prot · GL0973 · 1998-03-03 00:00:00 — I och med att vihar brist på lönsamhet innebär det också att mer av dehävdade och skötta marker, som är så viktiga förodlingslandskapet, kommer att "ramla ur" i framtiden.Därför är det viktigt att vi har ett jordbruk som ärlönsamt, att vi har bönder som kan sköta dessa viktigabiotoper och att vi även har riktiga miljöersättningar ianslutning till de nödvändiga skötselkraven. Det ärdet som jag ser som det mest angelägna i det härsammanhanget.Anf. 58 Miljöminister ():Herr talman! När det gäller den biologiska mång-falden kan man se att det har skett en del sedan 1700-talsprästen stod i och sadeatt myggorna och insekterna var straff till män-niskorna för att de inte hade arbetat tillräckligt flitigtmed att dika ut våtmarkerna. har vi insett att dehär insekterna är väldigt viktiga för den biologiskamångfalden.Jag tror att vi alla tre här i debatten är överens omatt detta är ett problem, och att det är viktigt att vi kanåtgärda det. Vad kan vi då göra? Det gäller att sökaolika åtgärder. Jag vill nämna några åtgärder som jagtror är viktiga.För det första vet vi att bekämpningsmedel fortfa-rande är ett problem för den biologiska mångfalden.Vi har ett nytt program för en fortsatt minskning avanvändningen av bekämpningsmedel inom jordbruket.För det andra handlar det också om att inte barabevara utan också återerövra en del av den biologiskamångfalden, som så riktigt påpeka-de. Vi måste anpassa det konventionella jordbruketför att bättre bevara och återerövra den biologiskamångfalden. Här är det naturligtvis viktigt att strykaunder betydelsen av EU:s miljöstöd. om ängar och hagar. Vi försöker stimulera enrestaurering av slåtterängar inom miljöstödsprogram-met. Det finns också många andra exempel. Men jagtror också att har rätt i att det har fun-nits en del problem med de här reglerna. Det harkommit nya regler, och en del av EU:s miljöstöd harvarit nytt när man skall tillämpa det. Därför har rege-ringen också beslutat att gå igenom reglerna och hurde tillämpas för att se till att vi får så bra och effektivaregler som möjligt för miljöstödet.För det tredje skall vi försöka få avjordbruket ekologiskt odlat . Det kommerockså att betyda en hel del för att vi skall kunna åter-erövra en del av den tidigare biologiska mångfalden ijordbruket.Gudrun frågade vad står för. Dethandlar framför allt om informationsfrågorna, och genom detta program också t.ex. skall kunna fåde sprutningsfria kantzoner som innebär att det blirfler insekter och därmed också fler fåglar.Detta är några exempel på det som regeringen ar-betar med . Jag tycker att detta är ettviktigt exempel på en fråga där alla, från regeringentill den enskilde lantbrukaren, måste vara med och drasitt strå till stacken för att se till att vi får tillbakafågelarterna.Anf. 59 ():Herr talman! Eftersom detta är en fråga som vi iMiljöpartiet har väckt gång på gång, och eftersom denockså passerat jordbruksutskottet, hoppas jag att GöteJonsson i fortsättningen stöder yrkandeni de här frågorna i utskottet. Då kan vi bli fler somdriver frågorna litet mer aktivt.Detta är naturligtvis frågor som är ganska kinkigaatt ta upp eftersom vi kritiserar det konventionellalantbruket. Det konventionella lantbruket vill ju gärnaslå sig för bröstet och säga sig vara det som ser till attden biologiska mångfalden finns kvar. Men faktum äratt utvecklingen inte alls ser ut så. Det ser snarare utsom att det konventionella lantbruket tvärtomgör att den biologiska mångfalden minskar. Det ärdenna odlingsform som , trots miljöstöd och alltdet andra vackra och fina som man kan säga, håller påatt utveckla ett landskap som är oerhört fattigt på bådearter och individer. Detta gör naturligtvis att mycketav det som bonden har slagit sig för bröstet för får sigen allvarlig knäck om vi får ut den här informationen.Det finns många som helst ser att informationen intekommer ut.Det räcker alltså inte att bevara det antal betes-marker som existerar. Det är det som är det status quosom miljöstödet försöker bevara. Det är med just denjordbrukspolitiken som antalet arter och individer harminskat. Detta räcker alltså inte - inte på något sätt.Om man tittar på de arter som jag har tagit upp serman att varken lärka eller tofsvipa är speciellt intres-serade av små brutna betesmarker. Det är inte allsnågon biotop som de vill ha. De vill ha stora, öppnafält där man odlar spannmål eller hö. De kommer inteatt kunna acceptera små brutna betesmarker som enbiotop. Det är inga ersättningsbiotoper för en lärkaeller en tofsvipa. Det går helt enkelt inte - så passflexibla är inte de arterna.Inte heller hämplingen skulle kunna acceptera ensådan sak. Hämplingen är också ganska hårt knutentill en speciell biotop, nämligen relativt fattiga markermen med åkersenap i närheten som stapelföda.Detta innebär att det inte räcker att säga att vi skallförsöka bevara status quo. Det kommer inte att ökaantalet fåglar, antalet insekter och antalet örter i od-lingslandskapet. Ingenting tyder på det. Det konven-tionella lantbruket har lett till utarmningen. Vi måstealltså fundera på hur vi skall förändra det konventio-nella lantbruket för att kunna återskapa den biologiskamångfalden.Jag är mycket glad för att miljöministern säger attvi inte skall utgå från den nivå vi har , utan att viskall återerövra den biologiska mångfalden och skapade förutsättningar som vi har missat . Det äregentligen detta som är den stora utmaningen.Vad gäller REKO-programmet tror jag inte attkurser och kartor över vilka åkrar man har eller detfaktum att man måste ha speciella förhållanden närman rengör och tömmer giftsprutan kommer att på-verka fågelfaunan eller insektsfaunan. I så fall skullevi ha haft ett sådant REKO-stöd som det som fannsmed i en utredning , den första gången vi utfor-made ett REKO-stöd i , nämligen ett som gickut på att minska mängden bekämpningsmedel i jord-bruket. Det skulle innebära att vi kunde bryta trendeni det konventionella lantbruket att använda bekämp-ningsmedel som uppenbarligen är mycket farliga förden biologiska mångfalden.Man kan också diskutera de bekämpningsmedel vihar respektive de bekämpningsmedel vi hadeförut. Det kommer alltfler signaler om att en hel delav de substanser som används är farliga, intebara för det som de skall slå ut utan även för groddjuroch insekter. Såvitt jag har förstått finns det på detområdet också ganska litet av faktaunderlag.Jag fick inget svar på om miljöministern kommeratt ta initiativ till någon kartläggning av insektsfau-nan. Kommer man att titta på vad som egentligen harhänt i det konventionella lantbruket? En annan fråga,som är av yttersta vikt, är: Kommer miljöministern,utifrån det faktum att vi ser en stor förändring av detbiologiska mångfalden i det konventionella lantbru-ket, att börja fundera på vilka förändringar som måstetill i det konventionella lantbruket för att vi skallåterskapa den biologiska mångfalden? Vi kanske intebara kan hoppas på att den ekologiska odlingen blirstörre.Anf. 60 ():Herr talman! Jag tror att det är viktigt att konstate-ra att vi i i förhållande till andra länder som vihar jämförts med i de här sammanhangen använderväldigt litet bekämpningsmedel i jordbruket.Det är också viktigt att notera att den största, mestintressanta delen av biologisk mångfald inte finnsinom ramen för det konventionella jordbruket. Vi kaninte kalla ängar, hagmarker och slåttermarker förkonventionellt jordbruk. Det är på dessa områden vihar de stora, intressanta biotoperna för biologiskmångfald när det gäller både flora och fauna. Det ären mycket begränsad andel fåglar som lever i direktanknytning till vad vi kan kalla det konventionellajordbruket. Därför reagerar jag starkt när man tror klarar den biologiska mångfalden bara man an-griper det konventionella jordbruket. Det är faktisktprecis tvärtom. Om vi inte slår vakt om de delar iodlingslandskapet som inte är konventionellt jord-bruk, klarar vi heller inte den biologiska mångfalden.Vi får inte tro att om vi bara inriktar oss på konven-tionellt jordbruk klarar vi en biologisk mångfald. Dågör vi ett stort misstag. Vi måste i stället inrikta oss påden del i odlingslandskapet som inte tillhör konven-tionellt jordbruk, nämligen slåtterängar, hagmarker,åkerrenar och liknande. Det är där vi har den stora,mest intressanta delen av biologisk mångfald.Jag hälsar med tillfredsställelse att ministern till-sammans med nu gör en invente-ring. Vad vi måste ha i det här sammanhanget ärgrundliga kunskaper om förutsättningarna.Det jag ser - jag vill understryka det - som denstora risken är att vi minskar antalet bönder i landetoch i och med detta minskar antalet personer somsköter de viktiga biotoperna för biologisk mångfald.Vi måste gemensamt se den verkliga basen för vär-nandet av en biologisk mångfald i det öppna odlings-landskapet.Anf. 61 Miljöminister ():Herr talman! Vi måste göra insatser vad gäller bå-de det konventionella jordbruket och övriga marker.Låt mig ge två bilder av det konventionella jord-bruket, som båda är sanna. Å ena sidan är det kon-ventionella jordbruket ett stort problem när det gällerden biologiska mångfalden, och man måste få tillstånd ett antal insatser inom det konventionella jord-bruket. Det är den ena bilden. Den andra bilden, somär både positiv och skrämmande, är att det svenskajordbruket trots detta ändå internationellt sett är väl-digt bra när det gäller bekämpningsmedel och annat.Även om vi har kommit långt jämfört med andraländer är det viktigt att vi fortsätter att se till att ävendet konventionella jordbruket i blir mer mil-jöanpassat och i ännu större utsträckning uppmuntrarden biologiska mångfalden.Bekämpningsmedlen är, som riktigt säger, en del av problemet vad gällerden biologiska mångfalden. Målet för det nya pro-grammet - och då har vi redan minskat mängdenbekämpningsmedel - är att minska denaktiva substansen med mellan åren1997 och 2001. Jag tror att det här kommer att varaen tillgång för det svenska lantbruket. Jag tror attsvenska produkter kommer att efterfrågas ännu merpå grund av den höga kvaliteten och om man visar verkligen kan göra en ekologisk anpassning avlantbruket och ytterligare minska mängden kemikali-er.Gudrun frågade också om en inventeringav insekterna. Det är mycket möjligt att vi kommer attbehöva göra en sådan. Vi avvaktar nu Naturvårdsver-kets utfrågning , och med utgångspunkt iden skall vi se var bristerna finns och vad som ytterli-gare behöver göras.Vi kan hoppas att vi på det här området i framti-den kommer att få se samma positiva utveckling somvi har kunnat se i fråga om en del av de större arterna,rovdjur, örnar, m.m., där vi har lyckats återerövrastörre populationer. Även om utvecklingen under ettantal år har varit negativ fortsätter jag, herr talman, attvara ganska positiv och optimistisk vad gäller möjlig-heten att göra något åt detta.Anf. 62 ():Herr talman! Jag vill som avslutning säga till GöteJonsson att jag har tagit upp de fåglar som inte ärknutna till ängs- och hagmarker utan till det stora,öppna åkerlandskapet. Vi kan ha en annan interpella-tionsdebatt om de fåglar som finns på ängs- och hag-marker, för de minskar också, dock inte lika drama-tiskt.Skall lärkans drill i skyn, den gnällande och kla-gande tofsvipans svartvita flykt över markerna entidig våreftermiddag, starens sång eller ladusvalanskvillrande finnas kvar krävs faktiskt ganska drastiskaåtgärder. Jag som fågelskådare är väl inte riktigt likaoptimistisk som miljöministern, eftersom jag undermin livstid har kunnat se den dramatiska förändring-en. Jag kan se att antalet häckande par har minskatmycket dramatiskt.Den utveckling vi har haft inom det konventionel-la lantbruket är inte acceptabel. Jag är verkligen gladom vi kan få en utredning som visar på insektsföre-komsten. En sådan liksom även en som visar på fau-nan i jorden kommer kanske att visa att det just ärmaten det handlar om. Framför allt om man gör vissajämförelser med andra länder kan man se att det är så.Det är också intressant att se att vi har samma utveck-ling i andra länder. Det gäller , som miljö-ministern har nämnt, och framför allt , somhar exakt samma utveckling.Man ser också den stora skillnaden mellan kon-ventionellt odlad mark och ekologiskt odlad mark,vilket antyder var problemet ligger. är denreaktion vi har fått här precis den man brukar få:Ge dig icke på det konventionella lantbruket! Just när det gäller biologisk mångfald tror jagatt det är absolut nödvändigt att förutsättningslöst ochödmjukt börja diskutera detta. Många av de bekämp-ningmedel som används har man haft misstankarom. De är svåra att detektera, eftersom det krävsoerhört små mängder. Vi kunde seen mycket dramatisk nedgång av antalet skrattmåsar.Den kom ungefär som användningen av dehär lågdospreparaten började öka. Vi kanske förut-sättningslöst måste titta på allt i det konventionellajordbruket, framför allt pesticiderna.Anf. 63 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill avsluta med att referera tillden tidigare miljöministern i , dvs. Han sade om lantbruket och lantbru-karna att när de konventionella lantbrukarna en gånghade blivit tagna till ett ekologiskt lantbruk och fåttkänna doften av sin barndoms ängar hade det blivitlätt att övertyga dem om insatserna i lantbruket för attbevara den biologiska mångfalden.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1997/98:172 om be-kämpningsmedel i vattendragAnf. 64 Miljöminister ():Herr talman! har frågat dels hurjag avser att öka kunskapen hos myndigheter ochandra om var och hur mycket bekämpningsmedel somfinns i yt- och grundvatten, dels vilka åtgärder rege-ringen avser att vidta för att komma till rätta medproblemet, dels och slutligen vilka åtgärder Sverigeavser att vidta för att leva upp till direktiven80/778/EEG och 79/869/EEG.Som påpekar i sin interpellationförekommer rester och nedbrytningsprodukter avbekämpningsmedel i ytvatten, särskilt under odlings-säsongen. Sådana rester och nedbrytningsprodukterhar även påträffats i en del av de grundvattenproversom tagits i . Halterna har emeller-tid i de flesta fall varit mycket låga. Ändå är det na-turligtvis viktigt att försöka nedbringa de halter somförekommer.Dessvärre tar det innan åtgärder som vid-tas får effekt på grundvattnets kvalitet. fortfarande rester efter medel som sedan längevarit förbjudna i vårt land. Detta gäller t.ex. atrazinsom inte fått användas efter 1990. Grundvattnet kanibland avslöja gångna tiders miljösynder.Svaren på frågor är följande.För det första. Myndigheter som på olika sättkommer i kontakt med användningen av bekämp-ningsmedel är Kemikalieinspektionen, Jordbruksver-ket och . Jag anser inte att det be-hövs några åtgärder för att öka dessa myndigheterskunskaper på området. Däremot är det angeläget attgenom fortsatt utbildning och rådgivning öka använ-darnas förmåga att hantera bekämpningsmedlen på ettriktigt sätt. Utbildning och rådgivning har visat sigvara mycket viktiga medel för att dels minska an-vändningen av bekämpningsmedel, dels göra an-vändningen säkrare.För det andra har genom 1987 och 1989års handlingsprogram för användningen av bekämp-ningsmedel i jordbruket minskat denna användningmed cirka två tredjedelar. Därtill har Kemikaliein-spektionen genom att inte förnya godkännandet för demedel som innebär störst risk för hälsa och miljösuccessivt fört bort dessa från marknaden.Arbetet med att minska riskerna vid användningav bekämpningsmedel fortsätter dock. Regeringenaviserade i propositionen 1997/98:2 ett nytt bekämp-ningsmedelsprogram . Riksdagenhar godkänt detta program som syftar till att hälso-och miljöriskerna vid användningen av bekämp-ningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringen skallfortsätta att minska. mål om att mängdenaktiv substans inte skall överstiga av den ge-nomsnittligt försålda mängden står fast. Programmets mål skall nås med hjälpav flera åtgärder såsom försöks- och utvecklingsverk-samhet, utbildning, information och demonstra-tionsobjekt. Dessutom skall riskerna i högre ut-sträckning än tidigare kartläggas och kvantifieras.Naturligtvis skall Kemikalieinspektionens prövningav bekämpningsmedel fortsätta. Trycket mot tillver-karna att utveckla mindre farliga bekämpningsmedelökar nu när hela EU:s marknad inlemmas i ett restrik-tivt prövningssystem inom ramen för det s.k.växtskyddsdirektivet. Detta bör innebära att utveck-lingen av sådana medel påskyndas.För det tredje kommer det s.k. dricksvattendirekti-vet, 80/778/EEG, snart att ersättas av ett nytt direktiv.En gemensam ståndpunkt antogs av rådet den19 . har varit pådrivande förmånga av bestämmelserna i detta nya direktiv. När detantagits kommer den svenska dricksvattenkungörelsen(SLVFS 1993:35) att skrivas om och kan då förenklasjämfört med gällande kungörelse. I många delar, somprovtagningsfrekvenser och huvuddelen av gränsvär-dena, sammanfaller dock direktivet med våra nuva-rande regler. Direktivet 79/869 ingår i det nya ramdi-rektiv för vatten som just nu är föremål för förhand-lingar.Anf. 65 ():Herr talman! Det finns naturligtvis en liten kopp-ling mellan den här interpellationen och den föregå-ende, nämligen bekämpningsmedel i jordbruket.Det som har föranlett interpellationen är dock tog ett antal vattenprover i Saxån,Braån, Välabäcken, Örstorpsbäcken och från ytvattneti , alltihop i . I samtliga hittade manrester av glyfosat, dvs. den aktiva beståndsdelen iRoundup. Halterna var i och för sig låga. De låg mel-lan 0,1 och , men det fanns därdock . Enligt allt vad sägerskulle det inte finnas någonting där, eftersom manpåstår att Roundup bryts ned mycket aktivt och snabbti jorden. Men det fanns där.Samtidigt ökar användningen av Roundup hela ti-den. Den registrerade försäljningen har fördubblatsfrån 1992 till 1996. Detta är ett bekämpningsmedelsom är mycket svårt att hitta. Nedbrytningsproduktenampa är svår att detektera. Såvitt jag har förstått avvetenskapsmän jag har talat med är den framför alltmycket svår att detektera i levande djur och växter.Det räcker med en molekyl och det är hemskt svårt atthitta den. Man säger också att ju duktigare man blirpå detektera dessa, desto mer finner man. Det ärmycket oroande.I , där man har gjort en hel del sådan härundersökningar, hittade man 41 olika preparat i vat-tentäkter. Framtiden är mycket oroande. En forskaresäger att man hittar allt man kan detektera. Man hittarallt man letar efter. Det här är hemskt obehagligt.Det är precis som miljöministern säger att en heldel av de bekämpningsmedel man finner ärsådant som är förbjudet. Men Roundup är inte förbju-det. Det är snarare ett av de bekämp-ningsmedel som det anses att vi skall ersätta gamlamed, trots att vi nu börjar upptäcka att det faktiskt blirkvar. Många hävdar att detta är ett av de bekämp-ningsmedel som t.ex. har påverkat inte bara växterutan också insekter och fåglar som vi diskuteradealldeles , dvs. den biologiska mångfalden i od-lingslandskapet.En annan sak som också oroar är det faktum attEU har en positivlista, dvs. ett ämne som kommer uppden listan skall få säljas i hela EU. Och, vilket förfä-rar, det finns en risk för att en del av de bekämp-ningsmedel som har varit förbjudna nugör entré på positivlistan. Det finns två substanser,aldecarb och parakvat. Aldecarb har varit förbjuden iSverige därför att den har hög akut giftig-het. Parakvat har varit förbjuden därför attden också har hög akut giftighet och är mycket farligatt hantera. Både dessa föreslås bli godkända på posi-tivlistan. Det innebär att vi inte står inför en mer re-striktiv användning av bekämpningsmedel, utan detfinns risk för att vi står inför en ökad användning avbekämpningsmedel.Detta är naturligtvis inte acceptabelt. Det har dis-kuterats mycket i . Det finns en stor oro hosmänniskor för att när man dricker vatten - ett absolutnödvändigt livsmedel - kan man inte vara garanteratsäker på att det inte innehåller bekämpningsmedel. IDanmark har man gått så långt att man har börjatdiskutera förbud att använda bekämpningsmedel runtde stora vattentäkterna. Det har också funnits diskus-sioner i en stad om att man helt enkelt skall köpa injordbruksmark runt vattentäkterna för att kunna garan-tera att det inte sprutas. Detta är ingen acceptabelutveckling.Även om jag tycker att svaret är mycket ambitiöstoch verkligen försöker klargöra vad som gäller i Sve-rige, känns det ändå som om man kanske måste gålängre. Vi kanske måste fundera på om det är ett gift-samhälle vi vill ha. Är det ett giftjordbruk vi vill ha?Vad är det egentligen vi skall värna? Skall vi värnamänniskans möjligheter att slippa oroa sig för kemi-kalier som finns i ett så viktigt livsmedel som vatten?Eller skall vi värna det konventionella lantbruketsmöjligheter att få använda bekämpningsmedel? Dettaär naturligtvis också mycket svåra frågor, eftersom deger sig på det konventionella lantbruket. Det har viinte möjligheter att bestämma om helt själva efter EU-medlemskapet.Jag skulle alltså vilja höra om man kan vara kon-kretare i förslagen till åtgärder.Anf. 66 Miljöminister ():Herr talman! Jag tycker att det är ganska konkretmed programmet för att ytterligare minska den aktivasubstansen i bekämpningsmedel och kemikalier somvi använder i det svenska jordbruket. Det är ett ambi-tiöst program som man kommer att arbeta utifrån föratt minska användningen av kemikalier.När det gäller Roundup, eller glyfosat som är denaktiva beståndsdelen, väntar Kemikalieinspektionennu på rapporter från och Helsingborgskommun, som har tillhört de drabbade områdena, föratt avgöra om det behövs begränsningar i använd-ningsvillkoren för medel med substansen glyfosat,och i så fall vilka begränsningar man behöver ta till.På grund av de upptäckter man har gjort, skall Kemi-kalieinspektionen titta på situationen och göra be-dömningar utifrån det.Vi kan konstatera att det svenska arbetet fortsättermed att vi skall minska kemikalieanvändningen, ävenom vi får leva med våra gamla synder , precis som jag sade i svaret. Då är det ocksådesto viktigare att vi är tidiga och att vi är förebyg-gande när vi arbetar med kemikalier så att vi inte skallha stora gamla miljösynder att ta itu med.När det gäller arbetet i EU förutsätter vi att demedel som har varit förbjudna i skall fortsättaatt vara otillåtna att använda. Vi anser inte att det äracceptabelt att de medel som nämn-de skall komma upp på den lista som gör det möjligtatt använda dem i bl.a. . Vi arbetar väldigtaktivt för att man inte skall kunna använda dessabekämpningsmedel i eller i andra länder.Anf. 67 ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att vi skalljobba vidare för att minska mängden bekämpnings-medel, men finns det egentligen ingen möj-lighet i politiken att förbjuda bönder att spruta.Det råder någon sorts frivillighet där. Det man kanstyra det med är t.ex. miljöavgifter på bekämpnings-medel. vet vi att det finns en stor kampanj i gångbland de svenska bönderna för att försöka få bort demiljöavgifter vi har på bl.a. bekämpningsmedel. Mananser att det ger det svenska jordbruket en stor rygg-säck. Det innebär alltså att man har ett negativt kon-kurrensförhållande. Jag skulle vilja höra miljöminis-terns syn på det. Är det bra med miljöavgifter påbekämpningsmedel? Är det bra att använda ekono-miska styrmedel för att minska användningen av be-kämpningsmedel?Vad har man för uppfattning i regeringen när detgäller det här? Kampanjen för att få bort detta är jumycket intensiv.Jag skulle också vilja höra vad miljöministern an-ser att man skall göra åt det faktum att det fortfarandeanvänds så mycket bekämpningsmedel. När manräknar på mängden bekämpningsmedel som användskan man se att många av de medel som jag skulle viljakalla höggiftspreparat behövs det mycket litet av föratt man skall uppnå samma effekt som med de gamlamedlen. Av dem fick man använda större mängder. Vihar alltså en stor giftverkan kvar även om mängdenbekämpningsmedel har minskat. Borde det inte vararimligt att vi försöker beskriva det här utifrån giftver-kan, t.ex. dos.