prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Inte sedan 1974har så få arbetat i och så många haft a-kassaeller bidrag. Det är skrämmande. Regeringen hartotalt misslyckats med att minska arbetslösheten, bl.a.av dogmatiska skäl. Man vågar inte gå emot LO ochfacket. Det gäller även a-kassan och den bortre paren-tesen. Frågan är om det är LO eller regeringen sombestämmer politiken, men med tanke på LO:s generö-sa bidrag av medlemmarnas pengar blir det väl somLO vill.Frågan om den bortre parentesen skjuts nu uppännu en gång - den skjuts upp gång på gång. Social-demokraternas och regeringens syn på den bortreparentesen är annars en fantastisk historia. Bara ge-nom att läsa texten i dagens betänkande får vi enuppvisning i obeslutsamhet och tvekan som man intetrodde var möjlig. Att en socialdemokra-tisk regering och ett arbetsmarknadsutskott kan varaså - ursäkta ordvalet - veliga är otroligt.Låt oss se vad som har hänt . Jagskall citera vad det står i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande. "Frågan om en bortre gräns för ersättningsrättenhar behandlats i utskottet vid skilda tillfällen undersenare år. Utskottet har då understrukit försäkringensroll av omställningsförsäkring. I sitt yttrande till fi-nansutskottet med anledning av den s.k. sysselsätt-ningspropositionen - - - såg utskot-tet det som naturligt att denna princip konkretiseradesgenom lagregler om en bortre gräns i försäkringen.Riksdagen godkände också - - - det lagförslag iämnet som regeringen hade lagt fram i propositionenoch som skulle träda i kraft /97. Attriksdagen senare fattade beslut om attskjuta på genomförandet hade samband med de be-tänkligheter som utskottet uttryckt redan i det nyss-nämnda yttrandet - - - I anslutning till beslutet om attskjuta på ikraftträdandet av regler om en bortre gränsunderströk arbetsmarknadsutskottet ännu en gångprincipen om att det skall vara en försäkring vid om-ställning med en bortre gräns för ersättningen.I förra vårens proposition om en allmän och sam-manhållen försäkring - - - fanns inget konkret förslagom en bortre gräns men det fördes ett resonemang ifrågan".Nu vill regeringen enligt propositionen analyseraoch utreda problemen vidare innan en tidsbegränsadersättning införs.Vid utskottsbehandlingen hänvisade arbetsmark-nadsutskottet till den uppfattning som utskottet fram-fört tidigare om att man borde överväganågon form av begränsning.Här ser man hur utskottet under harintagit helt olika ståndpunkter varje gång ärendetbehandlats. Man går kring frågan som kring het gröt.Man skriver också följande i dagens betänkande. "Detär av största vikt att försäkringen inte uppfattas somen permanent försörjningsmöjlighet". Där talar manockså om att det inte skall vara för evigt.Man skriver också följande: "Med en försäkringutan en absolut bortre tidsgräns måste man enligtutskottets mening också på olika sätt klargöra ochytterligare markera den enskildes ansvar". Så avslutarman med att säga att utskottet förutsätter att regering-en återkommer till i denna fråga.Ingen kan beskylla regeringen för att vara ett un-der av klarhet, som jag har visat tidigare. Det är tra-giskt, tycker jag, att landet leds av en regering som avrädsla för bl.a. facket inte ens vet vad den vill. Vetman vad man vill gäller det enbart några månader. Dåvet man vad man vill igen, men man vill inte det utan något nytt, someventuellt kan hänskjutas till en utredning. Majorite-ten kan också skriva att utskottet förutsätter att rege-ringen återkommer till i frågan. Frågan ärvad regeringen tycker då.Jag måste säga att det känns ganska skönt att ståhär framme och veta att vi har en klar uppfattning,och att vi har en enda uppfattning, vilken jag redovi-sade . Vi moderater vet klart ochtydligt vad vi tycker. Det skulle vara skoj om vi fickreda på regeringens åsikter i denna fråga.Så vill jag avslutningsvis tala lite grand kring Ing-var angrepp på oss moderater. Han sadetidigare att valrörelsen närmar sig. Det häftiga an-greppet på oss moderater gjorde det ganska tydligt.Till att börja med talade om attdet går bra för . Han nämnde ett antal uppgif-ter, där kampen mot arbetslösheten var den viktigaste.Det är synd att ni inte har visat detta. Det är synd attvi kan konstatera att vi inte har haft så litet folk iarbete sedan 1974.Jag skulle vilja ha svar från pådessa frågor: Vad beror det på att det finns så få arbe-ten? Anser man det inte vara viktigt att få folk i arbe-te? Är åtgärderna det viktigaste? Det ser bra ut i sta-tistiken. Vad beror det på att vi har fått flask-halsproblem?Ingvar säger att man skall lösa proble-men fram . Skall det ske genom fler åtgär-der? Skall det ske genom fler kunskapslyft? Hur skallman lösa problemen? Det verkar inte som om antaletjobb skulle öka i detta fall.Sedan vi bytte regering och ni kom till makten har150 000 jobb försvunnit. Det skulle vara intressant atthöra kommentar till de siffrorna.När vi hade regeringsmakten ökade antalet jobb.Sedan dess har antalet jobb minsann inte ökat.Anf. 167 () replik:Fru talman! Först vill jag tacka för atthan bekräftade allt jag sade.Sedan vill jag säga att jag förstår varför låter så upprörd. Han vill inte ge de arbetslösanågon trygghet. Han vill kasta ut en kvarts miljonarbetslösa ur a-kassan och hänvisa dem till socialby-rån. Undra då på att han blir upprörd när jag talar omatt de arbetslösa skall ges trygghet och om positivaåtgärder för att befria dem från långtidsarbetslöshet.Kent blir också upprörd när jag talar omatt arbetslösheten sjunker. Han tycker väl att de jobbsom tillskapas bara är terapiarbeten. Han var inne påkunskapslyftet, som tydligen inte är särskilt viktigt.Jag undrar var egentligen står i frå-gan om hur vi skall kunna utveckla vårt land vidaremed kunskaper.När det gäller jobben talar siffrorna sitt tydligaspråk. Det går allt bättre för . Men för demsom trots allt kommer att vara arbetslösa - nu kom-mer vi in på a-kassan - erbjuder vi socialdemokratertrygghet och åtgärder som ger möjligheter till jobb. Nimoderater lägger i stället en stupstock över den vägsom de arbetslösa har att vandra. Vi socialdemokraterskulle aldrig ens tänka på något som liknar modera-ternas stupstock.Vi har lovat att ingen skall stå utan för-sörjning. Vi har beskrivit positiva åtgärder för delångtidsarbetslösa. I utskottets text beskriver vi ocksåvilka åtgärder som skall sättas in just för de långtids-arbetslösa.Jag vill en gång till säga att det är vår försäkringsom är en omställningsförsäkring, medan moderater-nas är en avställningsförsäkring som lyfter ut de ar-betslösa från arbetsmarknaden.Anf. 168 () replik:Fru talman! Låt oss först konstatera vad som sa-des. Vi fixar fler jobb, säger . Det ärju det regeringen inte har gjort! Vi konstaterade attdet inte har funnits färre jobb här ilandet. Hur kan ni då säga att ni fixar fler jobb? Attarbetslösheten sjunker litet grand beror till störstadelen på och på åtgärder.Ni säger att ni ordnar långtidsarbetslösheten. Dettror jag inte alls att man kan säga. Gå ut och fråga delångtidsarbetslösa!Hur var det med ungdomsarbetslösheten? Ingenskulle vara arbetslös . Vi har konsta-terat att vi har haft 299 000 svek i detta land. 299 000ungdomar har varit arbetslösa . Ärdet inte att ta i väl mycket att säga att man har fixatungdomsarbetslösheten?Så går jag över till a-kassan. Vårt tal om a-kassanbygger på vår politik, som innebär sänkta skatter ikombination med bättre åtgärder för företagande,vilket jag är helt övertygad om kommer att ge flerjobb.Så går jag över till den bortre parentesen. Kan vi idenna kammare få besked om vilken politik social-demokraterna kommer att föra? Är det politiken från1996, 1997 eller 1998 som gäller vad beträffar denbortre parentesen? Man talar faktiskt om att regering-en skall återkomma. Vad skall den återkomma till?Jag vore väldigt glad om jag fick besked i dennaenda lilla fråga, . 169 () replik:Fru talman! talar om att vi är otydli-ga. Det kan naturligtvis diskuteras. Jag skulle kunnaåtergälda det med att säga att är alldelestydlig i sina förslag om att rasera tryggheten för dearbetslösa.När talar om arbetslösheten i sitt in-lägg glömmer han alldeles bort under vilken regeringstid som 400 000 jobb försvann i detta land. Det harhan tydligen helt förträngt.Kent bygger sin argumentation på tron måste försämra arbetsrätten och fackets inflytan-de för att folk skall vilja jobba. Jag, däremot, tror attde arbetslösa vill ha ett jobb som det går att leva på.Skillnaden mellan vår och syn på dearbetslösa blir kanske ännu tydligare om jag ger KentOlsson en repetitionskurs om förra årets beslut, somhan delvis tycks ha glömt. Då stärkte vi det fackligainflytandet. Vi höjdeersättningen till . Ni moderater ville inte höja. Viinförde sex månaders arbetsvillkor. Ni moderater villeha det dubbla. Vi höjde lägsta dagersättning. Ni mo-derater ville sänka. Vi höjde månadsavgiften med 22kr. Ni moderater ville höja den med . Dessutomville ni införa denna ovärdiga stupstock efter bara 300dagar.Anf. 170 () replik:Fru talman! talar om att raseratryggheten. Trygghet är att ha ett arbete. Trygghet ärinte i första hand att gå på a-kassa. Där skiljer sigIngvar och jag väldigt mycket åt. För oss ärtrygghet att människor får jobb. För er är trygghet attde får gå på a-kassa. Det har vi märkt väldigt tydligt.Nu har det gått , och på någotsätt verkar det som om ni har abdikerat som regering.Det är ju vi som skall ta ansvaret för vad ni gör. Detär faktiskt ni som inte har lyckats öka jobben. Trotsatt ni har haft på er har ni inte ökat dem, utanjobben har minskat. Sedan kan man leka med vilkastatistiksiffror som helst, men det är otvetydigt så attnär vi satt vid makten ökade jobben. Vi hade haft150 000 fler jobb om detta hade fått fortsätta i sammatempo som under den borgerliga regeringen. Under ertid har antalet jobb minskat. Jag skulle i ställe vara förtvivlad över att stå här och pratainför kammaren och konstatera att en socialdemokra-tisk regering har lyckats minskaantalet jobb.Det är riktigt, , att vi vill förändraarbetsrätten. Vi är övertygade om att det ger fler jobb.Däremot vill vi inte stärka det fackliga inflytandet.Ingvar talade ju om hur stolt han var överatt de hade stärkt det fackliga inflytandet. Vi villstärka inflytandet för människor, men inte specifiktför facket.Anf. 171 ():Fru talman! Visserligen är frågorna och villkorenkring arbetslöshet stora saker, men när man ser utskot-tets betänkande nr 5 ger det ett föga storslaget intryck.Det hindrar dock inte att utskottets talesman här får upp både regeringsfrågan och 90-talets budgetsituation på bordet.Jag skall här bara ge ett par reflexioner.Debatten om och behandlingen av a-kassan kanman säga är en lång lidandeshistoria i kombinationmed korta, snabba ryck, snabbt föränderliga som ettaprilväder. Under den här mandatperiodens dryga treår har vi fått tio regeringsförslag om a-kassan hit tillriksdagen. Ändå är frågan inte långsiktigt löst. Talaom långsiktig beredning!När det gäller trygghetsfrågan var över att och Kristdemokraternam.fl. hade hållit fast vid 80-procentsnivån. Han varkanske ännu mer bekymrad över moderatsamarbetemellan partier i olika frågor. skall det väl sägas attIngvar och hans parti inte alltid är så be-kymrade över högersamarbete. De gick ju i god arm-krok när det gällde att sänka a-kassan långt under vadFolkpartiet kunde ställa upp på. Det här med vem somsamarbetar med vem kanske inte är så originellt.Sedan står ju detta jätteproblem kvar: Vi har ensysselsättning som är rekordlåg. Om man någon gångskall tala om att sakna trygghet är det när sysselsätt-ningen är låg och arbetslösheten hög.Anf. 172 () replik:Fru talman! Jag har bara ett par korta frågor tillElver . Han tog upp detta med att det skeddeså många förändringar i a-kassan. Då vill jag säga:Upp till bevis! Kan garantera att detinte sker en total förändring av a-kassan om det bliren borgerlig regering ?Sedan konstaterar jag att inte be-rörde den fråga jag diskuterade med ,nämligen hur man bara kan byta ett ord i skrivningenoch sedan ha ett antal miljarder liksom ofinansierade.Litet vårdslöst skulle man kunna säga att det är 5miljarder hit och 7 miljarder dit. Jag tycker att detväldigt mycket börjar likna den förra borgerliga rege-ringens politik, som ledde oss till ett ekonomisktmoras, om man inte ens kan visa hur man skall finan-siera en så stor förändring som den här.Anf. 173 () replik:Fru talman! När det gäller att ha ofinansieradeförslag är vi väl i gott sällskap. Det kan man läsa omvare sig det gäller framtida infrastrukturering ellernågonting annat. Det är mycket som skall hämtas hemoch finansieras.Sedan undrar hur ett reformarbetemed folkpartistiskt inflytande kan bli. Egentligentycker jag att vi kan hänvisa till vår historia. Vi hardrivit på de flesta reformer, både på arbetsrättensområde och i fråga om andra socialpolitiska insatser. Igrunden står vi fast vid det som utskottet säger i be-tänkandet på s. 4, där en bortre gräns diskuteras. Ut-skottet, med socialdemokraterna i spetsen, understry-ker där försäkringens roll som omställningsförsäkring.Man är särskilt angelägen, vilket till, om att det här inte skall bli borttappat ochavslutar därför det stycket med att än en gång under-stryka arbetsmarknadsutskottets principiella hållning,nämligen att det skall vara en försäkring vid omställ-ning med en bortre gräns för ersättning. Den grundin-ställningen har vi. Sedan har vi sagt, också i rege-ringsställning, att det finns situationer då det finnssocialpolitiska motiv för att se till att en sådan över-gång bli hanterlig.Jag återkommer dock till att det stora problemet ärbristen på nya, riktiga jobb. Där behöver vi, fru tal-man, ta gemensamma tag.Anf. 174 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att jag inte får någotsvar på vad som kommer att hända med a-kassan omdet blir borgerlig regering. Vi är överens, och jag, om att a-kassan skall vara en omställ-ningsförsäkring. Men förslag till a-kassa är det förslag som ligger allra längst från attvara en omställningsförsäkring av alla förslag. Jagkonstaterar, precis som när jag diskuterade med Gö-ran , att också har markeratmycket mindre avstånd mot a-kassa än vad som skedde . markerade också mycket mindre avstånd motmoderaternas förslag än vad gjordeförra året. Jag måste säga att det är ett intressant be-sked till väljarna i årets valrörelse.Anf. 175 ():Fru talman! Jag skall göra vad jag kan för att dethär skall bli kort. Men eftersom en sista replik, när jag inte har någon re-plikrätt, till att sprida förvirring, antingen medveteteller på grund av att han känner sådan själv, tyckerjag att det är viktigt att det inte redovisas en felaktigbild i protokollet.Situationen är den, , att vi har haftegenavgifter till sjukförsäkringar under en följd av år.Det har hetat att de har gått till sjukförsäkringar, mende har inte gjort det. föreslog regeringen attde skulle gå till en pensionsförsäkring och kallaspensionsavgift. Detta motsatte vi oss. I vårt budget-förslag sade vi att vi inte skulle gå med på det. Viville sänka egenavgifterna . Detta gjorde vialltså när beslutet ännu inte var fattat i riksda-gen. Vi måste ha rätt att lägga fram våra motionerutifrån den situation som då råder. I stället ville vihöja a-kassan. Det är neutralt för den enskilde ochneutralt för statskassan.Senare har det nåtts en överenskommelse mellanpartierna om att ta de här egenavgifterna i anspråk förpensionssystemet. Det är bättre, för då går de till vadde skall gå till. Det är naturligtvis riktigt att vi , isamband med budgeten, måste presentera en alterna-tiv finansiering av detta. Men det lär vi få återkommatill. diskuterar vi situationen 1998. Jag tycker attIngvar skall sluta med att sprida förvirringoch felaktiga uppfattningar i den här frågan, där hanfaktiskt - tror jag - vet bättre.Anf. 176 ():Fru talman! Jag vill bara kort säga att jag tyckeratt helt bekräftar det jag sade. Manhade en motion om att man ville föra över sjukför-säkringsavgiften och sedan har den försvunnit i pen-sionssystemet. som är med på reservatio-nen har inte haft något emot det. Men faktum är attden är försvunnen.Det jag kritiserade var att man i sin reservation ba-ra väljer att ändra ordet sjukförsäkring till andra ege-navgifter. Det är fel. Det finns inga andra egenavgif-ter. Det står i det betänkande från socialförsäkringsut-skottet som vi behandlar . Det finns ingen an-ledning att fortsätta den här debatten, men GöranHägglund skall inte försöka komma ifrån detta. Manhar gjort det oerhört lätt för sig i den här frågan. Detfinns inte något förslag till finansiering.Anf. 177 ():Fru talman! Det jag vände mig emot var att IngvarJohnsson sade att vi använde samma pengar tre gång-er. Det gjorde vi inte. när vi lade fram ettförslag utformade vi det utifrån den då rådande situa-tionen. Situationen har ändrats, ej , men välför 1999. Därför säger jag att vi skall titta närmare påen ny finansiering. Det kommer vi att få göra till hös-ten, och då kommer de som då är invalda att få taställning till de olika budgetalternativen i det läget.Anf. 178 ():Fru talman! Nej, ni använde inte pengarna tregånger , men ni använde pengarna tre gångernär ni skrev reservationen för sedan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 11 §. )11 § Årsredovisning för statenFöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU13Årsredovisning för staten (förs. 1996/97:RR9)Anf. 179 ():Fru talman! Det är säkert ingen hemlighet förkammaren att det just nu pågår ett omfattande förbe-redelsearbete på den statliga sidan, i regeringen, hostalmanskonferensen och inom diverse olika utskott iriksdagen. Man diskuterar resultatstyrning och upp-följning av de resultat som våra anslagna medel geross. Dagens ärende är bara ett av många exempel därRiksdagens revisorer har diskuterat årsredovisning förstaten, som vi har fått oss till del ibudgeten.I det här fallet har revisorer en delförslag. Men det mest intressanta är kanske att manillustrerar de problem vi har med den årsredovisningsom vi har fått, framför allt när det gäller läs-barheten, vad man egentligen kan säga att årsredo-visningen utvisar.Den moderata kritiken har mest utgått från attupprepa en sak vi också sade när den nya budgetlagenantogs. Det är att det är nödvändigt att staten i sinredovisning övergår från en kassamässig till en kost-nadsbaserad redovisning. I vår reservation har vihänvisat till att detta har gjorts i . Skälettill detta är naturligtvis att den kassamässiga redovis-ningen visar vilket behov av finansiering staten har.Det menar vi att man kan göra ändå. Det intressantamed en kostnadsbaserad redovisning är att den merleder över till en diskussion om vilka resultat viegentligen har. Det störs då inte av årliga flöden, utandet blir en mer riktig redovisning, som visar intäkteroch kostnader och som underlättar en vidare diskus-sion om effektivitet, resultat och på vilket sätt pengar-na har använts.Vi tror att det blir enklare för väljarna att förstå.Det skulle hyfsa en del av debatterna som vi ofta harhär i kammaren om vilket utfall som statens budgetegentligen har haft, någonting som ju är populärtunder ett valår.Jag tänker inte säga mycket mer än så, fru talman,utan för tids vinnande yrkar jag bifall till den modera-ta reservationen.Anf. 180 ():Fru talman! Statens årsredovisning utvecklar sigsnabbt och blir allt bättre undan för undan. Riksda-gens revisorers förslag angående årsredovisningen förstaten avser framför allt den årsredovisning som läm-nades för /94, vilket var den förstasamlade årsredovisningen för staten.Revisorerna anser att regeringen bör ta initiativ översyn av redovisningssystemets användbarhetför makroekonomiska överväganden, alltså rörandestatens finansiella situation och statens upplåningsbe-hov. Revisorerna betonar också vikten av att riksda-gens behov beaktas vid översynen.Utskottet konstaterar att flera av de brister somrevisorerna tar upp har blivit åtgärdade i senareframlagda årsredovisningar. I årsredovisningen /96 finns t.ex. tydliga beskrivningarav värderingsprinciper, redovisningsprinciper ochkonsolideringsprinciper. En finansieringsanalys ingårnumera i årsredovisningen. Av den framgår hur drift-och investeringsverksamheten har finansierats samthur statens likvida ställning har förändrats . Syftet med finansieringsanalysenär att ge en bild av hur statens totala verksamhet harfinansierats. I finansieringsanalysen kan alltså statensupplåningsbehov utläsas.Utskottet har erfarit att ytterligare åtgärder kom-mer att vidtas i årsredovisningen avseende budgetåret1997, bl.a. vad gäller analyser och redovisningsprin-ciper.Dessutom pågår i ett utveck-lingsprojekt benämnt . Förkortningen betyderVerktyg för den ekonomiska styrningen av staten. syftar till ett integrerat statligt koncernsys-tem för budgetering, koncernredovisning, resultatupp-följning och betalningsinformation. Målet är bl.a. attförbättra den ekonomiska informationen på centralnivå. Direktiven för det här projektet omfattar flera avde frågeställningar som tas upp av revisorerna.Regeringen har enligt utskottets mening tagit ettsamlat grepp om utvecklingen av årsredovisningen.Därför finns det inte anledning att nu ta initiativ till ensärskild översyn. Men i likhet med revisorerna anserutskottet att speciella behov av informa-tion om statens ekonomiska situation måste uppmärk-sammas. Utskottet föreslår därför att en parlamenta-risk referensgrupp knyts till det pågående utveck-lingsarbetet och att gör ett tillkännagivandemed denna innebörd.Som framgått av anförande ståralla partier utom bakom utskottets för-slag.Fredrik hävdar att fördelarna med kost-nadsmässig redovisning är stora och att det skulle ökabudgetens genomskinlighet. I den moderata reserva-tionen görs hänvisningen att har gåttöver till en fullständig kostnadsmässig redovisning,och man föreslår att det utvecklingsarbete som be-drivs inom skall leda till en över-gång till kostnadsmässig redovisning även för Sveri-ges del.Finansutskottet menar att den statliga redovisning-en skall tjäna många syften. En kostnadsmässig redo-visning är värdefull för att man på verksamhetsnivåskall kunna ställa uppnådda mål och resultat i relationtill de förbrukade resurserna. I andra sammanhang äremellertid en kassamässigt inriktad redovisning bätt-re. och regeringens budgetbehandlinggrundas i stor utsträckning på kassamässigabegrepp genom anslagsgivning, beslut om lånebe-myndigande, rörliga krediter m.m.Utskottet anser därför att det skulle vara olämpligtom nu definitivt skulle bestämma sig för attantingen den ena eller den andra principen skall gällaför redovisningen. I stället bör det fortsatta utveck-lingsarbetet utvisa på vilket sätt de olika principernakan förenas i ett samlat redovisningssystem för staten.I betänkandet behandlas två motioner, en moderatmotion som ligger till grund för reservationen och encentermotion som yrkar avslag på revisorernas för-slag. Båda motionerna avstyrks av utskottet.I reservationen tillstår att det statligaredovisningssystemet i huvudsak bygger på bokfö-ringsmässiga grunder, dvs. just på den kostnadsmäs-sighet man själv eftersträvar. Men man nöjer sig intemed detta utan vill gå över helt till kostnadsmässigredovisning. Men även reservanterna inser att manmåste ha en kassamässig redovisning för att bl.a. fåfram upplåningsbehovet, och vän av ordning frågarsig då på vilket sätt deras uppfattning i grunden skiljersig från vad utskottsmajoriteten säger.Jag yrkar bifall till utskottets förslag och avslag påreservationen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutAU5 Vissa frågor rörande arbetslöshetsförsäk-ringenMom. 1 (tidsgräns för ersättningsrätten)1. utskottet2. 1 (v)Votering:193 för utskottet19 för res. 192 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 2 m, 21 c, 20 fp, 6 mpFör res. 1: 19 vAvstod: 1 s, 69 m, 1 fp, 10 mp, 11 kdFrånvarande: 16 s, 9 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 2 (finansiering av försäkringen)1. utskottet2. 3 (fp, kd)Votering:202 för utskottet32 för res. 373 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 145 s, 1 m, 21 c, 19 v, 16 mpFör res.