prot · GM0931 · 1998-12-08 00:00:00 — Den snedvri-der också konkurrensen.Det är inte nödvändigt att kommunen själv måsteäga och förvalta bostadsföretag för att kunna tillgodo-se sociala behov. Verkligheten visar det. Dessutomhar kommunen ett brett socialt ansvar genom social-tjänstlagen, som inte innebär att kommunen självmåste stå som fastighetsägare för att tillgodose rättentill en bostad när sociala skäl så kräver. I reservationnr 7 har vi utvecklat detta ytterligare. Till den reser-vationen vill jag också yrka bifall.Bostadsbidragens roll i en social bostadspolitik ärnaturligtvis av stor betydelse, inte minst för barnfa-miljer. har vi från Kristdemokraternavid ett antal tillfällen påtalat behovet av att åter höjabostadsbidragen. Detta uttryckte även den bostadspo-litiska utredningen tydligt som en åtgärd med högprioritet - men så inte regeringen. Ni får höra mer omdetta av nästa kd-talare , somkompletterar med ytterligare synpunkter på betän-kandet om det som berör bo- och byggforskning,studentlägenheter, bostadslösa, hemlösa och allergi-satsningar.Fru talman! har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning avden ekonomiska politiken än majoritet,som består av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister. Likaså har den budgetram för utgifts-område 18 som inte överensstämmer med kristdemo-kraternas redan beslutats. Av dessa skäl deltar vi intei det aktuella beslutet om anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18. Ett särskilt yttrande har vi bifogatbetänkandet när det gäller anslagets storlek och för-delning.Naturligtvis står vi bakom alla våra reservationer ibetänkandet, men jag skall inte yrka bifall till någrafler än dem som jag redan nämnt, nr 4 och nr 7.Anf. 123 () replik:Fru talman! pratade om valfrihet iboendet. Det tycker jag låter väldigt bra. Det bör mankunna ordna.Men jag funderar ändå lite, . Ni villta bort räntesubventioner och det stöd som staten ger iform av räntesubventioner till boendet.Hyresrättskostnaden ligger på perkvadratmeter i . Vad är det för valfrihet,, när priserna blir som de blir när sta-tens insatser är så små? Vad har man då för valfrihet?Anf. 124 () replik:Fru talman! Mycket riktigt har vi förslag om attlite snabbare trappa ned räntebidragen. Det har jutrots allt visat sig att möjligheten att spara på justräntebidragen har funnits . Dethar inte gått åt så mycket pengar som har budgeterats.Men det är viktigt att man kopplar det här till attvi också vill höja bostadsbidragen. Vi gör en betydligsatsning på bostadsbidragen och vill rikta bidragentill hushåll där man bäst behöver dem. Den koppling-en måste man alltså tänka på. Det hör faktiskt ihop.Det är de svagaste hushållen som i första hand skallha del av stödet. Och betyder bostadsbidragen ochde förslag som kd presenterar väldigt mycket i detavseendet. Där har vi alltså en kompensation för dethär.Sedan är jag medveten om att det gäller vid en be-sparing av räntebidragen att det inte drabbar de s.k.krisårgångarna. De äldre årgångarna som finns kvarstrax får i sådana fall bära lite extra avnedtrappningen.Anf. 125 () replik:Fru talman! Det är väl bra att görnågot åt bostadsbidragen. Men de små förändringarnatäcker inte på något sätt de väldigt kraftiga kostnaderför nyproduktion som är , inte bara för hyresrät-ter utan även för bostadsrätter och andra boendefor-mer. Måste vi inte börja fundera över var boende-kostnaderna tar vägen? Vad finns det för valfrihet förfamiljer ? Jag tycker inte att den finns annat änför dem som är kapitalstarka.Anf. 126 () replik:Fru talman! Det handlar ändå inte om lite pengar.Vi föreslår ytterligare per barn, riktat till barn,i barnstöd. Vi vill också ha bort de individuella in-komstgränserna. Vi vill öka ytnormen.Det här skulle sammantaget faktiskt rikta en heldel pengar till de hushåll där det bäst behövs och sommöjligen i viss mån kan drabbas av en ytterligarenedtrappning av räntebidragen.När det gäller nybyggnationer kan vi tänka oss attrikta investeringsbidrag till det som har att göra medäldreboende och familjer som är villiga att satsa påekologiskt boende. Vi tycker att vi kan stödja demmed ett investeringsbidrag. Det kan i det här fallethjälpa till lite grann.Anf. 127 ():Fru talman! Bostadspolitiken i dominerasav en rätt så stor samstämmighet, åtminstone när detgäller målen för detta område.Jag skall be att få citera ur den bostadspolitiskapropositionen :"Bostaden är en social rättighet och bostadspoliti-ken skall skapa förutsättningar för alla att leva i godabostäder till rimliga kostnader och i en stimulerandeoch trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar. Bo-endemiljön skall bidra till jämlika och värdiga lev-nadsförhållanden och särskilt främja en god uppväxtför barn och ungdomar. "Med detta mål som grund och som ledstjärna ärdet ju naturligt att vi i kan se att mankan välja, oavsett var man bor i landet, en bra bostadtill en kostnad skall vi säga motsvarande ungefär25 % av den disponibla inkomsten.Det finns neutralitet mellan de olika boendefor-merna. Du kan välja mellan att äga eller hyra dinvilla, din bostadsrätt eller lägenhet.Valfriheten är stor.Det är egentligen ingen stor skillnad var du bor ilandet. Det har medfört att i vårt land finns det ettspritt boende. Vi har levande bygder över hela landet.Det har också medfört att någon större trängsel istorstäderna kan vi inte tala om eftersom landet haren yta som sett till invånarantalet är väl tilltagen.Forskningen som har bedrivits länge och kontinu-erligt har givit oss insikt och kunskap, så att vi förstårbetydelsen av vackra, ändamålsenliga och miljöan-passade ekologiska hus och samhällen.Byggentreprenörer, samhällsplanerare och vi po-litiker har tagit till oss detta, så vi lever i ett land sompå det här området verkligen är föredömligt.Våra äldre, våra barnfamiljer, våra ungdomar, duoch jag bor verkligen bra. Även studenterna i mittUppsala och i hela vårt land som har fått tillgångtill högskolor lever också i en studiesocial miljö somär värt namnet.Segregeringen i våra bostadsområden som varit enkälla till många problemfyllda diskussioner är nu ettminne blott.Handikappanpassning och tillgängligheten till vå-ra hem och till våra offentliga inrättningar fungerarmycket tillfredsställande.Sjuka hus finns inte. Radonsaneringar är genom-förda. Ventilationen är utmärkt och mögelproblemenär borta.Vi ser också påtagliga bevis på att kvinnor ochbarn har varit med i all planering och utformning.Medinflytande råder från de boende.Folk är glada och nöjda med sitt boende.Det är inte så underligt då att vi i bostadsutskotteti kväll kan säga att vi antar ett betänkande om sam-hällsplanering, bostadsförsörjning och byggande i fullenighet.Fru talman! Ni som har lyssnat eller eventuellt lä-ser mitt anförande så här långt! Jag förstår om niskakar betänkligt på era huvuden och om ni konstate-rar att jag måste leva i en fantasivärld.Tyvärr ser inte verkligheten ut så som jag har be-skrivit det. Jag har målat upp en drömtillvaro.Men utskottets ledamöter kan nog hålla med omatt det är så vi skulle vilja ha det. Vid våra gemen-samma studiebesök och vid uppvaktningar och dis-kussioner som varit i utskottet har jag i alla fall kun-nat läsa av att det finns en stor majoritet för att debostadspolitiska målen som vi lade fast förra mandat-perioden skall vi arbeta efter också den här mandatpe-rioden.Jag undrar och säkerligen många med mig: Varförgör vi inte det?Socialdemokraterna, ni som är i majoritet i ut-skottet nu också, borde ju hålla fast vid det principi-ella målet och sträva efter att människorna i vårt landverkligen får rimliga bostadskostnader, att de verkli-gen får en fin social miljö och att det råder full valfri-het mellan olika boendeformer. Varför gör ni intedet? Visserligen förstår jag och har sett att bänkradenhar blivit knappare för er och att harbrett ut sig. Är det och -nej, det kan inte vara möjligt - som är bromsklossar?Eller är det enbart den socialdemokratiska rege-ringen som gör det svårframkomligt?Så kan man i alla fall tolka det när socialdemo-kraterna i bostadsutskottet går ut till massmediernaoch beklagar sig över att den socialdemokratiskaregeringen ställer till besvär för utskottets ledamöter.Jag blev dock förvånad över att socialdemokrater-na i bostadsutskottet inte hade insikten att de somverkligen får problem i vårt land, med den ryckighetoch med de nya nedskärningarna som aviserades påvårt område, är medborgarna i kungariket Sverige.Det är de som bor och bygger, ja t.o.m. de som intehar tak över huvudet. Tänk er att inte ha en bostad.Tänk er att vara utan bostad. Tänk er att bli vräkt närman inte har råd att betala hyran. Det borde vi tänkapå om inte annat så i denna bistra vintertid.Fru talman! Det som ändå har varit glädjande närdetta betänkande har diskuterats i utskottet är att vi nukan konstatera att majoriteten lyssnat. Man har intebara lyssnat, utan man har tagit till sig argumentenfrån oss som i alla fall i vissa ärenden har haft enannan åsikt från början. Det gäller forskningspengar,och det gäller till dels synen på stöd till studentbostä-derna.Centerpartiet sade nej till att skära ned på bygg-forskningsanslaget med , och vividhåller det. Vi anser att den grundforskning som bedrivs måste få fortsätta. Forskning bedrivslångsiktigt och får inte kullkastas. Det är glädjande attäven majoriteten på detta område omprövar regering-ens förslag och så att säga möter oss på halva vägen.Det är bättre än ingenting. vidhållerdock sitt förslag om att ingen nedskärning skall göraspå detta område.Även på området som handlar om stödet till stu-dentbostäder får regeringen inte fullt godkänt avmajoriteten i utskottet. Det är dessutom anmärk-ningsvärt att de upplysningar som finns i budgetpro-positionen är felaktiga. vidhåller ävenhär sitt ursprungliga ställningstagande att det är oer-hört angeläget att stöd ges till denna verksamhet. Vibegär även att regeringen ser till att det kommer tillöverläggningar för att i möjligaste mån rätta till pro-blemen för studenterna och deras bostadsbekymmerpå såväl de etablerade studieorterna som på de nya. Idetta sammanhang vill jag också påtala att vi frånCenterpartiet anser att man måste se över regelsys-temet som styr bidragsgivningen, så att reglerna blirenkla och tydliga.Jag yrkar bifall, fru talman, till reservation 24mom. som stöd till lokala in-vesteringsprogram kunnat utgå har en tilltagandekritik riktats mot bidragsverksamheten. Bostadsut-skottets egen uppföljning av stödverksamheten be-kräftar till stor del de invändningar som har riktatsmot regeringens sätt att handha stödet. Fördelningenav medel tycks ha skett på ett delvis godtyckligt sätt,och enskilda projekt har beviljats som inte syns stå iöverenskommelse med stödverksamhetens syfte.Mot den bakgrunden anser vi i attdessa medel skall användas för andra verksamheter,som verkligen syftar till att stärka en ekologisk ut-veckling av samhället. anser att pengarskall avsättas för radonsanering och åtgärder motfukt- och mögelskador samt till byggforskning medden inriktningen. Den fortsatta fördelningen av dessamedel bör läggas ut på länsstyrelserna. Någon nymyndighet på detta område anser vi inte skall byggasupp.Jag yrkar bifall till reservation 1 mom. 1.Fru talman! Jag kommer också att yrka bifall tillreservation 7 mom. 7 som berör de allmänna bostads-företagen.Socialdemokrater, vänsterpartister och - även härär jag förvånad - miljöpartister i utskottet vill uppen-barligen inte att det skall råda valfrihet i boendet iSverige. Nej, man vill med ett centralistiskt synsättbesluta om de kommunala bostadsföretagens förut-sättningar. Man gör inskränkningar som hindrar hy-resgäster att köpa sina lägenheter och ombilda demtill bostadsrätter. Varför vill man göra intrångi det kommunala självstyret?Att regeringen och flertalet kommuner, även medsocialdemokratiska företrädare, har helt olika syn påvar och av vem besluten om en eventuell omstruktu-rering av de allmännyttiga bostadsföretagen skallfattas står helt klart. Ett synsätt som bygger på ettcentralt beslutsfattande strider helt mot den ordningsom statsmakterna i andra sammanhang brukar häv-da, nämligen att besluten skall fattas så nära dem somär berörda som möjligt.Det är för oss i självklart att ärendensom berör de allmännyttiga bostadsföretagensägarprofil bäst kan bedömas i ett kommunalpolitisktperspektiv av kommunpolitiker. Till majoriteten iutskottet vill jag säga att ni inte skall vara så klåfing-riga och inte misstänka kommunpolitikerna. De är välskickade att klara sin situation.Vare sig vänsterpartister, socialdemokrater ellermiljöpartister vill det pågår det faktisk diskussionerruntom i landet om allmännyttans roll i det framtidasamhället. Nydaningar är på gång. Det finns en storöppenhet inför att finna nya vägar.Fru talman! Jag har i detta betänkande framförtCenterpartiets syn på den framtida bostadspolitikenoch på bostadsbidragets utformning i ett särskilt ytt-rande. Det har inte gått mer än några månader sedanvi behandlade utformningen av den framtida finansie-ringen för bostadssektorn, och står kvarbakom de synpunkter som vi hade då. Vi har inte lagtfram något motion i det ärendet , men jag har fun-nit att det finns skäl att återkomma till det även underdenna mandatperiod.Vi har i utskottet varit helt eniga om att bostads-bidragen skall följas upp och utvärderas. Det har , och det finns all anledning att snabba på utred-ningen, så att vi får en redogörelse för hur det funge-rar. Vi vet alla att just barnfamiljerna har det jobbigtmed boendekostnaderna, och för dem är det viktigt attvi har ett fördelningsinstrument som är rättvist ochsom ger de effekter som vi vill uppnå. Finns det up-penbara felaktigheter måste de rättas till med detsnaraste. Man är bara barn en gång.Fru talman! Det finns många frågor inom bo-stadspolitikens område som måste lösas om vi skall fådet fina samhälle som vi alla vill ha med bra bostädertill rimliga kostnader i en fin ekologiskt hållbar miljö.Men än tycks vägen till dessa områden vara stenigoch knagglig. En stor sten som måste vältas och enväg som måste breddas och göras framkomlig kräverbeslutsamhet och någon som håller i spettet - i verk-tyget - med en fast hand.Inom detta viktiga område som berör hela befolk-ningen har vi inte en minister som slår vakt ombreddningen av vägen och som arbetar för framkom-lighet. Det har sagts att det är många som skall delapå uppgiften därför att den är så viktig, men jag serinte en enda minister här i salongen . Det anserjag är en brist.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla Cen-terreservationer och yttranden, men jag avstår från attyrka bifall till dem och begära votering.Anf. 128 () replik:Fru talman! Nej då, . Vänsterpar-tiet skall inte bli en broms i samarbetet. Vi skall gasa.Vi skall se till att det händer många bra saker på bo-stadspolitikens område.Men även måste anamma den nyabudgetsprocessen med de s.k. taken och utgiftsramar-na. Då är det inte så lätt att göra de förändringar somman vill åstadkomma. Jag är ganska nöjd med att viändå fick fram 50 miljoner till byggforskningen. Vifick till ett annat beslut när det gäller investeringsbi-draget för studentlägenheter, som vi faktiskt vill för-bättra framöver. Vi tycker att det är litet för dåligt . Man kunde höra i mitt inlägg tidigare vad stu-denterna i tyckte om det.Det är viktigt att fortsätta med dessa frågor. Mennär det gäller budgeten vet som sagt varäven att det finns stora begränsning-ar.Anf. 129 () replik:Fru talman! Det är glädjande att Vänsterpartietäntligen har konstaterat det. Det var andra tongångarnär vi senast diskuterade bostadspolitiken.Jag förstår om kän-ner sig kluven i samarbetet med Socialdemokraterna.Jag förstår också att han är angelägen om att kommatillbaka i vårbudgeten när det gäller denna bit. Är detnyval på gång?Anf. 130 () replik:Fru talman! Nej, det är ett långsiktigt samarbetesom är på gång. Därför har jag lyft fram en massafrågor som vi skall diskutera under våren.Vi borde faktiskt kunna lyfta de här taken. I dagsamlar vi i ladorna och kan inte använda de här peng-arna på annat sätt än genom skattesänkningar. Detfinns faktiskt andra sätt att använda pengar. Den härdiskussionen skall vi naturligtvis föra med Socialde-mokraterna och - när det gäller investe-ringsbidrag, när det gäller bostadsbidragen, när detgäller byggforskning och när det gäller andra frågor.Vi skall återkomma på det sättet.Anf. 131 () replik:Fru talman! Att föra en diskussion kan vara bra,men jag skulle vilja veta: Kommer ni att komma framtill resultat?Jag kan dela många av de åsikter som här har redovisat. Det är absolut nödvändigt attvi får ned kostnaderna för boendet och att vi får till-baka forskningspengar, så jag önskar faktiskt OweHellberg lycka till. Jag skall se fram emot den diskus-sion vi kommer att ha i vår och att se hur han harlyckats.Anf. 132 ():Fru talman! Tillåt mig först att göra en personligreflexion. som stenograf känns det väldigtroligt att vara här som ledamot. Det känns som ettstort förtroende.Jag går så över till ärendet.Människan har i årtusenden haft som en av sinafrämsta uppgifter att skapa en god bostad åt sig självoch sin familj. Från början var det enkla hyddor somgav tak över huvudet; bor vi i ofta mycket avan-cerade fastigheter med omfattande teknisk utrustning.För att utveckla vårt boende och vårt samhälle be-hövs forskning - inte bara forskning omhusen utan forskning om allt det byggande som utgörvårt samhälle. I ett av de brev som har kommit tillbostadsutskottets ledamöter inför riksdagsbehand-lingen av budgetpropositionen anförs att mer änhälften av kapital utgörs av byggnader ochinfrastruktur. Det är alltså ett enormt stort kapital somvi måste vårda och vidareutveckla.I budgetpropositionen har regeringen, såsom tidi-gare nämnts, föreslagit en minskning av anslaget tillforskning inom byggsektorn från 164 till 64 miljonerkronor. I ett antal motioner har föreslagits att dennasänkning inte bör ske eller att den skall minskas.Från har vi föreslagit att anslaget skallfå vara oförändrat. Vi anser att byggforskningen ochdess omfattning bör bedömas i anslutning till denbyggpolitiska proposition som har aviserats. Vidarebör byggforskningsfrågorna ses i samband med övri-ga forskningsfrågor, vilka tas upp i betänkandetForskning 2000.En neddragning av den storleksordning som rege-ringen har föreslagit skulle innebära att hundratalsforskare förlorar sin finansiering. Det vore mycketolyckligt. En sådan neddragning skulle i stor ut-sträckning drabba utbildningen inom arkitektur, lant-mäteri samt väg- och vattenbyggnad, dvs. sådanautbildningar som har bygg- och fastighetsbranschensom avnämare. De som genomgår dessa utbildningararbetar ofta med den aktiva samhällsplaneringen, ochom kvaliteten i dessa utbildningar sänks riskerargivetvis vi i att hamna på efterkälken när detgäller utvecklingen av ett modernt samhälle.Jag vill här också något hänvisa till det som sadesi kulturdebatten om arkitekturens betydelse för vårmiljö och vikten av utvecklingen av de estetiska vär-dena. Detta hör enligt min mening i högsta grad ihopmed byggforskning.Vid föredragning inför utskottet anförde en stats-sekreterare från att branschensjälv bör stå för en större andel av forskningsresur-serna än och gjorde en jämförelse med medici-nindustrin. Jag tycker inte att en sådan jämförelse ärrelevant, bl.a. därför att forskningen inom byggandet istor utsträckning gäller samhällsplanering, dvs. vårgemensamma egendom, medan t.ex. Astras forskninggäller de egna produkterna och bidrar till ökade in-komster för företaget.Jag vill citera några rader som Per , ord-förande i Byggbranschens utvecklingsfond, skrev iDagens Industri :"Denna kommersiellt motiverade produktutveck-ling sker självfallet inom företagen i byggbranschenpå samma sätt som i andra branscher, men den över-gripande forskningen kräver samverkan mellan statoch näringsliv. Denna roll bör staten fortsatt ha ibyggbranschen precis som i andra industrisektorer. -- -I stället för en avveckling behöver den svenskabyggforskningen en sammanhållen satsning för fram-tiden.Vi står inför stora utmaningar som fordrar forsk-ning och kunskapsutveckling. Regeringens satsningpå ett ekologiskt uthålligt samhälle kräver omfattandeinsatser. - - - IT-utvecklingen kräver ett brett ge-mensamt agerande. "Så långt Per Westlund.Efter intensiva diskussioner i bostadsutskottet harutskottets majoritet enats om att 50 miljoner bör till-föras byggforskningen utöver vad regeringen harföreslagit, detta för att säkra pågående projekt. Det ärgivetvis bra att den föreslagna minskningen halveras,men har ändå uppfattningen att det inteborde ske någon minskning alls. Eftersom Folkparti-ets budgetyrkande har avslagits av en majoritet iriksdagen kommer jag dock inteatt yrka bifall till folkpartimotionen utan har fogat ettsärskilt yttrande till utskottets betänkande.Jag och har i en motion före-slagit att anslaget Bidrag till åtgärder mot radon ibostäder skall ökas med . Före-komsten av radon utgör ett allvarligt hälsoproblemsom staten inte kan undandra sig ansvaret för. Jag villpåpeka att de förbättrade bidragsvillkor som gälldeunder den borgerliga regeringen resulterade i att an-talet åtgärdade bostäder ökade. Vi anser alltså attbidraget åter bör ökas.Vidare har vi föreslagit att investeringsbidragettill bostäder för studenter skall utgå under den periodsom ursprungligen avsågs. Jag vädjar till regeringenatt överväga en förlängning.När det gäller villkoren för stödet till fukt- ochmögelskadade hus har ett enigt bostadsutskott före-slagit att regeringen skall överväga vilka regeländ-ringar som erfordras för att komma till rätta mednuvarande problem. får senare taställning i den frågan när vi har fått det begärda be-slutsunderlaget från regeringen.År 1997 infördes betydande ändringar i reglernaför bostadsbidrag. Visserligen har det gått en kort tidsedan dess, men det har redan visat sig att systemetmed preliminärt och slutligt bostadsbidrag slår hårtför vissa grupper - precis som tidigare talare haranfört. Vi anser alltså att det borde vara möjligt attpröva bostadsbidragen oftare än en gång per år.De kommunala bostadsföretagen har på senare årvarit föremål för mycket diskussioner. Skillnaderna isynen på vem som skall bestämma beträffande dekommunala bostadsföretagen är ganska omfattande.Vi har från i en reservation tillsammansmed kd och anfört att vi är av den bestämdauppfattningen att det är kommunerna själva, interegeringen, som skall besluta om de kommunalabostadsföretagen.Jag yrkar bifall till reservation 7.Folkpartiet anser att den nödvändiga minskningenav bostadssubventionerna har ökat behovet av ettspeciellt bosparsystem. Vi anser att det individuellapensionssparandet bör kunna modifieras så att det kankombineras med ett bosparande som skall kunnaanvändas för förvärv av egen bostad. Vi har ju olikabehov under olika skeden i livet, och för många yngremänniskor skulle ett pensions- och bosparande, kom-binerat med en lånemöjlighet, vara till god hjälp.Enligt vårt förslag skall eventuella lånade medel varaåterbetalade innan pensionen börjar utgå.Jag yrkar bifall till reservation 17.Till sist vill jag instämma i den kritik som mångahar framfört mot att vi inte har en speciell bostadsmi-nister i regeringen. Jag anser att det skulle vara väl-digt bra om vi hade det.Anf. 133 ():Fru talman! Om man skall vara ärlig, och det skallman väl vara här i , skulle också jag kunnainstämma i det. Vi socialdemokrater i bostadsutskot-tet har egentligen alltid haft den uppfattningen borde ha en samlad politik även i Regerings-kansliet i de här frågorna. Problemet är bara det attdet inte är vi som råder över det. Sedan är jag intealldeles övertygad om att de som beklagar sig överatt det inte finns någon särskild bostadsminister harvarit några påskyndare över huvud taget när det bo-stadspolitiken. Vi har en del facit av olika slags bor-gerliga regeringar som ville nedprioritera den härfrågan. Det är väl möjligt att det man säger en stundefteråt inte alltid stämmer.Jag lyssnade på , och egentligenskulle jag i stora stycken kunna instämma av hennesvision om bostaden, samhället osv.