prot · GL09104 · 1998-05-08 00:00:00 — Skulle hon säga att de på detviset lättare kan komma ut till konsumenterna - alltsåom vi hade ett försäljningsmonopol på grönsaker ellernågot sådant?Man kan ha en grundanledning till att vilja ha ettmonopol - det vet jag att socialministern har - för tror att det är bättre för folkhälsan eller någotsådant. Men att påstå att ett sådant system i grundenskulle vara bättre för konkurrensen, att ett monopolskulle vara det, det kan jag förstås inte förstå. Jag kaninte förstå hur man tycka det.Anf. 32 Socialminister ():Herr talman! Det är inte alls så att de måste gå tillpolitikerna. Men det är klart att de tar chansen. Om deser att det går att påverka politikerna så gör de det.Men de måste inte. De kan konkurrera. följer detta mycket noga. Vi har prövat detockså i EU-instanserna, och man har godkänt detta.Det finns något importmonopol. Det gåratt hävda sig också för de små importörerna. Här ärkriteriet kvalitet. Det är klart att det här är de svenskakonsumenterna som får avgöra vad de tycker är kvali-tet. Det finns en ordning för hur man reglerar detta.Vi har ju ett monopol, ett försäljningsmonopol, avalkoholpolitiska skäl och folkhälsoskäl. Det är väldigtviktigt att försvara det. Men det är också viktigt attförsvara rimliga och rättvisa regler, och det är viktigtatt de uppfattas som rimliga och rättvisa. Jag tyckerändå att jag har kunnat beskriva hur det här systemetfungerar. Vi har en övervakning. Vi har som följer det här mycket noga. De sersjälva till att ständigt slipa de här verktygen och se tillatt få systemet och processen att fungera på ett rättvistsätt.Men det är klart att de som vill tjäna pengar på al-koholförsäljning försöker påverka oss. Jag tycker somsagt ändå inte att man kan påstå att de är diskrimine-rade. Jag tycker att deras intressen också är väl tillgo-dosedda i den ordning som finns.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1997/98:274 omsvenska åkeriföretags konkurrenskraftAnf. 33 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag är beredd att vidta i syfte att stärkasvenska åkeriföretags konkurrenskraft.Att vi genom EU-medlemskapet har anslutits gemensam transportmarknad innebär givetvis attsvenska åkeriföretag utsätts för en ökad konkurrensfrån transportföretagen i andra medlemsstater. Jag villframhålla att det är viktigt att denna konkurrens skerpå lika villkor, inte minst med tanke på att det frånden blir möjlig att inom EU även utföra s.k.cabotagetransporter, dvs. inrikestransporter i ett landdär man inte är etablerad, utan några som helst kvanti-tativa restriktioner.En viktig åtgärd för att förbättra de svenska åkeri-företagens konkurrenskraft gentemot åkerier i andraEU-länder har varit att ansluta till det s.k.Eurovinjettsystemet. Därmed gick den1 februari in i det vägavgiftssystem för godsfor-don eller fordonskombinationer med en totalvikt påöver som tidigare , ochBeneluxländerna gått samman i. Anslutningen avSverige till detta vägavgiftssystem skedde i full enig-het med den svenska åkeribranschen.Ett huvudsyfte med att ansluta till dettavägavgiftssystem var givetvis att ge de konkurrensut-satta svenska åkeriföretagen mer likvärdiga konkur-rensvillkor i förhållande till åkare från andra länder.När vägavgiften infördes kompenserades också for-donsägarna genom att fordonsskatten för fordon sombetalar vägavgift sänktes till minimiskattesatsernainom EU, dock en sänkning med högst ett belopp sommotsvarar vägavgiften för ett år.Införandet av vägavgifter ligger emellertid också ilinje med den svenska transportpolitiken, som jubygger på idén om ett utvecklat kostnadsansvar föralla trafikgrenar. Det är angeläget att skatter och av-gifter såväl inom vägtrafiken som inom övriga trafik-sektorer så långt möjligt utformas så att de kostnadersom är förenade med trafiken kan beaktas och i förstahand bäras av dem som drar nytta av trafiken. I dentransportpolitiska propositionen som ligger hosriksdagen framhåller regeringen också att Sverigesdeltagande i vägavgiftssystemet kan betraktas som ettförsta steg mot att internalisera de externa effekternafrån den utländska tunga trafiken. Vägavgifterna kansåledes ses som ett steg i riktning mot ett lika kost-nadsansvar för svenska och utländska transportörer.Jag vill också framhålla att i förhållande till helagruppen övriga EU-länder är inte heller dieselprisetextremt högt i Sverige.Beträffande dieselskatten vill jag också säga attregeringen i den transportpolitiska propositionenvalde att inte ta ställning till frågan om drivmedelsbe-skattningen eftersom det pågår ett utredningsarbeteinom trafikbeskattningsutredningen.Anf. 34 ():Herr talman! Vi ser fler och fler utländskalastbilar i , och det kommer att bli fler fr.o.m.den 1 juli . Det är bra med konkurrens, men fråganär om konkurrensen sker på lika villkor. Är utländskaåkare effektivare än svenska åkare? Jag tror inte det.Men de betalar mycket lägre skatter och avgifter änderas svenska konkurrenter gör.Svenska åkerier består till stor del av småföretag.60 % av åkarna är enbilsföretag, och de är alltsåmycket känsliga för stora investeringar som oftastbara ger låga fraktpriser. De måste också accepteraunikt höga skatter och avgifter. Fordonsskatterna iSverige är förmodligen bland de högsta inom EU, ochlönekostnaderna är stora i jämförelse med andra län-der. En svensk lastbil är dyrare att frakta godsmed jämfört med en dansk, och betraktasändå som ett högskatteland.Det enda som statsrådet har att komma med gällervägavgifterna, Eurovinjetten. Men hon glömmermycket annat som påverkar negativt, t.ex. att en tyskeller en holländare kan behålla tyska eller holländskalöner och regler, köra i och flyttahem igen. Bilen går alltså i ,men chauffören byts tre . Då fårman en enorm konkurrensfördel jämfört med svenskaföretag.Sedan säger statsrådet att dieselpriset inte är ex-tremt högt i jämfört med andra länder. Jag har en tabell med mig, där prisernai och för sig är i danska kronor, som är daterad den26 februari . Men den visar på stora skillnadermellan , , och . Detvar ju tur att man slapp den här 44-öreshöjningen,men den kommer kanske om vi har sådan otur attSocialdemokraterna vinner valet. Men det passar juinte att lägga fram ett sådant förslag , det förstårju alla.Det fanns ett förslag om att höja skatten på en nyoch miljövänlig lastbil med . Det togs dess-bättre tillbaka. Men då skall man veta att om t.ex. entysk åkare köper en ny bil i betalar staten40 i rabatt. Även det innebär en besvärligkonkurrens för de svenska åkarna.Jag tror alltså inte att ambitionen att föra över da-gens lastbilsgods på järnväg kommer att fungera. Mankommer till stor del att föra över det som går påsvenska lastbilar till utländska åkeriers lastbilar.Under senare år har vi fått en än besvärligare kon-kurrens, nämligen åkerier från och Polen.Dessa åkare har i regel bilar som är i mycket dåligtskick. Att de har låga löner kan man väl förstå ochacceptera. Men bilarna är i dåligt skick, och de kör påen dieselolja som ingen svensk åkare använder. Denär alltså klart miljöovänlig. Dessutom kan statsrådetinte ha undgått att märka att ett antal svenska åkerierhar flaggat ut från på grund av att de anser attde svenska bestämmelserna är diskriminerande.Jag skulle vilja ställa en fråga till statsrådetmot bakgrund av detta svar som jag tycker är tunt ochtamt. Inser statsrådet inte den verklighet som svenskaåkerier befinner sig i?Anf. 35 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först vill jag återigen poängtera attvi från departementets sida har en mycket bra dialogmed åkerinäringen och skall så ha, eftersom det är enbransch som är mycket viktig för svensk industri ochför svensk handel.Jag vill bemöta en del av påstå-enden. När det gäller fordonsskatterna för stora lastbi-lar ligger efter att vi har infört Eurovinjettsys-temet på EU:s miniskattenivå, ingenting annat. Dåkan inte påstå att vi ligger högst iEuropa.En del av dieselpriset i är moms. I andraländer är det annorlunda. Men momsen är ju av-dragsgill. På det sättet blir det konkurrensneutralt förde svenska åkarna.Ytterligare en fråga som jag vill ta upp gäller Bal-tikum och att man där skulle ha bilar som är i ett såoändligt dåligt skick. I de fall som man inte har kun-nat följa de miljökrav som är rimliga att ställa har viinfört särskilda kvoter för dessa länder. Det kan mangöra i fråga om länder som är utanför gemenskapen.När dessa länder väl är med i gemenskapen kommerockså miljökraven att vara desamma för svenska ochbaltiska åkare.Anf. 36 ():Herr talman! Jag kan inte bestrida det som statsrå-det säger om att hon anser att departementet har ettgott förhållande till den svenska åkeribranschen. Menproblemet för statsrådet i detta fall är att de argumentsom jag här har använt delvis är hämtade från enrapport från . Det vore kons-tigt om man där talade med s.k. kluven tunga.Det är inte alla EU-länder som är med i Eurovin-jettsystemet. Övriga länder använder sig av det gamlasystemet.Jag tycker att det är ganska besvärligt att en tyskeller en holländare kan jobba i tre månaderunder tyska eller holländska regler. Bilen går helatiden till en betydligt lägre kostnad än de svenskaåkarna tvingas betala. Det måste vara ett hårt slag motden svenska åkerinäringen, som faktiskt är mycketutsatt i dag.Jag har sagt att det kostar mycket storapengar att investera i en lastbil. Åkarna anser attde inte får det stöd som de vill ha från regeringen. Desäger att de vill ha lika villkor. Sedan kan statsrådettala om att det är olika moms i olika länder. Menfaktum är att det svenska dieselpriset är högst i Euro-pa. Åkarna från kör på en olja som ärmycket dålig ur miljösynpunkt och kostar perliter. Om en åkare tankar kan han köra rättså . Priset har betydelse, eftersom en lastbil i dagdrar per mil. Om skillnaden i pris pådiesel i och i är ett antal kronor,inser var och en att de svenska åkerierna tvingas ta utdet i form av högre fraktpriser. Men om det inte finnskunder som är intresserade av att betala detta högafraktpris blir effekten att utländska åkerier anlitas istället.Jag vet att svensk åkerinäring inte har något emotkonkurrens, men konkurrensen skall ske på lika vill-kor. Och det gör den inte . är det ett faktumatt svenska åkeriföretag diskrimineras. Detta måsteregeringen ändra. Det räcker inte att bara komma medEurovinjettsystemet.Anf. 37 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om det skall vara konkurrens på likavillkor, så skall det också vara det. Det skall inte varafråga om att dela ut extra bidrag. Såvitt jag förstår ärdet egentligen det som förespråkar,att vi skall subventionera den svenska åkeribranchen.Det kan vi inte göra. Och det brukar inte vara det somSten parti förespråkar i andra samman-hang.Alla bilar som kommer in i , oavsett om dekommer från ett Beneluxland, eller ,som inte är med i Eurovinjettsystemet, får betalavinjettavgift. På det sättet missgynnar det inte svenskaåkare om det kommer in bilar från andra länder.Dieselpriset är inte högst i . Vi ligger påfjärde plats. Och en hel del av detta är moms somockså är avdragsgill.Sten talade mycket om löner och an-ställningsvillkor. Den frågan äger som tur är varkenregeringen eller . Det är en fråga för parter-na.Anf. 38 ():Herr talman! Jag vill än en gång säga att de flestauppgifter som jag har använt mig av här ärhämtade från en rapport som är skriven av den 26 februari 1998.Vi kan konstatera att villkoren är olika. En dansklastbil med en dansk chaufför som kör i är25 % billigare att köra. Det beror inte bara på löne-villkoren i de avtal som åkeriet i har medsin motpart. Där ingår också en hel del skatter.Sammantaget innebär detta av vi i harsvårt att konkurrera. har skrivit en storoch tung rapport, som enligt vad jag kan bedömaverkar väldokumenterad, där man bestämt hävdar attdet på lång sikt, om förhållandena inte ändras, kom-mer att bli mycket svårt att bedriva åkeriverksamhet iSverige.Vi har redan nu sett att ett antal åkerier i södraSverige har flaggat ut eller börjat att diskutera ut-flaggning. Det måste vara ett bevis på att klimatet föråkerier i kunde vara bättre, oavsett vad stats-rådet här försöker att inbilla mig.Anf. 39 Kommunikationsminister ():Herr talman! Avslutningsvis vill jag bara säga attfrågan om tjänstesektorns flyttande över national-statsgränserna är någonting som vi naturligtvis följermed stort intresse. Det handlar om olika skattesatseroch om olika villkor. T.ex. på sjöfartens område ärdet ibland fråga om ren tävling om statliga subventio-ner.Som sagt, vi följer dessa frågor med stort allvar.Vi har en ständig dialog med , och jagkänner mycket väl till denna rapport. Den var i höggrad ett inslag i lobby-arbetet inför den transportpoli-tiska propositionen. I vår dialog med Åkeriförbundetdiskuterar vi de olika villkoren. I en del frågor kanSverige påverka på nationell nivå, men det handlarväldigt mycket om att vi arbetar gemensamt på EU-nivå. Det kan jag försäkra att vi gör seriöst, både frånnäringens sida och från regeringens sida.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellationerna 1997/98:309,312, 260 och 308 och 304 om de djurförsöksetiskanämndernaAnf. 40 Jordbruksminister ():Herr talman! Fyra riksdagsledamöter har i feminterpellationer ställt frågor till mig om de djurförsök-setiska nämnderna. Eftersom innehållet i interpella-tionerna till stora delar är detsamma har jag valt attbesvara dessa i ett sammanhang. hari två interpellationer ställt flera frågor om de djurför-söksetiska nämndernas verksamhet, bl.a. om möjlig-heten att överklaga nämndernas beslut och om djur-försök i utbildningen. frågar bl.a.om de djurförsöksetiska nämndernas arbetsformer.Marianne frågar om tillsättningen av dedjurförsöksetiska nämndernas ledamöter och omjävssituationer i nämnderna. ställerfrågor om CFN:s allmänna råd.Riksdagen har beslutat att de djurförsök-setiska nämnderna från skall godkännaeller avslå en ansökan om försöksdjursanvändning.Detta innebär ett förtydligande av de djurförsöksetis-ka nämndernas ställning och en förstärkning av derasroll.De djurförsöksetiska nämndernas beslut kan, somGudrun påpekar, bara överklagas av sökan-den. I detta sammanhang bör noteras att djurskydds-organisationerna är representerade i nämnderna ochdeltar i prövningen.Överklagande av ett beslut som den djurförsök-setiska nämnden har fattat skall enligt 38 § djur-skyddslagen ske till en allmän förvaltningsdomstol.Domstolen har då att pröva om den djuförsöksetiskanämnden beslutat i enlighet med gällande bestämmel-ser, dvs. samma typ av prövning som det ankommerpå domstolarna att göra i alla överklagandeärendeninom vitt skilda områden. Vid behandlingen i domsto-len kommer parterna att få möjlighet att yttra sig. Idetta fall utgörs parterna av den som har överklagatbeslutet och den djurförsöksetiska nämnden. Omdomstolen finner att expertutlåtande behövs för attavgöra ärendet har domstolen möjlighet att inhämtadetta.Allmänna råd utfärdas av myndigheter för att gevägledning i en viss fråga. CFN:s allmänna råd är intetvingande, men avsikten är givetvis att de skall följas.De är ett viktigt stöd både för forskaren i hans för-söksplanering och för den djurförsöksetiska nämndenvid bedömningen av en ansökan om att få användaförsöksdjur. CFN har utfärdat sju allmänna råd medrekommendationer om hur en viss typ av försök ellermetod bör utföras.Interpellanterna ställer många ytterligare frågorom de djuretiska nämndernas verksamhet. Frågornabehandlar bl.a. arbetsformer, bedömning av djurför-sök med avseende på allmännyttan, begränsning avdjurs lidande, djurförsök i utbildningen, tillsättningenav ledamöter samt om jäv och kollegialitet.Regeringen anser att användningen av försöksdjurskall begränsas så mycket som möjligt. Inom vissaområden är dock trots allt användning av försöksdjurberättigad. Den djurförsöksetiska prövningen är till-sammans med övriga bestämmelser inom försöksdjur-sområdet därför av stor betydelse för att tillförsäkraförsöksdjuren ett starkt skydd.Mot bakgrund av regeringens ståndpunkt att an-vändningen av försöksdjur skall begränsas tillkalladeregeringen en särskild utredare (). Utredaren skall se över CFN:s verksamhetoch utvärdera det stöd som lämnas till forskning omalternativ till djurförsök. I uppdraget ingår också attgöra en analys av de djurförsöksetiska nämndernashittillsvarande verksamhet och den praxis som utveck-lats inom nämnderna. Utredaren skall även lämnaförslag till hur försöksdjursanvändningen skall kunnabegränsas ytterligare. Uppdraget skall redovisas se-nast i år.Det nu redovisade utredningsuppdraget innebärsåledes att viktiga frågor inom försöksdjursområdetkommer att klarläggas. Flera av dessa frågor tas upp ide aktuella interpellationerna. Utredaren kommer attöverlämna sitt betänkande inom knappt två månader.Jag är förvissad om att utredaren i sitt betänkandekommer att redovisa situationen inom viktiga avsnittav försöksdjursområdet, vilket tillsammans med re-missbehandlingen ger regeringen det underlag sombehövs för att ta ställning. Jag förutsätter vidare att enbedömning av den djurförsöksetiska prövningen ochdess framtida utformning för att ge försöksdjuren ettförstärkt skydd kommer att finnas med i redovisning-en av kommittéuppdraget. Jag vill därför inte nu ge-nom uttalanden föregripa diskussionen om formernaför den djurförsöksetiska prövningen och därmedsammanhängande frågor.Anf. 41 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag vill börja med att tacka för sva-ret. Det innehöll inte så många svar på de konkretafrågor som vi hade ställt om de djurförsöksetiskanämnderna och om jäv. Ministern gömmer sig i svaretbakom en utredning och vill inte peka på problemati-ken. Jag hoppas ändå att ministern håller med om attjävssituationen i dessa nämnder är ett stort problem.I departementspromemorian 1997:11 Ändringar idjurskyddslagen skriver regeringen:Det kan inte förutsättas att det finns någon annaninstans som har möjlighet att göra en mer allsidig ochkompetent bedömning än den som görs vid de djur-försöksetiska nämnderna.Betyder detta att ministern är nöjd med nämnder-nas sammansättning? Delar ministern vår syn på jävs-och kollegialitetsproblematiken i de djurförsöksetiskanämnderna?Den kollegiala situationen, jävssituationen, äregentligen inbyggd i själva nämndsammansättningen.I nämnderna ingår t.ex. representanter från ellerforskare som har egenintresse i djurförsöken. När detgäller allmänhetens syn på frågorna och tilltron till dedjurförsöksetiska nämnderna är man starkt ifrågasät-tande, åtminstone i den stora grupp som är engageradi djurens rätt och väl och ve.Jag vill ställa en följdfråga om jävssituationen,som jag tycker att ministern totalt undviker i sitt svar.Upplever ministern att det inte finns några som helstproblem? Är det bra ? Är det helt okej att mansom berörd forskare får göra bedömningen? Ellerskall de regler som är uppsatta för jäv och som till-lämpas i andra sammanhang tillämpas klart och tyd-ligt även i det här sammanhanget?Anf. 42 ():Fru talman! Jag har ställt två interpellationer somhar lagts ihop och tas upp i ett sammanhang, vilket jagbeklagar.Den första interpellationen hade vi mycket välkunnat diskutera här när beslutade om attde djurförsöksetiska nämnderna skulle bli beslutande.Vi var nog många här i kammaren som var ledsna föratt ministern inte ville ta sig och vara med i dendebatten. Generellt tycker jag att ministern har varitmed för litet i debatter, fru talman, som har varit re-sultat av propositioner. Det är väldigt sällan som vihar fått möjlighet att diskutera.I svaret säger att det inte går attsvara på de flesta av våra frågor därför att det sitter enutredning. Men därför blir det ännu mer underligt.Trots att det sitter en utredning som skall se över hurde djurförsöksetiska nämnderna fungerar har rege-ringen lagt fram ett förslag om att de skall vara beslu-tande. Vi är nog många, även i , somanser att det beslutet kom för fort. Det hade varitlämpligt att avvakta vad utredningen säger om hur detfungerar i de djurförsöksetiska nämnderna och om hurrelationen till skallvara.Det fungerar oerhört olika i de djurförsöksetiskanämnderna. I vissa tas alltid beslut i plenum, i andrahar man arbetsgrupper. I vissa får inte djurskyddsor-ganisationerna vara med i arbetsgrupperna därför anses, inom parentes, vara jävig. Det förutsettsatt man har en förutfattad mening. Det är mycketmärkligt. Det finns också djurförsöksetiska nämndersom inte följer . Det finns somliga nämnderdär vissa försök av princip alltid godkänns och andradär de inte godkänns.Jag kommer då in på min andra interpellation somvisar att i vissa fall kräver man smärtlindring, i andrafall gör man det inte. Det finns t.ex. artritförsök därreumatism framkallas. Det är försök som är oerhörtsmärtsamma. En forskare har visat att det går alldelesutmärkt att göra de försöken under smärtlindring.Man ger Temgesic subkutant, och djuren slippersmärta. Han har visat i en utredning att han får precislika goda och tillförlitliga resultat ändå.Lik förbaskat godkänns ascitesförsök på sammadjurförsöksetiska nämnd, trots att forskaren inte villge smärtlindring.I regeringens proposition 1997/98:28 står det:Djurförsök får inte utföras om det avsedda syftet medförsöket kan uppnås genom en annan tillfredsställandemetod som inte innebär användning av försöksdjuret.Vidare skall alla djurförsök utformas på ett sätt sommedför minst lidande för djuren men ändå leda tilltillfredsställande försöksresultat.Skall jag tolka det som att om en forskare kan visaatt det går att göra försöken under smärtlindring skallde djurförsöksetiska nämnderna inte godkänna försökav samma typ där forskaren inte vill lämna smärtlind-ring?Skall jag också tolka det som att ascitesförsöken,som vi vet är mycket smärtsamma och där man skaparantikroppar, inte skall tillåtas eftersom det finns alter-nativa metoder? I t.ex. är de försöken integodkända. Där kräver man att antikroppar odlas frammed hjälp av cellodling.Det finns alltså anledning att ställa sig en mängdfrågor, framför allt mot bakgrund av att de djurför-söksetiska nämnderna nu är beslutande.Man kan också fundera över en annan sak. Om enforskare överklagar ett sådant här beslut och det gårtill förvaltningsdomstol, hur skall domstolen då be-döma det? Vi tänker oss att det finns ett försök sominte har godkänts på ett ställe och att forskaren hargodtagit det. Sedan får en annan forskare nej i enannan djurförsöksetisk nämnd och överklagar detbeslutet. Skall då domstolen se den första djurförsök-setiska nämndens godkännande som ett prejudikat?Vilken policy skall man ha?Det finns en stor risk för att de nämnder som ärlitet skarpare i sina bedömningar får underkänt genomdomstolens dom eftersom det kan finnas försök somär godkända i andra djurförsöksetiska nämnder. Mankan tänka sig att det sämsta blir norm.Jag hoppas att jag får svar på de här frågorna. Vivar många som önskade svar i den debatt vi hade ifebruari här i kammaren.Anf. 43 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag skullevilja fråga om ministern delar vår syn att det finnsstora brister i de djurförsöksetiska nämndernas pröv-ning. Enligt samtal med olika medlemmar som harsuttit med där har det varit olika behandling. Man harockså förutsatt att eftersom någon har en viss åsiktbehöver man kanske inte lyssna.Jag tycker nog att människor som kommer från enviss förening inte är jäviga. De har ingen egen vin-ning. Däremot kan man möjligen tycka att de somsjälva forskar har ett intresse av det här på ett annatsätt.Jag vill fråga ministern hur hon ser på de härbristerna. Är tanken med utredningen att den skallleda fram till förslag som gör att man kommer tillrätta med de här missförhållandena? Jag vet att dethär nästan är färdigbehandlat. Men jag vet också attdet kanske inte händer så mycket. Kan vi förvänta ossatt regeringen kommer med förslag som stramar uppnämnderna när vi kommer till en proposition?Fru talman! Så till avvecklingsplan för djurförsök.Många partier har krävt en uppstramning av djurför-sök under förra årets .