prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — 51: 66 m, 1 kdAvstod: 22 c, 10 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdJan () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU25 Följdlagstiftning till m.m.Mom. 3 (hänsynsreglernas tillämpning)1. utskottet2. 1 ( m)Votering:195 för utskottet65 för res. 130 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 4 c, 22 fp, 18 v, 17 mpFör res. 1: 65 mAvstod: 1 s, 18 c, 11 kdFrånvarande: 26 s, 15 m, 5 c, 4 fp, 4 v, 1 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU30 Regeringsformens egendomsskyddMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (förstärkning av skyddet för äganderätten)1. utskottet2. (m)Votering:223 för utskottet70 för res.56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 21 c, 21 fp, 17 v, 17 mp, 10 kdFör res. : 67 m, 1 c, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 5 c, 4 fp, 5 v, 1 mp, 4 kdBeslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum torsdagen den 4 juni.9 § Demokrati och mänskliga rättigheter i Sve-riges utvecklingssamarbete och mänskliga rättig-heter i svensk utrikespolitikFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1997/98:UU15Demokrati och mänskliga rättigheter i ut-vecklingssamarbete (skr. 1997/98:76)betänkande 1997/98:UU17Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (skr.1997/98:89)Anf. 104 ():Herr talman! Dagens debatt handlar om mänskligarättigheter i svensk utrikespolitik samt om demokratioch mänskliga rättigheter i utvecklings-samarbete.Vi moderater har alltid hävdat att främjandet avrespekten för mänskliga rättigheter och arbetet för endemokratisk utveckling i världens länder är en huvud-uppgift för svensk utrikespolitik. Vi har också undermånga år betonat att har ett särskilt ansvar föratt respekten för mänskliga rättigheter och demokratistärks och för att etablerade regler och principer efter-levs i de länder som mottar ett betydande svensktbistånd. Detta gjorde vi redan under det kalla krigetsdagar.Vi har också kritiserat olika soci-aldemokratiska regeringar för att bistånd betalats ututan några direkta krav på att utvecklingen skall gå iriktning mot demokrati och ökad respekt för mänskli-ga rättigheter. Statsmakter som har för-tryckt sina folk har kunnat räkna med svenskt bistånd.Vi har därför krävt att på ett mycket aktivareoch tydligare sätt skall ställa krav och driva på enutveckling mot demokrati och mänskliga rättigheter.Regeringen har i sina båda skrivelser nu velat be-tona vikten av ett starkare stöd för mänskliga rättighe-ter och en demokratisk utveckling både i svensk utri-kespolitik i allmänhet och i utvecklings-samarbete. Även om det har kommit sent tycker vimoderater att detta är ett steg i rätt riktning.Herr talman! Vi har också - senast ihöstas, och då med stöd av fyra andra partier - begärtatt regeringen i samband med budgetförslagetger en utförlig rapport om situationen ochutvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter ochdemokrati i våra samarbetsländer. En sådan rapportskall utgöra ett solitt underlag för en utförlig debatthär i inför beslut om svenska biståndsinsat-ser. Vi anser att vetskapen om att den svenska riksda-gen och den noggrant följer ochvärderar utvecklingen av mänskliga rättigheter ochdemokrati skulle vara en viktig signal till mottagar-länderna.Regeringen har inte uppfyllt våra förvänt-ningar och sitt tidigare muntliga löfte när det gäller ensådan redovisning. Den redovisning som har skett tillriskdagen i samband med budgetförslaget har varitmycket rudimentär. Ambassadernas hemliga rapporterom läget när det gäller mänskliga rättigheter kan inteersätta den redovisning om vi efterfrågar.Vi har därför haft anledning att rikta kritik mot re-geringens bristande intresse för vårt och även förutskottets önskemål i detta avseende.Regeringen har i skrivelsen om mänskliga rät-tigheter i utrikespolitiken återigen lovat att i den årli-ga redovisningen av utvecklingssamarbetet redogöraför hur respekten för mänskliga rättigheter i Sverigessamarbetsländer efterlevs.Vi reservanter har trots detta ansett att det behövsett tillkännagivande till regeringen för att vi skallkunna vara säkra på att den av oss efter-frågade rapporten skall lämnas. Jag yrkar därför bifalltill reservation nr 1 i utrikesutskottets betänkande nr15.Herr talman! skall genom sin utrikespoli-tik främja respekten för de grundläggande fri- ochrättigheterna och verka för ett starkt skydd av dessa.En huvuduppgift är att få alltfler länder att inse attdet är inom ett demokratiskt styrelseskick som med-borgarna har de bästa möjligheterna att forma ettsamhälle som värnar om rättsstaten och där yttrande-friheten, politisk pluralism och flerpartisystem kanutvecklas. Det handlar bl.a. om att människor runt omi världen skall få rösta på det parti som de vill, fritt fåsäga sin mening, fritt få utöva sin religion, ha rätt advokat när de står inför rätta och slippa alla for-mer av övergrepp. Och om detta sker skall de kunnavara säkra på att det åtgärdas.För alltfler människor i alltfler länder håller dettapå att bli verklighet när nu demokratin etablerar sig ivärlden.I har demokratin gjortenorma framsteg, och även om situationen är bräckligpå många håll har den hårda, brutala diktaturen för-svunnit nästan överallt. Mänskliga rättigheter respek-teras i mycket större omfattning . I vårtnärområde är utvecklingen i dock särskiltoroande. Vi ser också med stor oro hur oroligheternaoch förtrycket av den albanska befolkningen i med nya dödsoffer som följd. En fredliglösning är nödvändig och insatser görs nu för att upp-nå detta, även om de kunde ha gjorts betydligt tidiga-re och i större omfattning.I , som tidigare plågats av mångamilitärdiktaturer, är det enbart som inte har enfolkvald regering. Men även i är åtskil-liga demokratier bräckliga, och respekten för mänsk-liga rättigheter är inte tillfredsställande överallt. Fredoch försoning i , t.ex. i ,pekar dock i rätt riktning.I är utvecklingen också på rätt väg. De storaundantagen är de fem sex länderna i det socialistiskablocket från i väster till i öster. Härkan man inte se någon demokratisering, och läget förde mänskliga rättigheterna är dåligt.Indonesien har varit det stora undantaget från re-geln att icke-socialistiska länder i denna del av värl-den är demokratier. Även där saknades tidigare teck-en på en utveckling i demokratisk riktning. Efter detatt president tvingades avgå har den nyapresidenten och parlamentet enats om att val skallhållas i landet . Positivt är också att presiden-ten och talmannen är överens om att ändra vallagarnaför att liberalisera politiska system.I ett bälte från , och arabvärldenned mot Central- och är demokratin satt påundantag. Situationen för de mänskliga rättigheternaär inte bättre.I begränsad, men växande, omfattning finns en is-lamsk fundamentalism som förtrycker oliktänkandeoch kvinnor. Det gäller ett mindre antal av de islamis-ka länderna. och är upprörande exempelpå detta. Den afrikanska eller arabiska socialismen,liksom annat sekulärt maktbegär som t.ex. i ochLibyen, är fortfarande en vanligare källa till diktaturoch förtryck. Det är en självklarhet att kraft-fullt skall fördöma detta. I har dock de-mokratin svårt att få fäste.I syfte att främja mänskliga rättigheter och demo-krati, liksom ekonomisk utveckling och miljösamarbe-te, har EU en Medelhavsstrategi. Den innebär att allaländer vid södra och , utomLibyen som är under FN-sanktioner, erbjuds s.k euro-mediterrana avtal. Det är associationsavtal som inne-bär att dessa Medelhavsländer och EU skall utgöra ettfrihandelsområde år 2010.I denna dialog med EU:s samarbetsländer i Me-delhavsområdet är det viktigt att frågor om mänskligarättigheter och demokrati betonas. Den hittillsvarandeutvecklingen har visat att respekten för mänskligarättigheter och utvecklingen mot demokrati intekommit så långt som det är rimligt att kräva, trots ettomfattande ekonomiskt tillflöde via oljeintäkter ellerbistånd.Sker inte en demokratisk utveckling och en kraf-tigt förbättrad respekt för mänskliga rättigheter kom-mer södra och östra delen av att vara en mycket instabil region.Särskilt glädjande är att demokratin inte bara fåttfotfäste utan också spridning i . 38 länder iAfrika har haft sina första demokratiska val, och isödra är demokratier vanligare än diktaturer.Även om situationen är bräcklig har betydande fram-steg gjorts jämfört med hur situationen var sedan.För att respekten för mänskliga rättigheter skall blibestående är det viktigt att vi bygger upp strukturersom främjar och kontrollerar att så också sker. Vimoderater har därför tidigare föreslagit att Sverigebör betona vikten av att det skapas regionala struktu-rer för mänskliga rättigheter och demokrati i dialogenmed länderna i södra . kan härvara en förebild. Erfarenhet från visar att deteuropeiska integrationsarbetet startade just medmänskliga rättigheter och demokrati. Vi skall kommaihåg att bildades redan för snart 50 årsedan.En möjlighet vore att SADC-samarbetet fick merafasta strukturer när det gäller att övervaka efterlevna-den av mänskliga rättigheter och demokrati bland deländer som är medlemmar. Det skulle kunna vara ennaturlig följd av det framväxande parlamentariskasamarbete som sker inom organisationens ram.Europarådets konventioner och mekanismer skullekunna tjäna som inspiration.Vi har också föreslagit att sådan verksamhet skullekunna finansieras genom EU-biståndet, eftersom dethandlar om regional integration där erfarenheternafrån det europeiska integrationssamarbetet kan varaintressanta.Herr talman! Det internationella regelsystemetsom syftar till att värna den enskilda människans rättär relativt väl utbyggt. Det stora problemet är attländer inte ansluter sig till internationella konventio-ner eller, vilket är vanligare, att förpliktelser inteuppfylls.Trots den stora uppslutningen kring barnkonven-tionen kränks t.ex. barnens rättigheter runt om i värl-den. Barn torteras, våldtas och avrättas fortfarande,framför allt i interna väpnade konflikter. Antalet ga-tubarn ökar. Antalet barn som inte får undervisningökar också på vissa håll. Barn får inte enligt konven-tionen diskrimineras eller utsättas för våld på grundav barnets eller föräldrarnas ras, kön, etniskt ur-sprung, handikapp eller börd.Rättigheterna allmänna förklaring äruniversella. Inom FN-systemets ram har det antagitsen rad konventioner som alla syftar till att stärka demänskliga rättigheterna inom alla områden. Kontroll-och övervakningsmekanismer har knutits till de olikakonventionerna. Vi har alltså rätt och skyldighet attkritisera och fördöma ett land som grovt och syste-matiskt kränker sina medborgares mänskliga rättighe-ter.Det finns också en rad ideella organisationer somgör ett viktigt arbete för att övervaka situationen förmänskliga rättigheter och demokrati.Vi moderater tycker att det nu är dags att ocksåFN:s generalförsamling får en detaljerad rapport omläget beträffande efterlevnaden av de principer somsjälva organisationen är grundad på. Barnkonventio-nens mekanismer kan tjäna som föredöme, men självagranskningen bör ske direkt i generalförsamlingen.En sådan årlig rapport kan sedan bli föremål fören ingående och bred debatt mellan alla medlemslän-derna. Vid generalförsamlingens möte finns alla län-der närvarande. Det vore därför bra att där kunnafölja hur länderna lever upp till sina åtaganden.Den 10 december är det den universel-la deklarationen om de mänskliga rättigheterna antogsav . Denna dag kunde vara ettbra tillfälle att göra en sådan mani-festation. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 3 iUU17. Jag stöder naturligtvis övriga reservationer ide båda betänkandena där moderata namn finns med.Herr talman! Då detta är min sista debatt både i defrågor som rör mänskliga rättigheter och i övrigautrikesfrågor, vill jag passa på att tacka mina medde-battörer för stimulerande diskussioneri många för oss alla viktiga ämnen.Tack, herr talman!Anf. 105 ():Herr talman! stod jag i Hong-kongs nya . Rösträkningen hade justavslutats efter de första valen till den lagstiftandeförsamlingen i efter återföreningen medFolkrepubliken , samma där denkinesiska presidenten tog över maktenöver midnatt natten mellan sista juni ochförsta juli i somras.Alla de demokratiska reformer och förändringarsom skett vad gäller MR-lagstiftning i Hongkongsedan överenskommelsen mellan 1984 skulle upphävas enligt ledarna i Beijing.Den lagstiftande församling som valts hösten 1995med allmänna och direkta val, och där den demokra-tiska oppositionen vunnit stora framgångar, skulleupplösas och ersättas med en av där demokraterna saknade all representa-tion. Detta skulle ske under ledning av den av Beijingutsedde styresmannen samma dag, , utrymdes den lag-stiftande församlingen. Demokraterna samlades ensista gång på balkongen och förklarade unisont: "Vikommer tillbaka!" kundedemokraterna jublande ropa ut i : "Viär tillbaka! "Valen genomfördes med ett mycket större valdel-tagande än tidigare. Trots en föga engage-rande valrörelse, trots oro för ekonomiska problemoch rekordarbetslöshet, trots ett för många synnerli-gen invecklat och svårbegripligt valsystem och trotsskyfallsliknande regnstormar långt in på eftermidda-gen gick av röstberättigade till val-urnorna, utom där översvämningar gjorde det omöj-ligt att nå fram. Allmänna val är viktiga. Det visadeHongkongs befolkning i de första demokratiska valenpå jord.Trots att de demokratiska partierna vann över60 % av rösterna och av de mandat som valdes idirekta val - 14 av 20 - har demokraterna i den nyalagstiftande församlingen bara 19 av 60 mandat. Res-ten kontrolleras av de Beijingtrogna. Detta ärresultatet av ett valsystem, där hälften av mandaten -30 stycken - utses i korporativa yrkesvalkretsar, därbara en bråkdel av befolkning har rösträtt.10 mandat utses av den styrande administrationen.Det garanterar att folkets val inte kan få något infly-tande på den lagstiftande processen i Hongkong.Folket är inte att lita på - det visade det tydligt i valenförra söndagen.I en första kommentar till valresultatet förklaradevalets segerherre, den partiledaren nu i spetsen för dem som av trognaslängdes ut nu åter tågar ini den lagstiftande församlingen, att be-folkning visat att den vill ha demokrati. Det bordevara en signal till de styrande i och Beijingatt påskynda processen, så att redan nästa val i Hong-kong blir demokratiska fullt ut.Beijings handgångne styresman inte invänta ytterligare order från sina över-ordnade utan förklarade : Systemet liggerfast. skall en översyn enligt överenskommel-sen ske av huruvida allmänna direkta valskall genomföras i . Det nuvarande valsys-temet garanterar att demokraterna, alldeles oavsettvad röstberättigade då kan tänkas vilja,inte kan få något inflytande över den översynen. Detavgörs då som i Beijing.Herr talman! är det demokrati-demonstrationerna på i i en blodig massaker natten mellan den 3och . finns inga officiellauppgifter över hur många som mördades av Folketsbefrielsearmé sedan den kinesiske reformatorn DengHsiao-ping givit order att krossa efter det att dömdes till 14 årsfängelse för att vid Demokratimuren i hahävdat att fyra moderniseringsre-former krävde en femte reform - demokrati - gav deåldrande ledarna ett alldeles otvetydigt besked: Ingendemokrati i den amerikanske presidenten , förföljdav alltmer påtagliga rykten om betydande kinesiskakampanjbidrag inför presidentvalet , senaredenna månad - juni månad 1998 - besöker förett toppmöte med den kinesiske ledaren han som seden bjuder emot inför Folkets befriel-searmés specialtrupper - på . Dehar till skillnad från president varit där förut,bl.a. den 4 juni 1989.I höstas frigavs den mest uppmärksammade kine-siske dissidenten efter att ha tillbringatbortemot två decennier i fängelse för sitt krav pådemokrati i och för att ha pekat ut som det största hindret. Det skedde som en geststrax efter framgångsrika statsbesök iUSA. Inför president svarsbesök i sommarfrigavs som en ytterligare gest den därnäst mest kändedissidenten , en av ledarna från TienanmenSquare i juni 1989.Det är givetvis välkommet men inget som helsttecken på en sinnesförändring i . Inför förbätt-rade stormaktsrelationer och möjligheten att få köpaavancerad rymdteknik från är ledarna i Beijingberedda att betala med en gest, särskilt som det inne-bär att de återstående tusentals gamla och nya politis-ka fångarna i arbetsläger åter blir mer anonymaför omvärlden.Bara i vår har många fler nya politiska fångarfängslats än de få som frigivits. Inför årsdagen i mor-gon och inför president besök beläggs kändadissidenter med husarrest. I går meddelade kinesiskaUD på nytt att det inte finns någon anledning förBeijing att ompröva sin syn på vad en officiell tales-man kallade "de politiska störningarna 1989".I måndags krävde att allasom fängslats för inblandning i händelserna den 4 juniskall friges. Amnesty har dokumenterat 250 av dekanske upp till 3 000 som fortfarande sitter fängslade,bland dem den livstidsdömde 75-årige dömdes för kontrarevolutionär propaganda. Isöndags hölls den hittills största politiska demonstra-tionen i sedan återföreningen förra året.Där krävdes att de skyldiga för massakern vid skall straffas och att de fängsladeskall friges.Herr talman! majoritet, främstsocialdemokrater och moderater, ansluter sig till denlinje som utrikesministern tidigare i vår företrätt iriksdagen att liksom EU "ta fasta på den samarbetsvil-ja som ledare givit uttryck för och aktivt prövamöjligheterna till en förstärkt dialog". Det är en dåligomskrivning av att lyckats splittra den demokra-tiska världen och spela ut lukrativa handelsavtal igengäld för att avstå från offentliga angrepp på bristenpå demokrati.I den senaste utgåvan av den ansedda kvartals-skriften Contemporary Southeast beskriver dentyske forskaren vid Stiftung Wissenschaftund Politik EU-ländernas Kinapolitik sedan juni1989. 1992 straffades hårt av försin hållning. Den franske premiärministern till för att göra avbön. När slak-taren från , premiärminister , efter den kinesiska missilkrisen motTaiwan besökte utlovade han kine-siska köp av 10-30 Airbusflygplan.I mars förra året vägrade att delta i EU-ländernas återkommande förslag om en resolution omKina i FN:s . Till anslötsig , , och - som aven händelse de stater som ingår i Airbusprojektet.Holland och presenterade då det stympadeEU:s resolution och drabbades av repressalier. I maj1997 utökade sina inköpsplaner vad avser Air-busplan.I mars i år kunde EU-länderna enas om att intelägga fram någon resolution om bristen på respekt förmänskliga rättigheter. Det kallas för att ta fasta på ensamarbetsvilja, men det är att falla undan för en brutalutpressningspolitik. , världens största stat ochvärldens största diktatur, har FN:s MR-kommissioningen anledning att ha någon uppfattning om. Detsparar man till små och isolerade diktaturer.Redan i september 1993 fastslog den kinesiskapolitbyråns ständiga utskott angående de internatio-nella sanktionerna efter massakern på TienanmenSquare, att det inte fanns anledning att falla undan förkrav eftersom motsättningarna mellan de västligademokratierna hindrar dem att effektivt driva sådanakrav. Så rätt de får. Men varför hyckla? Säg som detär! Vi har inte råd att avstå från värdefulla kontrakt påden växande kinesiska marknaden.Herr talman! Men är då demokrati något som viinte kan hoppas på i ? Nej, det finns kineser somlever i en demokrati - på . är denkanske mest lovande demokratin i hela . I par-lamentsval och presidentval kanoppositionen mycket väl ta över styret i en kinesiskdemokrati. Det är inte som i en demo-krati som vi inte ens kan drömma om. Det är inte somi en demokrati som vi kanske kan övervägaefter . Det är en blomstrande demokrati bland24 miljoner kineser på . President är den ende folkvalde kinesiska statschefen i värl-den.Men det är en demokrati som världens demokrati-er försöker blunda inför. Som en följd av de stormakt-söverväganden som gjordes 1972, när i fick överta medlemskapet i FN ochdess säkerhetsråd från diktatur påTaiwan, står mest blomstrande demokrati ochKinas enda demokrati isolerad utanför såväl FN somdess underorgan, i vilka även befrielserörelser underårens lopp kunnat inväljas. Det som var möjligt attköpa 1972 är en absolut orimlighet 1998. Nästa gångfrågan om att utreda närvaro i FN-systemetreses bör det få och EU:s aktiva stöd.Vid lokal- och regionalvalen i december 1997vann det taiwanesiska oppositionspartiet stora fram-gångar. DPP är ett parti som på olika sätt förespråkatTaiwans självständighet, till skillnad från det hitillsva-rande regeringspartiet. Efter den för så lyck-ade återföreningen av strävar denuvarande ledarna efter att också lyckas återförenaTaiwan med fastlandet.Skulle ett demokratiskt maktskifte äga rum detkommande året på , finns det stor risk för attBeijing på nytt kommer att ta till militära utpress-ningshot, verbala och verkliga, för att tvinga det de-mokratiska på knä. Om kineser på fastlandetoch kineser på önskar återförenas, är detderas sak att bestämma. Sker det i öppna och demo-kratiska former på fastlandet och på , är det attvälkomna.Men det är inte inre angelägenhet om ledar-na i använder militära maktspråk för att tvingadet demokratiska att ansluta sig till världensfortsatt största diktatur. Ingen ett-Kina-politik kanlegitimera något sådant. Det borde även Sverigesregering och riksdag kunna uttala. Det kan bli nöd-vändigt mycket förr än vad man kanske tror.Herr talman! Den ekonomiska krisen i Ost- ochSydostasien har på ett välkommet sätt visat att fråganom ekonomisk tillväxt och stabilitet inte går att skiljafrån frågan om demokrati. fall i Indonesienvar efterlängtat. Men det innebär ingen demokratimed automatik. Det är samma maktkretsar som tagitöver. Det finns anledning för omvärlden att medstörsta uppmärksamhet följa att de aviserade demo-kratiska valen verkligen kommer till stånd, och det ärinte särskilt överraskande att den nya ledningen iDjakarta förklarat att den indonesiska ockupations-politiken gentemot består.I och i innebar den ekonomis-ka krisen att demokratin vann insteg. President tillträde är det mest lovande somhänt demokratin i efter de senaste tio årensutveckling på . När svor presi-denteden satt alla tre tidigare sydkoreanskapresidenter på hedersläktaren. De var bittra fiender tillKim , och det var påett hår att avrättats efter oroligheterna iKwangjuprovinsen . Det som skedde i februarivar ett styrkebevis för den sydkoreanska demokratinsmognad - mitt i en ekonomisk kris av enorma mått.Så länge västvärldens s.k. förståsigpåare betrakta-de den asiatiska ekonomiska boomen som en obrutenuppåtvänd linje rakt in i det asiatiska århundradetfanns det stor förståelse för despotiska asiatiskamakthavares filosoferande över s.k. asiatiska värden.Ledare som och LeeKuan Yew sågs som ansedda statsmän. I harfamiljen enligt dem en annan ställning, och väster-ländsk demokrati eller individuell frihet passar inte in.Den ekonomiska framgången togs som ett bevis.Men visade också i att mänsk-liga framsteg bara kan gå hand i hand med demokratioch mänskliga rättigheter. Talet om asiatiska värdenär en myt som framgångsrikt exploaterats av asiatiskadespoter, som sökt monopolisera makt och rikedom.Men det finns asiatiska ledare som aldrig accepte-rat talet om asiatiska värden, som länge och envistkämpat för demokrati och mänskliga rättigheter. Pre-sident på är en av dem. KimDae i är en annan. kallade i ConventionHall valutgången för ett fullständigt förkastande avasiatiska värden. Han förklarade avslutningsvis:"Asiatiska värden har förvrängts av asiatiska leda-re intresserade av makt. Men jag säger att, om ni germig en amerikan, en europé eller en asiat - de vill allavara fria. Det är vad vi visade . "Herr talman! De här betänkandena omfattar väl-digt många områden.