prot · GL09119 · 1998-06-05 00:00:00 — Vitror att det är väldigt viktigt att vi värnar om grund-principen om kommunernas självbestämmanderätt.Det finns andra vägar att gå för att få mer fastaoch rimliga regler för utförsäljning av hela eller vä-sentliga delar av kommunala och samhällsviktigaverksamheter som t.ex. bostäder. Det skulle kunna skemed hjälp av kvalificerade majoriteter i fullmäktige.Det skulle kunna vara beslut i fullmäktige med mel-lanliggande val eller t.o.m. folkomröstning. På så sättlyfter man inte bort självbestämmanderätten utan manförstärker och fördjupar den i stället.Vi har ingenting att säga om bostadsdelegationen.Däremot har vi något väldigt viktigt att säga om ROT-avdragen. Vi är självfallet emot dem. I stället för attfortsätta satsningen på allergisanering av skolor, dag-hem och bostäder har regeringen valt den här, som jagmenar, rena betongvarianten. Den kan visserligenvara positiv för sysselsättningen inom byggnadssek-torn, men den har inga krav alls på sig att skapa sun-da, barnvänliga inomhusmiljöer eller socialt anpassa-de, vackra utomhusområden.Självklart borde de påbörjade allergisaneringsåt-gärderna, herr minister, fullföljas och slutföras. Mil-jöpartiet har för detta ändamål i sin budgetmotion förvåren 1998-2000 avsatt varje år.Vi anser att den satsningen är avgörande för barnenshälsa och därför bör gå före alla andra ny- och om-byggnadsstöd.Det finns - förutom barnen, jämställdhetsperspek-tivet och de funktionshindrade som harnämnts här - en särskild grupp som jag måste nämna.Det gäller elflyktingarna, dvs. de elöverkänsliga somhar drabbats värst, de som övernattar i bilar, husvag-nar eller tält långt borta från samhällets elektrifieradesystem och elgator. De har en ohållbar livssituationoch måste få en tillflyktsort.Vi vill att staten går in och ger stöd till byggandeav helt elfria rehabiliteringshem. Forskningen måsteockså få ökat stöd. Det här problemet kommer attväxa allteftersom. Låt oss slippa tvingas inrätta regel-rätta reservat för de här människorna . Dethandlar om livskvalitet och om möjligheten att få levaett fullvärdigt liv.I hela samhället i övrigt måste vi nu också mini-mera den elektromagnetiska strålningen och de elekt-romagnetiska fälten. Vi måste installera femledare,avleda vagabonderande strömmar genom skarvningarav alla in- och utgående metallrör m.m.Till slut, herr talman, skulle jag vilja påpeka vik-ten av att alla de här nya begreppen när det gällerekologiskt och hälsomässigt byggande måste föras inoch få genomslag i byggnadslagstiftningen. Därförställer jag upp på Vänsterns motion här, Bo20. Denhar ett sådant yrkande.Med anledning av vad jag nu har sagt, herr talman,vill jag påpeka att jag givetvis står bakom alla Miljö-partiets reservationer i betänkandet. Men för tidsvinnande skall jag enbart yrka bifall till reservationer-na 28, 33, 65 och 74. Jag vill också, som flera andrahar gjort, tacka för , de här fyra åren iutskottet. Jag tycker att det har varit väldigt spännan-de och stimulerande. Jag hoppas få återkomma tillhösten. Det kanske inte blir till bostadsutskottet, menvem vet?Anf. 15 ():Herr talman! "I en röd liten stuga invid sjön villjag bo." Så börjar en trevlig schlagermelodi som jagminns från min ungdom. Jag erinrar mig att jag inled-de mitt första anförande om bostadspolitiken här ikammaren med just det citatet.Utöver idyllen antyder den här visan att det hand-lar om att leva, bo och verka på landsbygden. Dennalandsbygd har inte direkt upplevtnågon expansion som krävt några större insatser förbyggande.Att erhålla lån för ett rent landsbygdsbyggande hari det närmaste varit omöjligt för vanliga människor.Det byggande som möjligen har kommit till stånd harskett mer i anslutning till tätorter än på rena lands-bygden. är det praktiskt taget omöjligt fören svensk medelinkomsttagare att klara av att byggaett eget hem på landsbygden om man inte har tillgångtill ett betydande eget kapital.Det byggande som ändå har kommit till ståndhandlar oftast om att höginkomsttagare med betydan-de eget kapital bygger egnahem i attraktiva lägen.Dessa byggnationer får också del av den statliga sub-vention som finns - fast det egentligen inte skullebehövas.De senaste två-tre åren har återigen flykten frånlandsbygden tagit fart. Särskilt det svenska inlandetutarmas. Befolkningsströmmarna går mot kusterna,universitetsorterna och storstäderna. Vägen att vändaden trenden inbegriper naturligtvis många samhälls-områden. Det är inte i första hand en fråga om bo-stadspolitik. Men när människor återbefolkar gles-bygd och landsbygd bör boendemöjligheter på lands-bygden underlättas.Propositionen öppnar en möjlighet att även beviljastatlig kreditgaranti för nyinvesteringar i bostäder sominte får annat bostadspolitiskt stöd. Detta kan möjli-gen vara en liten lättnad för nybyggnation av småhuspå landsbygden, men tyvärr gäller det endast i sam-band med nybyggnad. Trots denna begränsning moti-veras breddningen av kreditgarantin i propositionenmed bl.a. regionalpolitiska skäl.Fler insatser för att bättre möjliggöra byggnationpå landsbygden efterlyses. Idéer finns att hämta frånFolkrörelserådet och Landsbygdsriksdagens material.En viktig väg till att klara ett eget boende, vare sigdet gäller på landsbygden eller i stadsmiljö, går ge-nom ett medvetet bosparande. Det är angeläget attungdomar redan på ett tidigt stadium lär sig att bospa-ra för att, när tiden är i inne, kunna skaffa sig en egenbostad. Vi vet ju att största delen av barnfamiljernahelst av allt önskar sig ett eget boende för barnensskull.Det kan handla om att utveckla dagens ungdoms-bosparande eller att nappa på Bofrämjandets sparlå-nesystem med en sparpremie som betalas ut vid inves-teringstillfället. Detta system betalar sig självt efternågra år utan någon egentlig budgetbelastning förstaten. Det skulle skapa stabilitet både för den enskil-de och för samhället. Tyvärr anser regeringen attbosparandet inte behöver stimuleras trots att bo-stadsminister uttalat sig positivt omett bosparsystem. Detta är i och för sig anmärknings-värt.Vi kristdemokrater menar att boendet, att skapa etthem, är så centralt i livet att det med fördel kan skemed hjälp av ett särskilt stimulerat bosparsystem.Herr talman! När det gäller det övergripande må-let för bostadspolitiken redovisar regeringen endastsin bedömning av hur målet för bostadspolitiken börformuleras. Något förslag om att i princip tydligtfastslå målsättningen finns inte. Utskottet ger genomett tillkännagivande till regeringen sin anslutning tillden målformulering som förs fram i propositionen.Men fortfarande tycks det handla mer om bedömning-ar om målformuleringen än ett tydligt fastläggande avden.När den övergripande målformuleringen bryts nedi sina delkomponenter lämnar regeringens bedömningen hel del övrigt att önska. Vi kristdemokrater betonarvikten av valfrihet i boendet och att människor skallkunna känna sig trygga i sitt boende.Det handlar också om att bidra till jämlika ochvärdiga levnadsförhållandet för alla människor ochsärskilt främja en god uppväxt för barn och ungdo-mar. Så sägs i propositionstexten, och det är bra.Familjer som har frihet att välja den boendeform sompassar dem bäst skapar också bästa möjliga uppväxt-förhållanden för barnen. De små nära gemenskapernai familjekretsen under uppväxtåren är ofta avgörandeför hela människans utveckling. Med ett bra, självvaltboende, med ett eget rum för barnen under skolåren ien trygg och kärleksfull atmosfär finns de bästa förut-sättningarna för formandet av solidariska och demo-kratiska människor.Skall valfrihet vara möjligt är det också viktigtmed neutralitet mellan olika boendeformer. Att skapaförutsättningar för denna valfrihet och neutralitet ären av boendepolitikens viktigaste uppgifter. Utöverhyresrätt, bostadsrätt och äganderätt bör även koope-rativ hyresrätt bli ett permanent och likvärdigt alter-nativ till övriga upplåtelseformer. Likaså bör möjlig-heten att äga sin lägenhet äntligen släppas fram på densvenska bostadsmarknaden. Vi har länge förväntat ossatt regeringen skulle lägga fram ett förslag till lag omlägenhetsrätt, s.k. ägarlägenheter. Trots flera försökvia motioner om detta har man från regeringen intelyssnat.Planeringen skall så långt möjligt integrera boen-de, arbete och fritid så att människor med olika erfa-renhet och bakgrund kan mötas och utvecklas, friafrån olika typer av negativ segregation. Besluten skallockså läggas så nära människor som möjligt. Särskil-da insatser måste riktas till uteliggare i våra storstä-der.Vidare skall all samhällsplanering ske i överens-stämmelse med en ekologisk helhetssyn så att tillgångtill frisk luft, ostörd natur och för livsme-delsproduktion säkerställs.Herr talman! Förslaget i propositionen om ändradberäkningsmetod för bidragsunderlaget ställer vi ossfrågande inför. Att ge minskat stöd till smålägenheterinom räntebidragssystemet är förvånande med tankepå att regeringen föreslagit att ett investe-ringsstöd skall ges till ungdomsbostäder. Eftersomungdomar vanligtvis efterfrågar små lägenheter blirföljden att de två förslagen motverkar varandra. Följ-aktligen borde regeringens förslag om ändrad beräk-ningsgrund för bidragsunderlaget avvisas av riksda-gen.Herr talman! Fastighetsskattefrågorna har vid ettflertal tillfällen tagits upp i den här kammaren undersenare tid. Regeringen gör nu den bedömningen att enallmän översyn av fastighetsbeskattningen bör göras.Kristdemokraterna delar inte den uppfattningen. Vadsom fordras är inte en ny utredning utan snararehandling. Vi nöjer oss inte med den lilla sänkningsom socialdemokraterna och kommit överensom, från till . Fastighetsskatten bör påsikt helt fasas ut och i stället ersättas av en kommunalfastighetsavgift som täcker de verkliga kostnader somkommunen har.Vi beklagar att i överenskommelsen låstfast sig vid nivån . Vidare beklagar vi att upp-skjutningen av fastighetsskatteinträdet för krisårgång-arna inte kan förverkligas sedan övergettdenna sin tidigare ståndpunkt och återigen allierat sigmed socialdemokraterna.Vi beklagar också att regeringen inte vidtar någraåtgärder för att återställa bostadsbidragsnivån förbarnfamiljerna. Kvar är också de bevisligen mycketorättvisa reglerna om individuella inkomstgränser ochutbegränsningsreglerna. Barnfamiljerna är enligtfärska utvärderingar den grupp som på ett särskilt sättdrabbats av senare års besparingsåtgärder. Trots dettaär regeringen inte beredd att vidta åtgärder. I dettaavseende struntar man i vad den bostadspolitiskautredningen påtalade. Rättvisa mellan bidragstagaremed exakt lika förutsättningar borde vara självklar,men så är det inte.Viktigt är att påpeka att kommunerna måste kon-centrera sin verksamhet på skola, vård och omsorg.Restriktivitet måste vara ledstjärnan när det gäller attbevilja stöd till kommuner med övermäktiga åtagan-den för boendet. I princip bör stöd endast kunna med-ges till sådana kommuner där vården, skolan ochomsorgen hotas och där utförsäljning av kommunalabolag eller delar därav inte är realistiska handlingsal-ternativ.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vationerna 6, 28 och 47. Naturligtvis står vi bakomäven våra övriga reservationer.Även jag vill tacka alla för den trevliga arbetsge-menskapen . Skulle det vara såatt jag inte är tillbaka stannar jag i den röda lillastugan nere vid sjön, som ni minns. Tack för ordet!Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja säga att jag delar heltden uppfattning som har omlandsbygden. Det har sagts förr att man skall kunnasäga det som är bra. Men jag är litet bekymrad överatt även kd tycker att det är alldeles bedrövligt att vihar lyckats sänka fastighetsskatten.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag förstår att - nu tappar jag för-namnet - , det är väl efternamnet, är orolig. Iöverenskommelsen låter det inte som att det här baragällde . Det är en låsning som Centerntycks ha gått med på för . Vi tyckerinte på något sätt att det räcker med att sänka fastig-hetsskatten från 1,7 till . Jag har uppfattningenefter att ha läst materialet att trots allt stannarkvar där. Det är det som jag beklagar. Naturligtvis gårdet bra för vem som helst att bevisa motsatsen, men såstår det i mina papper.Anf. 18 () replik:Herr talman! Det spelar ingen roll att inte kommer ihåg mitt namn - jag.Med tanke på möjligheter att bokvar i den röda lilla stugan skulle han kunna vara litettacksam att staten har fått ordning på finanserna så attäven villaägarna ute på landet, de som inte har sinlilla röda stuga betald utan lånar pengar har fått enkraftig räntesänkning. Vi glömmer vissa bra och po-sitiva saker.Om vi skall kunna göra det som många av oss vill,att sänka fastighetsskatten ytterligare eller ännu hellreatt se till att förmögenhetsskatten också sänks, dågäller det faktiskt att vi har en bra ekonomi i Sverige.Vi kan inte gå ut och lova runt och sedan hålla tunt.Anf. 19 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis bra att räntenivå-erna sjunker, , och att boende harblivit betydligt enklare för många. Det är många fak-torer som har medverkat till detta. Det är inte enbartregeringen och som har åstadkommitdet. Många andra omständigheter har trots allt bi-dragit.Jag är överens med om att fastig-hetsskatten bör fasas ut och att förmögenhets-skatten måste ses över. Det är i så fall bara att önskaCentern välkommen tillbaka till fållan igen så får vifortsätta att kämpa åt rätt håll, även om det för tillfäl-let har blivit ett litet hack i våra gemensamma strä-vanden.Anf. 20 ():Herr talman! Jag vill yrka bifall till hemställan ibostadsutskottets betänkande nr 10.Jag har lyssnat på debatten och jag måste säga attjag delar uppfattning om att manibland borde kunna glädja sig åt saker och ting i stäl-let för att vara missnöjd med en utveckling som tillstor del har präglats av det arbete som regeringen ochvi socialdemokrater har bedrivit tillsammans medCenterpartiet under den gångna mandatperioden.När man funderar över tillvaron, slår upp mor-gontidningen och lyssnar på nyheterna kan man kon-statera att hyresgäströrelsen har lyckats förhandlafram en hyressänkning i med i månaden.Det närmaste man kunde komma en bostadsminis-ter i förra regeringen - uppehöll ju detmesta av sitt anförande kring - det var i såfall Kunt som var politisk expert på bostads-frågor i Finansdepartementet.Kommer ihåg hur hög räntan var förett bostadslån när satt i Finansdeparte-mentet ? Vet vad ränte-läget är om man lägger om sina lån ? Det tror jagatt vet.Det är naturligtvis detta som är grunden för män-niskors möjligheter att kunna bo. Det handlar omvilken politik i stort som bedrivs. Det är klart att KnutBilling är missnöjd med den politik som så fram-gångsrikt har lett fram till dagens räntenivå. Det fåralla gott av, villaägare och hyresgäster.När vi diskuterar bostadspolitik rör det sig ofta omdet som staten medverkar till i form av räntebidragoch annat. Men av de fyra miljoner bostäder somfinns i är det trots allt en väldigt liten del somär subventionerade. Det gäller då att föra en politiksom gynnar hela boendekollektivet. Regeringen harnu framgångsrikt klarat att få ned ränteläget, vilketborde leda till att varje gång som man lägger om ettlån, oavsett om det rör sig om flerfamiljsfastighet elleren villa, så borde hyrorna sänkas. Annars vore detdåliga förhandlare inom hyresgäströrelsen, om de intemed utgångspunkt i verkligheten kunde medverka tillatt sänka hyrorna.Därför blir man inte riktigt klok på Vänsterpartietsmotion. Där står det att regeringens politik leder tillatt det kommer att krävas hyreshöjningar. Det är näs-tan obegripligt. lever ju inte i verklig-heten. Den förda politiken innebär ju att förutsätt-ningarna för framtiden egentligen är ganska gynn-samma. Det hänger naturligtvis ihop med det sombl.a. har sagt.Det framförs olika bud om att man skall sänkaskatter hit och dit. Jag funderar ibland på om modera-ternas politik hade fått gehör under dessa år, vad haderänteläget varit då? En socialdemokrat vill ju inte haskatter för att han tycker att det är roligt att djäklasmed medborgarna. Skatterna är till för att man skallkunna göra omfördelningar och prioriteringar på olikaområden. Detta skall vi naturligtvis fortsätta med.När det gäller fastighetsskatteproblematiken hörjag till dem som tycker att det är bra med fastighets-skatt. Det ger mycket inkomster till samhället som kananvändas i olika sammanhang. Och man måste disku-tera hur man skall prioritera i ett välfärdssamhälle.Egentligen hör jag också till dem som anser atthöjningen från till var betingad av att viville rädda alla människor som bodde i de senastbyggda årgångarna för att de inte skulle få chockhöj-ningar av sina hyror, vilket , ville.När vi här diskuterar den bostadspolitiskapropositionen måste vi fundera över vad dessa partieranser om helheten i förhållande till budgetramarna.Jag vill ställa en fråga till dessa herrar som har del-tagit i den här diskussionen och som vill ha lägreutgiftsramar för det område som vi här har att behand-la . handlar det om den bostadspolitiskapropositionen och bostadsutskottets betänkande nr 10.Men det finns också ett finansutskott där dessa partierhar förespråkat att man skall minska räntebidragenytterligare.Ni säger er tala så varmt om de s.k. krisårgångar-na, men då undrar jag: Med hur många hundralappar imånaden vill Kunt höja hyran för de männi-skor som bor i de fastigheter som har räntebidrag ? Frågan riktar sig också till kristdemokraternaoch . Ni vill ju minska påräntesubventionerna ytterligare i förhållande till deramar som vi har, vilket kommer att leda till att desom ni vill lösa problemen för (dvs. krisårgångarna)kommer att slås ut ytterligare med era förslag som niskall rösta om här i kammaren - jag utgår ifrån att detblir . Ert alternativ är: Avskaffa räntebidra-gen snabbare än vad som är avsikten! Det i hyreshöjningar framförallt för de hyresgäster som redan är hårt belastade.Men det talar ni inte om. Det handlar bara om: Sänkskatten, så löser man alla problem.Därför är jag väldigt glad över att det finns en såbred enighet kring de mål som läggs fast här i Sveri-ges riksdag. Det är bara som ställer sidan om. Då vill jag passa på att fråga RigmorAhlstedt: Är den bostadspolitiska propositionen ochutskottsbetänkandet ett svar på dessa mål? Mitt svarär nej. Som den förhoppningsvis goda reformist somjag som socialdemokrat betraktar mig som, anser jaginte att ett samhälle blir färdigt genom att man sätterupp en målsättning. Man måste ständigt utgå från deproblem och de möjligheter som finns och funderaöver vad man skall göra framöver utifrån de fastställ-da målen.I och med det att nu lägger fast en bo-stadspolitisk målsättning om att bostadspolitiken är endel av välfärdspolitiken osv. är vi ju inte klara meddet. I så fall skulle vi ju kunna avskaffa bostadsutskot-tet. Det vill ju ändå, men det är utifrånandra utgångspunkter.Jag utgår ifrån att vi ständigt i riksdagutifrån de diskussioner som förs och de övervägandensom görs måste prioritera. Kanske har den bostads-politiska debatten kommit litet i skymundan och över-skuggats av de andra problem som vi har haft. Inteminst det socialdemokratiska kvinnoförbundet ochvårt diskussion om kvarteretFramtiden och om hur boendet skall utvecklas i ettvälfärdssamhälle , hur hyresgäströrelsenkan utvecklas osv.Jag hoppas naturligtvis att den debatten blir ännubredare. Jag och socialdemokraterna tillhör dem sominte anser att allting, i och med att vi fattat beslut här iriksdagen, är fullständigt, bra, fullkomligt etc. Mendet är egentligen det som är avsikten med den utred-ning som regeringen nu har tillsatt och som gällerproblematiken kring inte fastighetsskatten i sig menkring det här området. Det finns ju en del problem isammanhanget. Det har vi sett i samband med vårautfrågningar med företrädare för olika organisationeroch institut. Vi kan konstatera att det helt klart finnsproblem inom fastighetsskattesystemets ram med bl.a.de årgångar av hus som byggdes sent och som har bramycket högre fastighetsskatt än vad tidigare byggdahus har. Ändå är de kanske inte värda mer än hus fråntidigare byggda årgångar. Sådant måste man givetvistitta på.Neutralitetsfrågan, som är en viktig del av densocialdemokratiska bostadspolitiken, är också ettområde som man kommer att ta upp och diskuterautifrån hela skatteproblematiken. Det är sådana frågorsom inte är lösta men som jag utgår från att vi fram-över kommer att lösa.Bostadsbidragen, och andra, utgören viktig del av en bostadspolitik. Självfallet kan detäven i det avseendet finnas problem, och så är detockså. Naturligtvis skulle man önska att man hademera pengar till förfogande för de här ändamålen. Iframtiden får man se hur de områdena skall priorite-ras. Just nu pågår en remissomgång, bl.a. ute på för-säkringskassorna. Man tar upp hela problematikenkring hur det här har slagit, hur det har fungerat. Vifår väl framöver se hur det är med den saken.Allting som vi behandlar och fattar beslut om här iSveriges riksdag är väl inte sådant som för alltidkommer att gälla. Man måste ju ständigt följa upp deolika frågorna och se om det hela har slagit rätt, omdet fungerar på rätt sätt i dagens situation eller om detär någonting som behöver förändras. Det är reformis-tens uppgift att bidra i sådana här verksamheter.När det gäller de krisårgångar som här har disku-terats tycker jag att det är angeläget att peka på ensak. Man diskuterar utifrån olika alternativ. Natur-ligtvis kommer de aktuella årgångarna att få del avförändringarna i och med att fastighetsskatten sänksfrån till . Alla som finns i systemet får delav det. Jag vill alltså peka på att en av anledningarnatill att vi valt modellen med en långsammare av-trappning av räntebidragen är att vi därmed täcker inså många fler bostäder med det förslaget än somskulle ha varit fallet om vi enbart frösfastighetsskatten för de nämnda årgångarna. En stordel av de hus som tillhör de årgångarna har fastighetsskatt. De här husen har byggts somsmåhus. Även om det rör sig om bostadsrätter ochhyresrätter finns en hel del av dem inne ifastighetsskattesystemet. De är således inte ett dugghjälpta av den variant som ni föreslår. Däremot får dedel av de möjligheter som erbjuds i och med en lång-sammare avtrappning av räntebidragen. De betraktasju, och finns även, inom det systemets ram.Det är naturligtvis inte så att vi, som , var under galgen när det här diskuterades. Förreller senare skulle detta komma, tror jag. Jag är gladöver att det kom nu eftersom vi nu har andra möjlig-heter. När räntan ligger på den nivå där den liggerbetyder det ju att statens utgifter för räntebidragenockså minskar. Vi kan vara glada eftersom det när detgäller de handlar om att klara de härårgångarna. Eftersom räntebidragen kan minskas tackvare en bra ekonomi är det egentligen ganska logisktatt fastighetsskatten förr eller senare sänks till 1,5 %.Det är jag alldeles övertygad om. Förhoppningsviskan man sedan lösa de problem som finns inom ramenför detta område.Inte minst jag som tillhör dem som kommer frånbohusländska samhällen tycker att det är viktigt att hafått en lösning, i varje fall för, som , dem som bor ute i våra skärgårdssamhällen.Herr talman! Jag tror att det när man funderar överbostadspolitiken är viktigt att konstatera att de störstamotståndarna till en bostadspolitik över huvud tagetär Moderata samlingspartiet. Det handlar ju om avreg-lering, om att samhället inte skall bry sig och om attlåta marknadskrafterna ta över. Man anser tydligen attstaten inte har något ansvar för bostadspolitiken överhuvud taget. Man talar om socialistiska experiment,regleringar osv. kan man undra om inte Mode-raterna lever kvar i en ganska svunnen tid och inteföljer med i utvecklingen. Detta med ett slags spöke -att staten skall ta hand om egendomar - och det somman drev går människor intepå.