prot · GL0999 · 1998-04-29 00:00:00 — Även härmåste man försöka få en tingens ordning i djurstallar-na så att det inte är nödvändigt.När det gäller coccidostatika väntar man inte, så-vitt jag har förstått, på ett sjukdomsutbrott, utan det äregentligen fråga om en slentrianmässig användning avcoccidostatika här i . Det som känns så oroan-de är att lagen öppnar för en mer slentrianmässiganvändning av antibiotika i foder. Jag tycker att dettaborde försvinna för att skall öka trovärdighe-ten.När det gäller tungmetallen zink har jag förstått attdet pågår en självsanering i de svenska stallarna, föralltfler svinuppfödare upptäcker att kolpulver harexakt samma effekt. Här handlar det om ifall manverkligen skall tillföra tungmetaller ute på åkern,eftersom zinket går rakt igenom grisarna.Jag skulle också vilja höra hur be-dömer detta med vinterutfodring till örnar. BedömerLeif att det kommer att finnas en möjlighetför frivilliga entusiaster att även i fortsättningen läggaut vinterfoder till t.ex. havsörn?Anf. 224 () replik:Herr talman! Jag vet inte var fårsina uppgifter ifrån. Fördiskussionen inför detta be-tänkande om utvidgning handlar om den typ av sjuk-domar i stallar som jag refererade till.Antibiotika används inte hur som helst, utan det ären av veterinären strikt hållning vid de tillfällen då detfinns stor risk för utslagning av stora djurenheter.Foder som innehåller mindre än 150 milligramzink per kilo kan vara nödvändigt för att uppehålla despårämnen som måste finnas i delar av djurs normalaliv. Foder som innehåller en högre dos än denna är enveterinärssak. Då klassas det som läkemedel ochmåste skrivas ut av veterinär. Det finns en tillsyn överanvändandet. Har man så stor misstro till vårt veteri-närväsende som har är det inte såmycket att diskutera längre. Vi som tror på veterinä-rens skicklighet och bedömningsförmåga när detgäller storleken på doser är helt övertygade om att detinte förekommer någon överförbrukning av antibioti-ka eftersom man diskuterar resistensriskerna.När det gäller örnar finns det faktiskt redan i dagmöjligheter att efter veterinärbesiktning användasjälvdöda djur och djur från nödslakt för utfodring avörnar. De kan också användas för utfodring av päls-djur. Det är ganska naturligt att man även i det härsammanhanget börjar inse risken för spridning avexempelvis svinpest eller BSE-sjukan som vi har inäraliggande område.Anf. 225 () re-plik:Herr talman! Jag kan inte avhålla mig från att tareplik.Jag vet att man diskuterar att destruktionsanlägg-ningen för övre skall ligga någonstans söderom . Det är kanske inte helt klart om den skallligga i eller i . Tror LeifMarklund att det är rimligt att man, om man skallstödutfodra fjällräv uppe i fjälltrakter,åker ned till eller för atthämta ett självdött djur. Det är faktiskt vad de nyadirektiven innebär.Det som jag tänkte ta upp var avgifterna. Jag villklargöra att vi från tycker att det ärokej att ta ut avgifter för det som skall göras, mensamtidigt ser vi att det i och med EU-medlemskapetkommer mer och mer avgifter som läggs på de enskil-da jordbruken. Vi vet att lönsamheten, speciellt för desmå jordbrukarna, inte är stor. Om man, som det står ipropositionen, får ta ut avgifter för i stort sett allt somhar med foder att göra, t.o.m. hantering av foder iövrigt, som ju är väldigt diffust, tycker vi att det ärbefogat med en en översyn för att få en helhetsbe-dömning. Jag vill fråga om har någonhelhetsbedömning av hur många slags avgifter mankan ta ut från en enskild jordbrukare, inte bara när detgäller foder utan som helhet.Anf. 226 () replik:Herr talman! Jag börjar bakifrån med avgifterna.Den här typen av avgifter som inte är skatt - för härblandar vi ihop skatt och avgifter - tycker jag att detär naturligt att man tar ut av den som så att säga ärbrukare - eller av den som tillverkar fodret.Vi kommer att få nya tillfällen att föra den härdiskussionen. Vi kommer exempelvis att diskuteradetta när Björks utredning är klar, efter remissom-gångarna när den kan bli till en proposition. Vi fårockså i samband med utvidgningen av CAP-reformenmöjlighet att diskutera de samlade intäktsmöjligheter-na och utgifterna för jordbruket.När det gäller foder till fjällrävar, som hänvisar till, är det ju så att om mannödslaktar ett djur kan en veterinär göra besiktningenpå ort och ställe. Djuret slaktas upp. Då behöver maninte åka till någon destruktionsanläggning med djuretför att sedan skaffa tillbaka det. Det framgår intenågonstans av detta betänkande.Anf. 227 () re-plik:Herr talman! Om man läser i direktivet och före-skrifterna framgår det med önskvärd tydlighet att detkommer att bli stora svårigheter om man inte lyckasmed det undantag som tillkännagivandet innebär.När det gäller det här med avgifterna så tolkar jagdet rätt snällt - eftersom klockan nu är tjugo över tiopå kvällen - som att vi får tillfälle att komma tillbakatill frågan. Jag tolkar det som att serpositivt på detta att man behöver göra en översyn avavgifterna för att få en helhetsbedömning.Anf. 228 ():Herr talman! När det gäller frågan om problem ianslutning till att man för in i svensklagstiftning med de olika regler som finns där är detganska naturligt att vi hamnar i problem i fråga omsådant som foderlagen och viltutfodring. Vi har i ochför sig haft flera sådana exempel. Det var bl.a. därförsom vi när det förra ärendet behandlades, frågan omAmsterdamfördraget, i en reservation tillsammansmed ville ha en generell regelrevisionutifrån de speciella svenska förhållandena.Jag hade inte tänkt ta upp antibiotikadebatten.Men jag tycker att det är allvarligt när man står här iriksdagens talarstol och säger att har givitsken av att ha en bra lagstiftning när det gäller anti-biotika i djurfoder. Vi har inte givit sken av detta. Vihar en bra lagstiftning.Utskottet har tillsammans med departement ochminister arbetat för att den svenska lagstiftningenockså skall gälla hela . Jag tycker att det ärallvarligt när ledamöter i riksdag försökerförvränga verkligheten på det här sättet och säga attSverige går ut och ger sken av att ha en lagstiftningsom vi inte har. Denna lagstiftning har funnits. Allakan läsa den. Jag är övertygad om att man har läst denäven i . Vi skall inte försvåra när det gällermöjligheten att driva vår riktiga lagstiftning vidare ieuropeiska sammanhang genom att föra en fullstän-digt osaklig debatt på detta område i riksdag.Sedan vill jag bara säga något om reservation 4när det gäller det här med avgifterna. Vi har frånmoderat sida ganska konsekvent sagt nej till avgifter.Det har gällt kopass, kartavgifter och skogsvårdsav-gifter. Vi har markerat detta vid varje särskilt tillfälle,och jag vill bara säga att vi därför vid en eventuellvotering kommer att avstå på den punkten. Det gälleralltså reservation 4. Detta gör vi med hänvisning tillvårt agerande i tidigare sammanhang när det har gälltavgifter på jordbruket.Anf. 229 ():Herr talman! Jag vill bara tala om för att jag tycker att det är bra med den skärpningsom har kommit i fråga om zink; att se zink som ettläkemedel. Det har varit en överanvändning av zinkför att smågrisar inte skall få diarré.Jag skulle också vilja få en precisering. Såvitt jaghar förstått av så godtas inte detsom nämnde, alltså att en veterinär kanbesiktiga ett djur som har slaktats på en gård och sedan kan få utnyttja det. Det är precis det somhar varit problemet. har i sina före-skrifter klart angivit att för att man skall få plocka utdjuret för utfodring skall det - när det gäller södraSverige och - ha varit i förkontroll och uppslaktning. Det är det som är proble-met.Om vi kan vara överens här i kammaren om att detnaturligtvis inte skall behöva vara nödvändigt att enveterinär just på sanitetsanläggningen i det här djuret som lågriskavfall, utan att detskall gå lika bra med en veterinär i närheten av därdjuret slaktats, så har vi faktiskt, ,lyckats lösa problemet.Om det är den linje som socialdemokraterna villdriva så hälsar jag det varmt. Just det här fraktandethar gjort att det har varit omöjligt för entusiaster attåka så långt som just till sanitetsanläggningen i och hämta djuret. Såvitt jag har förstått så ärvi i så fall överens om att problemet kan lösas genomatt man godtar besiktning på plats.Anf. 230 ():Herr talman! Jag tror att blandarihop detta med självdöda grisar, som i stort sett kanbetecknas som högriskavfall som skall tas till de-struktionsanläggning. Men nödslaktade djur får vete-rinärbesiktigas efter uppslaktning och även i fortsätt-ningen användas enligt det betänkande vi lägger fram.Anf. 231 ():Herr talman! Jag hoppas att det är så. Vi har jupratat med , och vi har också sett vadsom står i regeringens proposition. Det har framgåttatt djur som har dött eller slaktats i en besättning -även sådana som t.ex. har slaktats på grund avsvansbitning - skall föras till för att blibesiktigade och klassade som lågriskavfall. Men vibehöver inte förlänga debatten. Vi är i så fall överensom att det har varit en vansinnig tingens ordning sombör ändras.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Avveckling av allemanssparreglernaFöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU17Avveckling av allemanssparreglerna (prop.1997/98:50)Anf. 232 PER ():Herr talman! I det föreliggande betänkandet före-slås att lagen om allemanssparande skall upphävas vidutgången av . Vi har inga direkta erinringarmot detta. Det har varit så att uttag från allemansspa-rande har varit reglerat på så sätt att det harvarit en uttagsavgift på 1 %.I samband med att man tar bort allemanssparandetär de här pengarna tillgängliga för lyftning. Det är jufråga om uttag som inte den enskilde spararen pånågot sätt har haft möjlighet att påverka. I det lägetmenar vi att man bör reglera på så sätt att bankernainte skall ha rätt att ta ut någon uttagsavgift.Man föreslår i betänkandet att den obligatoriskauttagsavgiften skall tas bort. Men man säger inget omatt bankerna inte får ta ut någon uttagsavgift efter densista . Man motiverar detta med att bankernasäkert inte kommer att göra det.Det verkar finnas en liten övertro på bankerna ochderas beteende. har det ju varit så attbankerna har finansierat stora delar av sin verksamhetgenom att plocka ut avgifter i alla möjliga och omöj-liga situationer. Det är klart att man här ser en möjlig-het att plocka ut en avgift för att finansiera sin verk-samhet.Vi anser att man bör lagstifta om att bankerna inteskall ha rätt att ta ut någon avgift i de här lägena.Kunderna har ju som sagt inte själva någon valmöj-lighet i det här fallet. Det är inte de som har fattatbeslutet om att allemanssparandet skall upphöra. Jagyrkar därför bifall till reservationen i betänkandet.Anf. 233 ():Herr talman! Jag vill först säga att grunden för ut-tagsavgiften faktiskt var att man skulle uppmuntrasparande, inte gödsla bankerna. Betänkandet rör alltsåregeringens förslag om avskaffande av återståendelagregleringar av allemanssparandet. I och med attlagen upphävs försvinner också rätten för bankerna attenligt 6 § samma lag ta ut uttagsavgifter. Regeringenbedömer att det inte behövs någon särskild lagregle-ring av uttagsavgifter därefter. ma-joritet delar den bedömningen.Finansutskottets majoritet delar också regeringensbedömning att utbetalningar och överföringar i sam-band med avslut av kontona inte är uttagsavgiftsbe-rättigade enligt nämnda paragraf. En lagreglering avatt bankerna inte får ta ut uttagsavgifter är därföröverflödig. Jag yrkar bifall till hemställan i finansut-skottets betänkande nr 17 och avslag på reservatio-nen.Anf. 234 PER ():Herr talman! Vad är det som säger att bankernainte kommer att införa ett system där de tar ut avgif-ter? Vi har sett hur bankerna faktiskthar tagit ut avgifter på det ena området efter det and-ra. Hur kan vara så förvissad omatt bankerna verkligen inte kommer att utnyttja ensådan här situation och ta ut avgifter, precis som dehar börjat att ta ut avgifter på den ena tjänsten efterden andra när det gäller kontohantering?Anf. 235 ():Herr talman! Jag sade alldeles att grunden föruttagsavgiften egentligen inte var att gödsla bankernautan att uppmuntra ett långsiktigt sparande. Jag trorinte att Per var riktigt uppmärksam då.Eftersom den här uttagsavgiften har tagits ut enligt 6 §och den inte reglerar ett avslut av kontona känner jagmig lugn och förvissad om att så inte kommer att ske.Anf. 236 PER ():Herr talman! Den här lagen försvinner ju , alltsåhar bankerna en helt annan situation och kan införavilka regler de vill. Avsikten med uttagsavgiften harjag full förståelse för skulle vara att stimulera ettlångsiktigt sparande. Men försvinner den sparfor-men som sådan. Vad är det som gör att man plötsligthar ett sådant stort förtroende för bankerna. Bankernaär faktiskt en av de institutioner som föranleder mestklagomål till för sitt sätt att behand-la sina kunder. Hur kan ni vara så säkra på att banker-na nu plötsligt skall ställa upp på det ni tror?Anf. 237 ():Herr talman! Bankerna har ju tagit ut uttagsavgif-ten enligt en paragraf som kommer att upphöra attgälla. Just avslut av kontona har inte reglerats enligtden här paragrafen. Den som lever får se, Per Rosen-gren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § revisorers årsredovisning för1997FöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU18Riksdagens revisorers årsredovisning (redog.1997/98:RR1)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )8 § år 1997FöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU19Riksbankens förvaltning (redog.1997/98:RB1, redog. 1997/98:RR5)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Förstärkt tillsyn över börserFöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU21Förstärkt tillsyn över börser (prop. 1997/98:71)Anf. 238 PER ():Herr talman! Jag vill inledningsvis yrka bifall tillreservation 1.Att ha en väl fungerande finansmarknad är mycketviktigt för . För att åstadkomma denna fi-nansmarknad i och i krävs att vihar lagar och regler som inte missgynnar svenskaaktörer och den svenska marknadsplatsen. Tvärtombehöver vi ett konkurrenskraftigt företagsklimat föratt utveckla och till en av Europasbästa marknadsplatser.Handel med värdepapper är en global bransch sompräglas av snabb utveckling vad avser såväl innehålletsom de tekniska lösningarna. En väl fungerande fi-nansmarknad är en viktig del för hela samhällseko-nomin.För att åstadkomma en väl fungerande finans-marknad krävs att lagstiftningen ses över såatt vi kan bibehålla detta goda klimat.Herr talman! En ny börslagstiftning trädde i kraftden , lagen om börs- och clearingverk-samhet, LBC. Den nya lagstiftningen innebar fleraviktiga och mycket positiva förändringar. Bl.a. inne-bar den att börsmonopolet avskaffades och att bör-slagstiftningen utvidgades till att inbegripa handelmed alla slags finansiella instrument. Därigenomkom bl.a. derivatinstrument såsom optioner och ter-miner att omfattas av lagstiftningen.Ett annat väsentligt inslag var att det skedde enharmoniering med inom börsområdet.Under hösten 1996 meddelade Fondbörsen ochOM att de hade fört diskussioner om ettsamarbete och en eventuell sammanslagning avbörsverksamheterna. Diskussionerna tog sin utgångs-punkt i en gemensam omvärldsanalys enligt vilkenden internationella konkurrensen om värdepappers-handeln skulle öka , vilket skulle göra attdet endast skulle finnas utrymme för färre antal fi-nansiella centrum i är som vi vet helägtdotterbolag inom . I ljuset av dennautveckling finns det anledning att se över de bestäm-melser i LBC i syfte att stärka börsernas integritet ochupprätthålla förtroendet för svensk börsverksamhet.Från moderat håll är vi mycket positiva till sam-manslagningen av Fondbörsen och OM. Men det ärviktigt att det här vinner allmän acceptans. Det ärockså viktigt att det statliga ägandet avvecklas. Det ärdärför angeläget att regelverket ses över.Herr talman! Merparten av förslagen i detta be-tänkande är både rimliga och välkomna. I ett avseen-de har dock regeringens förslag gått alltför långt.Regeringen föreslår en utvidgning av den krets avaktörer som på en börs kan tillåtas delta i handeln ombörsen. Även andra värdepappersinstitut skulle kunnatillåtas delta i börshandeln, om det bara gällde handeli egen räkning.Flera remissinstanser, däribland Finansinspektio-nen, , Svenska Fondhandlarfö-reningen, och , har avstyrkt förslaget. I lik-het med nämnda remissinstanser anser vi att förslagetriskerar att leda till ökade motparts- och systemrisker,eftersom aktörerna inte kommer att stå under tillsynoch inte är underkastade samma krav på bl.a. kapital-täckning samt sundhets- och uppföranderegler somandra medlemmar av börsen.Det kan heller inte uteslutas att förslaget leder tillkostnadsfördelar för sådana börsmedlemmar som intestår under tillsyn.Slutligen, herr talman, finns det risk för att det härförslaget gynnar institutionellt ägande på en börs, närdet vi behöver egentligen är ett ökat folkligt enskiltägande.Anf. 239 PER ():Herr talman! När det gäller regleringen avbörsverksamheten i landet är det väl flera steg i rättriktning som det här betänkandet anger. Men det finnsvissa anmärkningar man kan göra mot förslaget. Detär naturligtvis ägarstrukturen som sådan.I likhet med tycker vi att samman-slagningen av OM och Fondbörsen kräver att detfinns en acceptans i samhället för detta. Men till skill-nad från , som vill att detta enbart skallvara en privat verksamhet, menar vi precis tvärtom.Vi menar att det är mycket viktigt att detta är en stat-lig verksamhet. Vi tycker att det är ganska knepigt attprivata företag som själva är aktörer på den här mark-nadsplatsen också skall vara ägare av densamma. Detkan inte vara riktigt att det skall vara på det sättet.Vi vill skapa något som man kalla för en folkbörs.Där skall vara samma tillgänglighet för alla. Med ettstarkt privat ägarintresse i börsen finns det risk för enhelt annan vändning.Vi menar att det är viktigt att stimulera regionalabörser för riskkapitalförsörjningen runt om i landet. Idet sammanhanget har vi sett att det har börjat dykaupp regionala börser. Vi menar att det är viktigt attFinansinspektionens organisation följer sammamönster, dvs. att decentralisera Finansinspektionensverksamhet på så sätt att man kan kontrollera börsernarunt om i landet. Det gäller att ligga nära marknads-platsen vid granskningarna. Det är detta som reserva-tion 3 går ut på och som jag yrkar bifall till.Anf. 240 ():Herr talman! Vad är en börs? Enligt Per är detnågot mystiskt, nästan mytiskt. En börs är ingentingannat än ett salutorg. knallade man dit ochropade ut vad man ville sälja och vad man ville habetalt. Någon annan ropade ut vad han ville köpa ochvad han ville betala för det. Sedan kom man överens.Likadant är det nu.Men använder man datorer för att ropa ut vadman vill sälja - en börspost av den eller den och sioch så mycket betalt. Den som vill köpa talar om viasin dator vad denne vill betala. mötskanske de båda, och då blir det automatiskt ett avslut.Konstigare är det inte. Det är ett salutorg som förr itiden. Det är inte så krångligt.Förr sålde man husdjur, foder och salt. Så små-ningom började man sälja andelar i företag, dvs. detvi kallar aktier. Det är inte så krångligt.Stockholms Fondbörs har en omsättning på 6-10miljarder . Det hela går med blixtens hastig-het. Då måste det naturligtvis finnas säkerhetskontrol-ler så att man kan lita på att det hela fungerar. Medhjälp av lagstiftningen och den organisation börsernahar i fungerar kontrollen bra. Det är en or-dentlig genomlysning, och det är svårt att manipulera.Det finns de som ger kurser, men det upptäcker myn-digheterna i vårt land snabbt. Den nuvarande lagstift-ningen fungerar ganska bra.Konkurrensen är stor. Det talade Per om. står sig bra i konkurrensen. Jaghar besökt en del andra börser i världen. Jag var iTokyo tillsammans med mina kolleger i finansutskot-tet sedan.Ni har kanske sett i TV hur börshandeln går till iTokyo. De står på golvet och använder sig av teckenför att köpa och sälja. Vi frågade börschefen om deinte hade funderat på att datorisera handeln. Men detvar enligt honom fullständigt omöjligt. Det måste skepå det traditionella sättet.I finns börsgolvet i praktiken inte kvar.Man sitter hemma och knappar på sin dator. Det fun-gerar bra i . Konkurrensen är hård, men Fond-börsen står sig, såvitt vi kan bedöma, bra i konkurren-sen.Men viktigt för att stå sig i konkurrensen är att allasom verkar på börsen vet att det hela fungerar ordent-ligt. Över tiden finns det anledning att göra vissaförändringar. Det är det regeringen föreslår . Dethandlar om ökad tillsyn och ökad genomlysning. Detskall vara samma ägarprövning och lämplighetspröv-ning av ledningen för börser som det är för bankeroch värdepappersbolag. Det tycks alla vara överensom. Det är egentligen bara en sak som är kontrover-siell.En börs skall få tillåta fler att delta direkt i börs-handeln utan att behöva gå via ett ombud. Det betyderatt andra juridiska personer än banker och värdepap-persbolag kan få bli börsmedlemmar. Det är börsernasom avgör det. Vill de inte ha med företaget säger denej. Det är börsen som avgör vem som skall få handla.För att få handla måste man vara medlem. Man fårbara handla för egen räkning. man får inte vara om-bud för någon annan. För det måste man fortfarandevara bank eller värdepappersbolag.Vi tycker att detta är rimligt. Som framgick av vadPer sade har reserverat sig. Vi be-dömer att överdriver problemen. Detkan hända att det kan finnas problem. Men utskottetskall följa frågan noga. Det finns fördelar som börprövas.Folkpartiet tycker likadant och har skrivit en re-servation med samma innehåll som utskottets majori-tet har skrivit i betänkandet. Jag begriper egentligeninte reservation.Jag förstår reservation, alldelesspeciellt när Per hänvisar till Fondhandlarföre-ningen som har sagt nej till förslagen. Det är alldelessjälvklart. Då menar jag inte att Per tycker somFondhandlarföreningen, utan att Fondhandlarföre-ningen tycker så. noterar jag att Per tyckerlikadant som Fondhandlarföreningen.Per tycker att det statliga ägandet skall av-vecklas. Förutsättningen för att sammanläggningenskulle fungera, Per , var att staten gick in somägare. Det säger alla som är i branschen. Det hadeinte blivit något annat. Då hade på siktstått sig slätt i den ökade konkurrensen.Vänsterpartiet vill ha regionala börser. Det vill jagockså ha. Om det finns behov, kommer de att växafram. Då skall det ske en tillsyn av dem också. Detfinns ingen anledning att sätta in skattebetalarnaspengar. reservation måste innebäranågot sådant.Per säger att detta kommer att leda till ökatinstitutionellt ägande. Vi behöver mer folkligt ägande.Vilka är det som har sina pengar i institutionerna,Per ? Det är svenska allemanssparare. Det är pen-sionssparare. De har funnit det lämpligt att spara sinapengar via en fond. De har inte tid att sitta och titta påReuterskärmarna. De skall jobba, spara och tjänapengar till mat och hyra. Det är likadant över helavärlden.Det finns förhållandevis många utländska kapital-ägare som handlar på . Vad ärdet för pengar? Det är amerikanska lärares pensions-pengar. Det är amerikanska brandsoldaters pensions-pengar. Det är det som man använder för att placera iSverige. Det ger ibland bra avkastning. Det är entrend över hela världen. Det kommer att bli ännu mer,Per . Sedan kom-mer premiereservpengarna. Premiereserverna kommeratt tillföra svensk aktiemarknad 15-18 miljarder varjeår. Ni spjärnar mot udden om ni tror att ni skall kunnasätta stopp för institutionernas ägande av aktier isvenskt näringsliv.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på de tre reservationer som harfogats till det.Anf. 241 PER ():Herr talman! Jag konstaterar att på börsen i . Jag talar om regionalabörser i . Kapitalförsörjningen för de svenskaföretagen är viktig. Vi måste stimulera riskkapitalför-sörjningen för företag utanför storstadsområdena. Därtror jag att de regionala börserna har en framtid. Dåmåste staten stimulera framväxten av dem.