman! Prickning av skarvägg är ingen jakt-form. Det råder en skyddssituation på grund av attutvecklingen av den fågelstammen har fått konsek-venser som hotar friluftslivet och den biologiskamångfalden i de här områdena. Vi måste se till att vifår ned stammen så att den inte utgör ett hot. Det ärmin förhoppning att vi skall få med skar-ven i Jakttidsberedningen. Det är det organ som tartill sig de kunskaper som nyssnämnde. , ornitologiska före-ningar och andra har naturligtvis mycket och brainventeringar av olika fåglar och annat vilt. Det är iden situationen man vill använda den kvaliteten ochkunskapen.Anf. 171 ():Herr talman! I många sammanhang sägs det att vimåste ta upp mycket av den småfisk som finns i därför att den är ett hot mot den biologiskamångfalden. Det var väl ungefär det skarven skullehjälpa oss med. Skarven skulle faktiskt hjälpa oss attåterställa den rubbade balansen i Östersjön.Problemet med Jakttidsberedningen är att har sista ordet. Det har skett vid flera tillfäl-len att totalt har bortsett från de syn-punkter som ornitologer och Naturskyddsfö-reningen har lämnat. Det tas upp i den stora jaktut-redning som har lämnats. Jag är tacksam att utredarenhar uppmärksammat problemet och hoppas att rege-ringen tittar noggrant på situationen. Vi har funde-ringar på ett faunaråd. Det kanske skulle lösa situatio-nen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Ändringar i livsmedelslagen m.fl. lagarFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU21Ändringar i livsmedelslagen m.fl. lagar (prop.1997/98:48)Anf. 172 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas lagarsom skall ändras för att verkställa vissa EG-förordningar och genomföra vissa EG-direktiv.Dessutom föreslås ett vidgat avgiftsbemyndigande itvå lagar: i provtagningslagen och i lagen om EG:sförordningar om jordbruksprodukter.I dag avser de avgiftsbestämmelser som finns iprovtagningslagen att bönderna betalar en avgift förprovtagning, undersökning och kontroll. Utskottetsmajoritet anser att bönderna nu också skall betalaavgifter för öronmärkning och registerhållning. Enligtlagen om jordbruksprodukter betalar bönderna förtillsyn och kartor som tillhandahålls i stödärenden.Här har majoriteten beslutat sig för att bönderna nuockså skall betala för en myndighets kostnader förtillsyn, märkning och registrering.Svensk livsmedelsproduktion och svenska bönderhar redan betydligt högre kostnader för sin produktionän man har i andra länder inom EU. Kostnader somdieselskatter, elskatter, skatter på gödselmedel osv.En statlig utredning, den s.k. Björkska utredningen,har belyst detta på ett mycket bra sätt och visat vilkentung börda som bärs av de svenska bönderna.Vi moderater anser att det är helt fel att ytterligareöka den bördan. Våra bönder har sedan vi blev med-lemmar i EU blivit pålagda den ena skatten och avgif-ten efter den andra och i stället för att nu ytterligareöka den avgiftsbördan borde vi rensa i den härdjungeln.Svenska livsmedelsprodukter skulle kunna produ-ceras och exporteras i betydligt större omfattning omdet rådde konkurrensneutralitet åtminstone gentemotDanmarks bönder. Här finns det många stora möjlig-heter till nya arbetstillfällen.Därför, herr talman yrkar jag bifall till vår reser-vation, reservation nr 1.Anf. 173 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlar vien proposition från regeringen om vissa frågor röran-de livsmedelslagen, provtagningslagen m.m. ochockså möjligheten att ta ut avgifter. har jukort redovisat de bekymmer som finns på det härområdet. Jag kan i stor sett instämma i vad hon harsagt.Det kan naturligtvis tyckas som om det här ärsmåsaker och att det är litet futtigt. Det är inte såmånga kronor hit och dit, men det är egentligen intedet det handlar om. Som bekant urholkar droppenstenen så småningom.Björks utredning har klart visat att svenskt jord-bruk är belastat av kostnader av det härslaget, och det är man inte i andra länder. Det gör attkonkurrenssituationen är besvärlig. Då måste manvara försiktig.När man gör sådana här saker är det viktigt gör dem på ett sådant sätt att det går att hanteradem. Det system som man började introducera när detgäller märkning av kor, koregistreringen, visade attnär man väl pratade med företrädare för näringen gickdet att hitta ett sätt som var både billigare och bättre.Hade man gjort det från början hade det kanske kun-nat bli ändå bättre.Därför är det viktigt att man gör det i fortsättning-en och att man avhåller sig från att fortsätta att läggapå mer kostnader. Det går inte att resonera som bon-den som var i skogen och skulle köra ut ved medhästen, att drar du den pinnen, så drar du också denpinnen. Så höll han på tills hästen inte orkade drakälken ur fläcken. Ungefär så har regeringen resonerati vissa avseenden. Det får man akta sig för, för till slutslår det stopp.Med dessa ord, herr talman, yrkar jag bifall till re-servation 2 i detta betänkande.Anf. 174 ():Herr talman! Förslaget kommer att innebär attbemyndigandet i lagen att ta ut avgifter för tillsynvidgas till att gälla även avgifter för en myndighetskostnader för märkning och registrering enligt lagen.Från sida har vi tidigare mot-satt oss att en djurdatabas upprättas som ett inslag iarbetsmarknadspolitiken, och vars kostnader skallbäras av enskilda lantbrukare. Vi kvarstår vid dennaståndpunkt och avvisar därför en övervältring avkostnader på lantbruksnäringen.Vi har tidigare också haft ett liknande ärende därfrågan gällde avgifter för kartor, som har nämnts härtidigare. Även då var regeringen snabb att föreslå attdet var näringen, dvs. de enskilda lantbrukarna somskulle belastas med kostnaden. Något som vi även dåmotsatte oss.Det är inte rimligt att utökade kontrollformer somgenomförs på ett ur näringens synvinkel ineffektivtsätt skall finansieras av lantbruket. Kostnadsansvaretför detta måste i stället läggas på den centrala myn-dighetsnivån, dvs. på Jordbruksverket.Herr talman! Med dessa korta kommentarer villjag yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 175 ():Herr talman! Vi har att behandla en del lagstift-ning som vi skall kunna använda oss av för att få ensäkrare kontroll av våra livsmedel. Tre talare har varituppe i talarstolen. Ingen av dem har gjort vad jagskall göra, nämligen yrka bifall till betänkandet ochavslag på motionerna. Det gör jag nu.Ingen av dem har talat om konsumenterna. Minbedömning är att det är konsumenterna som måstevara producenternas främsta verktyg. Det är markna-den som styr vilka produkter vi vill köpa i affären.Det avgörs vid köksbordet och när vi står i butikenoch skall handla.När det gäller att vi inte skall ta ut avgifter frånprimärproduktionen, alltså från jordbruket, viskadeInge i mitt öra att sedan vi kom med i EUhar vi plockat in ersättningar till lantbruket på 2,8miljarder. Därmed bör väl EU har varit ett ganska braprojekt för primärproduktionen.Jag vill fortsätta att prata om konsumenterna. Jagtycker att det är konsumenterna som skall avgöra, ochde skall veta, vad det är för produkter de handlar.Därför är det viktigt att vi anpassar oss till detta ochkan få med oss vissa länder, och att vi kan få med ossEU-situationen och få med oss märkningssituationenoch kan ställa det som ett krav så att vi i slutändankan veta.Jag vill inte säga att frågan om BSE-sjukan hargjort att uppmärksamheten för de här produkterna harökat. Det är synd att jag måste säga det, men så är detfaktiskt. Nötköttskonsumtionen i har sjunkitmed . Vad betyder det för nötköttsproduktionen iEngland? Vad skulle det betyda om den konsumtio-nen skulle sjunka så mycket i vårt land?Konsumenterna har avgjort att man inte vill köpaden typen av produkter eftersom man inte vet exaktvad man får. kommer vi att få en möjlighet att sevad vi kan köpa i butikerna. Det tror jag måste varadet allra viktigaste. Jag vet att det allra viktigaste förprimärproduktionen är att man har en marknad somfungerar, en marknad som efterfrågar dess produkter.Enskilda kontrollorgan för nötkött fick jord-bruksministern kämpa hårt för i EU. har vi fåttklart för oss att före vet vi att vi kommer attkunna få införa sådana här enskilda kontrollorgan. har vi fått reda på att ICA, KF och ärstora handelskedjor som har ansökt om att få bli såda-na kontrollorgan som vill vara med och ta ansvar föratt kunna presentera för konsumenterna vilka produk-ter de lägger i sin varukorg för att konsumera hemma.Jag vill, som sagt, yrka bifall till betänkandet ochavslag på motionerna för konsumenternas skull.Anf. 176 () re-plik:Herr talman! pratade om kon-sumenterna, och det är naturligtvis viktigt. Märkning-en av livsmedel är en viktig fråga. Det är bra om detär som säger att man klarar dettamed kontrollorgan så att märkningen kan starta. Detär ju ganska meningslöst med registreringen av korom man inte kan fullfölja det med en ursprungsmärk-ning ute i butiken.Där stannar väl omtanke omkonsumenterna. Alla kostnader man lägger på pro-duktionen får ju slutligen betalas av konsumenten.Det är alltså inget konsumentintresse att ta ut de häravgifterna.Anf. 177 () replik:Herr talman! Visst är det ett konsumentintresse attvi när vi kommer till butiken kan veta vad vi köper.Också priset för - i det här fallet - nötköttet är natur-ligtvis ett konsumentintresse. Men vi vill inte nu de-battera matpriserna, utan vi diskuterar miljön ochmärkningssystemet. Priset på nötkött har ju gått nedmed . Även låginkomsttagare kan nu köpa enfransyska till veckoslutet.Anf. 178 () re-plik:Herr talman! Men det är ju ändå så, , att det blir dyrare om man lägger på en kostnad.Skall jag tolka det sistnämnda så att eftersom prisethar gått ned och bonden och kanske andra har fåttmindre, kan man gärna lägga på en avgift - det drab-bar i alla fall inte konsumenten så hårt.Jag tycker att det är ett litet felaktigt sätt att reso-nera. Kom ihåg att de avgifter som man lägger påytterst drabbar konsumenterna!Anf. 179 () replik:Herr talman! Att man märker produkterna är heltriktigt, och det är väsentligt för konsumenterna att såsker. Men det som vi protesterar emot är att manlägger ytterligare avgifter på bönderna. Våra bönderhar redan en konkurrenssituation som är väldigt dåligi förhållande till exempelvis danska bönder.När vi gick in i EU satsade vi hårt från svensksida. De svenska bönderna och livsmedelsindustrinsatsade hårt på att kunna exportera från vårt renajordbruk. Man har t.ex. lyckats väldigt bra med yog-hurt och med hårdost, men när man lägger på skatt påskatt och avgift på avgift orkar inte de svenska bön-derna, utan då går deras produktion ned, och vi missararbetstillfällen och exportmöjligheter.Anf. 180 () replik:Herr talman! Skatt på skatt och avgift på avgift!Ur vilken plånbok tänker då finansieraden här avgiften? Är det samma avgift som vi taladeom alldeles på frågestunden, ur den "tänktaplånboken"? Konsumenterna i vill veta vadde köper. Också konsumenterna i vill veta vadde köper - de kräver det.Livsmedelsexporten har ju ökat om åretde , och Björks utredning pekar på attden har stora möjligheter att öka ännu mera. Livsme-delsbranschen och livsmedelsproduktionen är enframtidsnäring i . Det säger både vår statsmi-nister och i sin utredning, och det säger ocksåjag. Den har fått ökning med god miljö ochdjurhållning som främsta försäljningsargument. Kon-sumenterna kräver att få veta vad produkterna inne-håller. Det finns inte någon viktigare annons än den-na.Anf. 181 () replik:Herr talman! Jag håller fortfarande med om att detär mycket viktigt att veta vad vi köper i butikerna.Man kan dock inte fortsätta att lägga avgift på avgiftpå bönderna. Man kan inte lägga ut bördor och kost-nader på det sättet. Det kommer inte att fungera. Mannår fram till en viss gräns, men sedan orkar man intelängre.Vi har alla sagt att jordbruket är en framtidsnä-ring. Statsministern har sagt det från denna talarstol. Isamma anförande sade han att man skall göra insatserför de svenska bönderna och det svenska jordbruket.Men de insatser som har gjorts har främstbestått av skatter och avgifter.Anf. 182 () replik:Herr talman! Jag vet inte om inte kaneller inte vill lyssna. De 2,8 miljarder som har tillförtsjordbruket som ersättning för arbete som det har ut-fört - jag säger inget annat - har naturligtvis betyttväldigt mycket. höjning av värdet påexporten betyder väl också väldigt mycket.Vi talar nu om en avgift för att göra klart vad pro-dukterna innehåller, och jag ser det som det främstaförsäljningsargumentet. Jag är tvungen att ta framplånboken för att finansiera detta, men inte att vi skall göra det. Vad villär väl att låna pengar för att finansiera denna avgift.Det vill inte jag. Därvidlag går våra åsikter isär, herrtalman.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § betänkande 1997/98:SkU20KoncernregelnAnf. 183 ():Herr talman! Inför behandlingen av det här betän-kandet är det kanske berättigat att ställa sig frågornavilka krav vi här i skall ställa på beslutsun-derlag och även om vi kan acceptera att medborgarnaunder inte vet hur den aktuella lagstift-ningen skall se ut.När det gäller den regeringsskrivelse som skallbehandlas är vi moderater inte oense med utskottsma-joriteten i sakfrågan, dvs. om behovet av att ändraskattereglerna när ett företag överlåter aktier till ettannat bolag i samma koncern. Vi anser dock att till-vägagångssättet med retroaktivitet och en alltför långperiod med avsaknad av giltig lagstiftning är mycketolyckligt. Vi har därför reserverat oss.Det är helt oacceptabelt att med en skrivelse i ja-nuari stoppa tillämpningen av en lag utan att så gottsom omgående i t.ex. en lagrådsremiss ange hur rege-ringen tänkt sig att ändra lagen. Tidigast i juni månadkan enligt utskottsmajoriteten en lagrådsremiss av-lämnas. Det innebär i bästa fall att en proposition kanläggas fram först och kan behandlas i riksdagentio efter det att skrivelsen har avläm-nats.Ur rättssäkerhetssynvinkel är detta helt oaccepta-belt.Medborgare och företag måste kunna veta eftervilka lagar som deras handlingar skall bedömas.Företagare brukar samstämmigt framhålla hurviktigt det är med stabila spelregler. Den aktuellaskrivelsen innebär att man inte ens får veta hur det ärtänkt att de nya spelreglerna skall se ut.Vi har därför satt som krav för att denna skrivelseskall kunna godtas att regeringen senast i sambandmed vårpropositionen överlämnar ettförslag till ny lagstiftning. Sker inte detta skall enligtvår uppfattning stopplagstiftningen inte gälla fr.o.m.den 21 januari 1998 utan först från det datum då pro-positionen överlämnas.Retroaktiv lagstiftning är en styggelse. Förslagetatt även transaktioner som genomförts under hela1997 och fram till skall bedömasefter den ännu så länge totalt okända lagstiftningenhör inte hemma i en rättsstat.Därför reserverar vi oss även mot denna del i för-slaget.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 184 ():Herr talman! I denna debatt rörande en skrivelsefrån regeringen tas från oppositionen upp en del frå-gor.Man vill att en lagrådsremiss och en propositionutarbetas möjligt.Man vill från rättssäkerhetssynpunkt inte se att detgenomförs en stopplagstiftning som bygger på vagaformuleringar.Man vill sedan inte vänta påslutbehandlingen av lagen.Det är dessa frågor som tas upp i den enda reser-vationen vid betänkandet.Nu till svaren, herr talman.Vi socialdemokrater är fullt medvetna om att osä-kerhet kommer att uppstå innan lagstiftningen behand-lats av . Det slås därför fast att regeringenhar ett ansvar för att se till att beredningen sker medså stor skyndsamhet som möjligt, dock utan att avkallgörs på en omsorgsfull genomgång och beredning avremisser och lagförslag.Herr talman! Här är en fråga till ochCarl på sin plats. Till grund för skrivel-sen ligger betänkande.Denna utredning remissbehandlas fram till den tid-punkt när och vill attregeringen skall presentera ett lagförslag. Är det inte,, litet oansvarigt att lägga fram ettförslag som utgår från att remissinstanserna inte harnågot att tillföra i frågan?Många gånger har vi socialdemokrater hört mode-raternas kritik över att vi inte kommer till skott. Menfrågan är ju vilket som är bättre, att komma till skotteller att bereda en fråga och djuploda alla åsikter somremissinstanserna har lämnat. Frågan rör faktiskt endel av demokratin. Ert förslag, , göravkall på demokratin, och det är allvarligt.Sedan påstår och isin reservation att man kommer att få vänta tio elvamånader på ett lagförslag. Det är mycket möjligt. Mankan ju undra om har börjat konkurreramed vad gäller fjärrskådning. Om så vore falletså skulle jag aldrig söka borttappade saker hos mode-raterna.Herr talman! Ett lagförslag kommer att lämnasöver till Lagrådet . Visserligen kom-mer inte att hinna behandla förslaget förräntill hösten, men ett lagförslag kommer att finnas klartredan i maj-juni. Så fjärrskådning, , det skall ni lämna till sådana som har den ta-langen.Herr talman! Avslutningsvis har vi frågan om ret-roaktiv lagstiftning eller ej. Vi socialdemokrater villgenom en stopplagstiftning med ett retroaktivt inslagstänga möjligheten till skatteundandragande i kon-cernregeln och även kunna säkerställa att latentaskatteskulder, som uppkommit vid överlåtelser inomkoncerner, upptas till beskattning. Vi vill också medretroaktiv verkan slopa möjligheten till befrielse frånreavinstbeskattning när man överlåter andelar till ettutländskt koncernföretag.Vi vill nu fixa till det som inte är bra, nämligen attdet finns möjligheter till skatteundandragande.Och säger att man är över-ens i vissa frågor, men att man inte vill ha en retroak-tivitet. Om retroaktiviteten slopas, vad händer då? Ja,då tillåter man att en viss del av skatteundandragandetinte tas upp till beskattning. Det ställer inte vi social-demokrater upp på.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill hemställan i betänkandet och avslag på reservatio-nen.Anf. 185 ():Herr talman! Jag vet inte vem som är mest oan-svarig, vi moderater eller regeringen. Regeringenlägger fram ett förslag väl medveten om att man intekommer att kunna prestera en proposition under inne-varande vår utan att frågan kommer att behandlasunder hösten.