prot · GL0981 · 1998-03-17 00:00:00 — Jag anser att ett eventuellt danskt beslut omtilldelning av koncession för efterforskning av oljaeller gas bör avvakta ett sådant svenskt ställningsta-gande, i enlighet med de regler som finns i den nor-diska miljöskyddskonventionen.Denna begäran från svensk sida innebär att vi för-håller oss på samma sätt till de danska planerna påoljeborrning som vi har förhållit oss till lik-nande planer från norsk sida.Vad gäller de norska planerna på provborrningefter olja i kan man konstatera att det nors-ka 1994, efter bl.a. överläggningar mellansvenska och norska företrädare, gav den norska rege-ringen möjlighet att besluta om koncessioner undertvå förutsättningar: dels att en utredning om effekterav kemikalieanvändning skulle genomföras, dels attde svenska synpunkterna skulle inhämtas efter genom-förd miljökonsekvensbeskrivning.Den första av dessa förutsättningar har uppfyllts,medan den andra delen formellt ej uppfyllts . Viavvaktar fortfarande den slutliga och sammanfattandemiljökonsekvensbeskrivningen. Däremot har Norgegenomfört de delmoment i miljökonsekvensbeskriv-ningen som svenska myndigheter begärt och redovisatdessa i underlagsrapporter. Det som saknas är dennorska sammanfattningen och slutsatsen. Om och nären sådan kommer avser regeringen att remissbehandlahela miljökonsekvensbeskrivningen för att därefteravge sitt yttrande till den norska regeringen.Hittills har således frågan om norsk oljeborrningej blivit aktuell, i formell mening. I princip är densvenska inställningen till oljeborrning i ekologisktkänsliga områden negativ.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret,som jag är tämligen nöjd med. Sedan slutet av 80-talethar jag arbetat mot de norska försöken med oljeborr-ning i , vilka pågått . Jagtycker att under sina år som miljöministerhar varit aktiv i de frågor som handlar om att stoppaoljeborrningar. Kanske har hon varit mer aktiv än sinaföreträdare. Det är också bra att regeringen redan den20 februari kontaktade det danska miljö- ochenergiministeriet och då framförde de krav som finnsfrån den svenska regeringen.Jag vill föra in ytterligare en dimension i dettamed oljeborrningar i - utöver de fråge-ställningar som berör miljöproblemen, som är tungafaktorer och som pekar på hur den svenska västkustenskulle drabbas vid oljeborrningar. Inom 48 timmardrabbas den svenska av oljeutsläpp; dettaenligt beräkningar som finns. Havsvindar och ström-mar från och samverkarpå ett sådant sätt att den svenska blir mot-tagare av drivande avfall. Detta har förorsakat enmängd problem. gör skolklasser insamlingarav drivande skräp på den svenska västkusten.Fisket är betydande i och . Jaghar deltagit i internationella seminarier som visar påfyra eller fem platser i världen som är de mest fiske-produktiva områdena: väster om , väster omIndien, öster om - - samt och . Dessa områden är, som sagt,produktiva vad avser fisket, som de är livs-medelsproducerande. Här finns således en konfliktmellan oljeindustrin och fisket. Det är viktigt att förain detta.I de tre nordiska länderna har miljöorganisationeroch yrkesfiskets organisationer protesterat mot försö-ken att borra efter olja. I drev den förra rege-ringen igenom att man skulle starta oljeletning i Ska-gerrak. Den nya mittenregeringen däremot med Sen-terpartiet, och liberala hari sin regeringsförklaring motsatt sig borrning efterolja.När nu danska oljeintressenter börjar ansöka omatt få starta oljeexploatering i blir det enallvarlig risk. Även i vädrar man nu möjlighe-ter att starta med nämnda verksamhet.Fisket i omsätter miljardbe-lopp. Området förvaltas gemensamt av ochEU. Det innebär att oljeborrning berör inte enbart denorska och danska yrkesfiskarna utan också i lika höggrad de svenska yrkesfiskarna. Enbart i ärdrygt 1 000 västkustfiskare beroende av fisket i Ska-gerrak. Bara fisket efter räkor och havskräftor i områ-det inbringar per år.Om en oljerigg sätts upp innebär det ett trålförbudinom ett område omfattande runtriggen. Därtill kommer att metallskrot och ledningarpå botten river sönder redskapen. Det är viktigt attockså föra in den dimensionen i den kraftfulla protes-ten från svensk sida. Det vill jag att ministern kom-menterar.Anf. 16 ():Fru talman! Jag kan instämma i mycket av det somErling sade. Också jag tycker att det har gettsett bra svar från regeringens sida på interpellationen.Det finns många miljöhot och miljöproblem närdet gäller . Det handlar om övergödning,algblomningar, radioaktiva utsläpp från vidIrländska sjön osv. Återigen dyker nu ett mycket akuthot upp i och med planerna på oljeutvinning.Vi som bor på tycker kanske ibland attdet politiska intresset i alltför mycket kon-centreras kring och dess miljöproblem. Jagär medveten om att miljöproblemen där är mycketallvarliga men det finns anledning att också peka påden besvärliga situationen i , nämligen iKattegatt och . Stort intresse måste ägnasockså åt den delen.Det är bra att regeringen har agerat snabbt här.Man har agerat på ett tidigt stadium gentemot dedanska myndigheterna, i enlighet med de internatio-nella konventioner som finns - precis som man tidiga-re gjort i fråga om . Egentligen vill jag i dettasammanhang bara understryka vikten av att Sverigesregering agerar med stor fasthet här för att förhindraatt oljeborrning i kommer till stånd. Jagtror inte att jag behöver upprepa argumenten för detta.Jag vill dock understryka resonemangom fisket och dess betydelse som både en näring ochen biologisk resurs som vi måste vara oerhört akt-samma om.Anf. 17 Miljöminister ():Fru talman! Jag förstår fullständigt oron för fisket.Jag bör naturligtvis inte föregripa kommande ställ-ningstaganden i regeringen, men jag kan säga att jagunder den tidigare norska regeringen hade informellakontakter med både miljö- och energiministern. Jagframförde då den mycket bestämda uppfattningen attdet definitivt inte borde göras några provborrningar,eftersom man om resultatet av provborrningarna blevpositivt skulle vilja gå vidare med riktiga borrningar,och det skulle inte vara acceptabelt för den miljön.Detta framfördes informellt. Jag vill bara vidhållaatt detta är min bestämda personliga uppfattning, ochjag kommer också att framföra samma uppfattning tillmin danska kollega. Både formellt och informelltagerar regeringen.Anf. 18 ():Fru talman! Vi är i den här debatten överens ommålet och metoderna för att förhindra oljeborrningar,vare sig önskemålet kommer från eller Dan-mark. Det är positivt att det är på det sättet. Jag villunderstryka att vi konsekvent gör allt vi kan för attgöra klart för både danska och norska myndigheter attdetta är vår inställning.Jag vill också återigen peka på den norska rege-ringens svårigheter. Det är faktiskt en minoritetsrege-ring, och och Høyre kan skapa majori-tet i den här frågan. Den tidigare energiministern harsagt att frågan inte är om man skall öppna Skagerrakutan hur mycket man skall öppna och borraefter olja.Återigen vill jag påpeka att de miljöpolitiska kon-sekvenserna är mycket stora för den svenska västkus-ten. Den nordiska miljökonventionen säger mycketklart att inget nordiskt land kan starta verksamhet sompåverkar miljön i sitt grannland utan medgivande av idet här fallet grannlandet Sverige.Det är bra att miljöminister konsek-vent har drivit frågan gentemot norska myndigheter.Det är bra att agerandet är snabbt gentemot de danskamyndigheterna. gäller det att gå vidare.Då vill jag återigen stryka under att yrkesfisket ärviktigt. Det handlar faktiskt om delar av global livs-medelsförsörjning. och är ett avvärldens bästa områden för fiske, med en produktivstam av fisk, sill och annat. Det är därför viktigt inte släpper in oljeindustrin som en konkurreran-de verksamhet i just detta område. Man har ju såmånga andra områden i zoner att borra efterolja i. Här bör man värna miljön och fisket. Jag skullevilja att miljöministern speciellt tog upp fiskets bety-delse och underströk det hårt i kontakterna med dans-ka och norska myndigheter.I den här frågan går miljöorganisationer i de trenordiska länderna och yrkesfiskarorganisationer ut isamfälld protest.Jag hoppas att miljöministern med de här argu-menten i ryggen skall vinna fighten mot oljeindustrinbåde i och i Norge.Anf. 19 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker att det är roligt att höra attvi är överens i den här frågan. Till det vi har sagttidigare, och på grund av det sade nu omdiskussionen i , kan jag bara tillägga att vi vidsidan av andra kontakter genom våra respektive parti-er också kan ha direkta partikontakter med de nordis-ka länderna för att förhindra de här planerna.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1997/98:207 om densvenska CITES-förordningenAnf. 20 Miljöminister ():Fru talman! har med hänvisningtill brister i regleringen av handeln med hotade arterfrågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för attråda bot på dagens situation. Hon har vidare frågatmig när jag räknar med att en ny förordning kan trädai kraft.Inledningsvis vill jag hänvisa till mitt svar den25 , då jag besvarade en liknande interpel-lation från . Då räknade jag med atten ny förordning skulle kunna träda i kraft underhösten 1997. Därefter har tidsplanen fått revideras.Bakgrunden är följande:Miljödepartementet remitterade sommaren 1997ett förslag till en ny förordning som avsågs ersätta dentidigare förordningen (1994:2027) om åtgärder fördjur och växter som tillhör hotade arter. Förslagetmötte kritik och är föremål för omarbetning. Det nyaförslaget - den s.k. artskyddsförordningen - är nuunder slutberedning i . Förordning-en bör kunna beslutas av regeringen för att isina huvuddelar därefter träda i kraft den 1 juli 1998.Några huvudlinjer i förslaget till artskyddsförord-ning är tillståndskrav för handel, preparering ochförevisning av hotade djur- och växtarter. Vidare skallden som har sådana arter i dessa verksamheter varaskyldig att föra förteckning över varje exemplar. Förde skyddade arterna införs vidare ett förbud mot för-varing och handel enligt förslaget. Dessutom innehål-ler förslaget ett utökat export- och importförbud,liksom regler om beslag. Slutligen finns i det nu ak-tuella förslaget, som ett led i åtgärderna att minskahanteringen med s.k. varghybrider, ett förbud attmarknadsföra dessa djur.Anf. 21 ():Fru talman! Det här är en interpellation som jaghade hoppats att slippa ställa, kan jag säga. Jag är litetbesviken över att det har tagit så . är detmer än Ornitologiska Föreningoch Världsnaturfonden först lämnade in sitt förslagtill förordning. Vi hade hoppats att det skulle antasinom den tioårsperioden. Tyvärr sprack det.Bakgrunden är alltså att saknar en natio-nell förordning som skall komplettera den lag somheter 1994:18:18. Det är en lag om åtgärder beträf-fande djur och växter som tillhör skyddade arter, dvs.det handlar om handeln med viltfångade skyddadearter. Vi kan tyvärr se att är ett av de ländersom saknar förordning. Man kan säga att vi ligger ibottenklass här. Det kan vi väl tyvärr vara överensom.Dessutom kan vi se att handeln med skyddade ar-ter har ökat ganska rejält i . Vi har dels funge-rat som transitland för framför allt kräldjur. Men mankan också se att det säljs många hotade arter, t.ex.grekiska landsköldpaddor och många arter av aporsom fångats i det vilda. Det här har varit mycket be-svärligt.Det finns ett stort intresse från både polis och tullatt komma till rätta med de här brotten. Men i ochmed att det som kallas för artskyddsförordningen,dvs. den nationella förordningen, saknas har man intehaft verktygen. Det har blivit mycket uppenbart efterEU-inträdet, då gränserna har varit öppna. Man harhelt enkelt inte kunnat ingripa, trots att man har vetatom handeln. Man har inte kunnat ingripa vare sig motdjuraffärer som haft hotade arter eller mot konserva-torer och inte heller riktigt mot den transport som harskett över gränsen.Jag tror att vi är helt överens om att vi har behovav förordningen. Det behöver vi inte träta om. Jagställde samma fråga , och då skulle dethela åtgärdas . Jag vet att det tidigarehette . Det var därför jag då ställdeinterpellationen, det visade sig nämligen att det inteskulle ske , utan det skulle bli hösten1997. trodde jag inte att jagskulle behöva skriva en motion om detta. Men jagblev uppringd av en person och fick veta att det härinte längre var något man prioriterade på Miljödepar-tementet. Då blev jag rätt förskräckt, kan jag säga. Jaghoppas att det här verkligen är en fråga som departe-mentet prioriterar. Vi måste komma till rätta med dethär. Jag frågar: Kan jag nu verkligen lita på att jaginte måste stå här igen och fråga efter den här förord-ningen och få reda på att det dröjer ytterligare tid?Skulle man litet mer precist kunna få veta när denkommer?Anf. 22 Miljöminister ():Fru talman! Vi har en nationell förordning, mendet är sant att den behöver förbättras. Det är inte oftajag känner mig föranlåten att be om ursäkt, men i dethär fallet gör jag verkligen det. Jag beklagar mycketden här förseningen. Men jag kan garantera GudrunLindvall att vi prioriterar förordningen, och GudrunLindvall skall inte behöva uppleva ettårsdagen av sinförra interpellation innan den nya förordningen ärantagen.Anf. 23 ():Fru talman! Det skulle jag vara mycket nöjd med.Då kan i alla fall den här kampen läggas till handling-arna för min del.Det finns ytterligare en sak som jag skulle önskaatt jag kunde få ett lika positivt besked om. har vifått en handel med hotade arter i som vi måstestävja. Det har helt enkelt utvecklats inte en kultur,men ett missbruk när det gäller handel med hotadearter, som gör att tyvärr har mycket att kom-ma till rätta med just . Om förordningen blir så passbra som det finns anledning att hoppas på gäller detatt se till att och fårrejäla resurser i början så att de kan stävja det som nuhar skett: stävja handeln, få kontroll över konservato-rer, se till att man får dem som håller på med den härhandeln att inse att kontrollen nu kommer att vara såstor att vi kan knäcka beteendet och komma till rättamed det här.Jag tror att detta är oerhört väsentligt. Om inte dehär myndigheterna får de resurser som behövs, kom-mer handeln att fortsätta och förordningen tyvärr inteatt få den genomslagskraft som den borde ha.Jag har förstått att man både från polisens och fråntullens sida vet ungefär vad man vill göra. Man harsett den här problematiken under ochegentligen bara väntat på förordningen och på resur-serna. Därför undrar jag: Kommer miljöministern nuatt se till att resurser kommer att tillföras och , så att vi snabbt kankomma till rätta med dessa brott?Jag tror att man för att klara detta kommer att be-höva jobba mycket hårt under . Men då kanvi knäcka den här handeln och få bort den. Kan vigöra detta, skapa en vettig hantering och få bort denhär handeln med konservatorer, tror jag att efterlev-naden kan bli mycket god. För dettakrävs dock först resurser.Anf. 24 Miljöminister ():Fru talman! Det är sant att handeln med hotadearter är ett mycket stort bekymmer. Det är också så atttillsynen, eftersom vi har haft allvarliga ekonomiskaproblem, från polis, tull och andra myndigheter tyvärribland blivit lidande. Det gäller inte bara på dettaområde utan även på andra områden. Det är bara attbeklaga. Alla har ju haft väldigt begränsade resurserunder de senaste åren.Jag hoppas och förutsätter att man både från till-synsmyndigheter och från andra ansvarigas sidakommer att klara att se till att förordningen och delagar som vi i och för sig redan har följs upp, så attden här handeln upphör.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill nu bara tacka för svaret ochhoppas att detta innebär att jag inte behöver lämna inen ny interpellation, då kanske inte om att den nyaförordningen inte genomförts utan om att det intefinns resurser till den. Även om man har haft till-synsansvar, har man inte haft möjligheten att utövatillsynen. Problemet har helt enkelt varit att man intehar haft s.k. kompensatoriska åtgärder att sätta in istället för gränsskydd. Det gäller att kunna kontrollerakonservatorer och handel och t.ex. att se till att desom har djur av den här typen av arter har intyg omatt de inte är viltuppfödda.Jag anser att förutsättningen för att vi skall kunnafå i gång denna kontroll faktiskt är extraresurser. Jagförstår att jag inte kan få några löften om sådana, mendet kommer ju en vårbudget, och jag hoppas att det iden skall märkas att regeringen nu vill satsa på detta.Vi kan också se att har fått kritik i de utvär-deringar som t.ex. har gjort av den gröna sidanav miljövården, och det här är en del av den sidan avmiljövården.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:202 om mö-tesplatser för svensk design och formgivningAnf. 26 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt jag avser att göra det möjligt för svenskindustri att få ta del av utvecklingen inom form ochdesign.Regeringen lämnade en proposi-tion till om ett handlingsprogram för arki-tektur, formgivning och design. Av denna framgår attregeringen på ett flertal sätt avser att verka för attarkitektur, formgivning och design ges goda förut-sättningar för sin utveckling. Staten bör också vara engod förebild i dessa frågor.Gränserna mellan arkitektur, formgivning, designoch konst tenderar att vara tämligenflytande, och det bör övervägas om Moderna museetoch kan få ett ansvar vad gällerexponering av modern formgivning och design. Detpågår en analys inom Regeringskans-liet bl.a. i syfte att överväga hur museernas ansvar föratt visa upp modern formgivning och design kan för-tydligas och utvecklas. Resultatet av analysen kom-mer att redovisas under våren 1998.Av ovan nämnda proposition framgår också att re-geringen avser att lämna ett treårigt nationellt uppdragtill Föreningen inom området formgiv-ning och design. Föreningen skall bl.a. förmedla erfa-renheter om framgångsrika designsatsningar, arbetaför att höja beställarkompetensen hos myndighetersom handlar upp designprodukter, ta initiativ till attutställningar i och utomlands genomförs ochhålla kontakt med producerande företag och t.ex.samarbeta kring utåtriktad verksamhet. I uppdragetligger att föreningens verksamhet skall nå en störrepublik.Presentation och exponering av svensk arkitektur,formgivning och design har betydelse både ur nä-ringslivssynpunkt och ur kulturell synpunkt. När detgäller att öka konkurrenskraften och stärka näringsli-vet finns det flera tillvägagångssätt. Ett sätt är delta-gande i mässor och utställningar. Svenska institutethar fått i uppdrag att se över svenskt deltagande iinternationella designsammanhang som är strategisktviktiga för att visa upp svensk formgivning och de-sign.Under 1998 satsar staten påStiftelsen , SVID:s, verksam-het. Syftet med statens nuvarande företagsinriktadeinsatser inom designområdet, främst genom SVID, äratt stärka de svenska företagens internationella kon-kurrenskraft. Verksamheten bedrivs inom två områ-den: kontakt och rådgivning och kunskaps- och kom-petensutveckling. Inom det första området ges prak-tisk vägledning till företagen om industridesign ochuppmuntran till ökat samarbete mellan designer ochföretag. Området kunskaps- och kompetensutvecklingär inriktat på utbildnings- och forskarinsatser inomdesignområdet och syftar bl.a. till att öka kunskapenom industridesign bland tekniker och ekonomer.I den proposition om regional tillväxt som rege-ringen lämnade till framhållsatt den designfrämjande verksamheten bör förstärkaspå det regionala planet. Stiftelsen Svensk Industride-signs regionala organisation har mycket begrän-sade resurser för att möta den ökande efterfrågan påkunskaps- och kompetensutveckling samt rådgivninginom designområdet. Det är därför angeläget att för-stärka insatserna bl.a. genom att designfrågorna får ennaturlig plats i en regional näringspolitik. Länsstyrel-serna och de nya självstyrelseorganen i försökslänenhar möjlighet att t.ex. finansiera åtgärderför att stimulera bildande av nätverk mellan aktörersom arbetar med design och företagsutveckling.När det gäller brukskonst och industridesign är detockså mycket betydelsefullt att det immaterialrättsligasystemet - framför allt upphovsrätten och mönster-skyddet - är så utformat att det från ekonomisk ut-gångspunkt blir meningsfullt att investera i design.Det är med andra ord viktigt att ha ett starkt skyddmot plagiering. Både upphovsrätt och mönsterskyddmedför en ensamrätt att utnyttja en design kommer-siellt. Upphovsrätten har genom olika lagändringarförstärkts . I EU:s arbete med ett mönster-skyddsdirektiv driver frågan att detta skall geett omfattande skydd mot plagiering.Som framgår av det jag har sagt har regeringenalltså beslutat om en rad olika åtgärder som berördesignområdet. De företagsinriktade delarna av dessaåtgärder förutsätter en nära samverkan emellan nä-ringslivet och berörda designfrämjande organ.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka närings-minister för svaret. Jag tycker att det är ettstort steg framåt att vi nu har fått den här propositio-nen och att regeringen visar ett engagemang i de härfrågorna. Det är klart att vi har olika uppfattning omhur det här skall gå till och om medlen för det, menjag tror ändå att inriktningen är den rätta. Man inseratt konkurrensmedel handlar bl.a. om design ochform, och det är ett stort steg. Det är också väldigtviktigt att man ser design som en investering. Detgäller att göra långsiktiga satsningar på uppbyggnadav ett varumärke och en design.Jag vill först ta upp en principiell fråga om skön-het. I propositionen framhålls att skönhetsaspekternainte skall underställas kortsiktiga ekonomiska övervä-ganden. Min uppfattning är precis den motsatta. Jagmenar att god design och form inte kostar mer. Essen-sen i hävdandet av god form och god design är därigenom kan bygga på ett ekonomiskt, hållbartoch vackert sätt. Det kan bli ekonomiskt och energi-mässigt bli mycket mera återhållsamt, därför att mankan mer. Det är viktigt att se att design och formgiv-ning handlar om att ge en kund en funktionell ochsamtidigt tilltalande produkt. Sedan spelar det ingenroll om det handlar om ett bostadshus eller om endiskborste. Vad det gäller är funktion och form.Är det kanske inte så att de lägenheter i miljon-programmet som vi nu håller på att riva eller göra omvar oestetiska och fula därför att de var så dyra, därföratt ingen faktiskt var medveten om betydelsen avdesign och form när man gjorde de här husen?Jag menar att detsamma gäller vår inställning tillhälsa och skönhet. Det behöver inte kosta mer. Dethandlar om en inställning, en hållning, till vilka vär-deringar man har vid byggandet av ett samhälle.Jag vill gärna stå för ett samhälle som präglas avmedvetenhet och skönhet och där man är rädd omresurserna. Kamprad brukar säga att dyra lösningar ärför medelmåttor. Jag tycker inte att skall varaett medelmåttigt land. Jag tycker att skall varaett land som ligger långt fram i fråga om design.I har man satsat på attbygga om och bygga nya skyskrapor för att minskavåldsmentaliteten i staden. Det har lyckats, och dethar inte kostat mer.Ministern tar upp frågan om att gränserna mellanvad de olika museerna gör och hur man skall se pådesign och form är flytande. Jag har hållit på meddessa frågor ganska länge, och jag tycker att det ärviktigt att man bestämmer sig för något slags förhåll-ningssätt. Det är viktigt att beslutet om framtidenkommer något så när fort, så att Svensk Form kanbesluta om hur de skall arbeta vidare.Vad är det som gäller? Vilken roll kan det nyaModerna museet ta? Chefen har ju sagt att han inte ärså intresserad av de frågorna. har det funnitsett visst intresse. Vad är roll i den-na process? Det är viktigt att hitta en arbetsform. Deninterdepartementala arbetsgruppen visar att det finnsett intresse från regeringens sida.Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! Jag är glad att ägnarså mycket tid åt frågan. Det är en viktig fråga. Det ärbara att se hur varor och tjänster utvecklas mer ochmer som ett resultat av form och design och mindresom ett resultat av teknisk fulländning.