prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — 98 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att det är en oväsent-lig fråga om man syns i debatten. Det är förhållande-vis ofta så i svensk debatt att den blir ganskaensidig. Därför ger den också väldigt ensidiga signa-ler. Vi får väldigt många besked, även från Statistiskacentralbyrån och andra som tittar på detta på ett mervetenskapligt sätt, om att det är färre män som sökersig till skola och förskola och att det är fler män somlämnar dem. Det finns säkert många olika anledningartill detta, men en är naturligtvis det alltmer högljuddaifrågasättandet av om män över huvud taget är lämp-liga för detta eller om man särskilt bör pröva dem idet här sammanhanget.Då är det viktigt att ledande jämställdhetspolitiker,inklusive ansvarigt statsråd, är med i debatten. Jagsade i mitt inlägg att i många avseenden, utan att gåemot vad har sagt om könsblindhet,har vi formellt sett kommit ganska nära det jämställdasamhället. Men det är så mycket annat som återstårsom har att göra med normbildning och liknade. Dåhar jämställdhetsministern och vi som politiska före-trädare ett särskilt ansvar att delta i detta.Jag vill hävda att detta skedde i hög grad undervice statsminister ledning i denförra regeringen. hann inte så långt somansvarig på det här området, men hon gav åtminstonesignaler. av socialdemokratiskregering kan vi se att det inte blev så väldigt mycketav detta. Dessutom blev det tyst i debatten.Den organisatoriska hemvisten och liknande be-höver inte alls avgöra de här sakerna, lika litet somkvinnorepresentationen. Det vore väldigt olyckligt omvi fick en sämre kvinnorepresentation i den här riks-dagen, men i vet vi att antalet män ellerkvinnor inte avgör hur aktiva vi är i jämställdhetsde-batten. Det visar bl.a. de som har deltagit i dagensjämställdhetsdebatt från Folkpartiet.Anf. 99 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att jagdelar den uppfattning som flera har framfört här idebatten om att det är viktigt med substans i jäm-ställdhetsarbetet och att takten i jämställdhetsarbetetär viktig. Vi gjorde låglönesatsningar även 1976 närjag var fackligt aktiv. Vi uttalade inte så tydligt att detvar riktat till kvinnor eftersom det råkade vara så attalla lågavlönade var just kvinnor. Det är ändå 22 årsedan, och man hade gjort låglönesatsningar innandess också. Det är viktigt med takten.Jag tänkte prata litet grand om bilden av kvinnan imedierna . Vid FN:s fjärde kvinnokonferens i Bei-jing antogs ett handlingsprogram,Plattform för aktion. En av de punkter som antogs varjust kvinnor och medier. Där betonades mediernasoch det globala kommunikationssystemets genomslagvad gäller opinionsbildning och möjligheter att belysakvinnors villkor. De stereotypa beskrivningarna avkvinnor och män i medierna uppmärksammades sär-skilt, och man tryckte på behovet av att spegla kvin-nors och mäns olika roller i samhället. Vikten av flerkvinnor i beslutsfattande positioner inom mediernabetonades också.Slutsatsen som världens länder enades kring underdet här medieavsnittet var att man vill, självfallet medhänvisning till pressfriheten, att regeringarna uppma-nar medierna att vidta självsanerande åtgärder.Nu är det också viktigt att komma ihåg att när vitalar om medier är det svårt att precisera vad viegentligen menar. Man kan ju läsa tidningar via Inter-net. Den digitala tekniken öppnar nya dörrar för attförmedla rörliga bilder. Vi vet dock att en bild sägermer än tusen ord.I min motion har jag ställt frågan på vilket sätt re-geringen uppmanar och uppmuntrar till självsanering ialla dessa mediesammanhang vad avser just bilden avkvinnan i medierna.Herr talman! Jag vill tacka för svaret på motionen.Jag skall ta med mig svaret när jag bjuds in av olikakvinnoorganisationer för att debattera uppföljningenav . Svaret är: Inga särskildaåtgärder behövs nu vad avser uppföljning av . Så var det med det.Vän av ordning kan då ställa följande fråga: Närbehöver åtgärder vidtas? Är det eller om tioår?Miljöpartiet har motionerat inom ett specifikt om-råde, nämligen bilden av kvinnan i medierna. Utskot-tet hänvisar då till radio- och TV-lagen. Bra, det tack-ar vi för. Jag vet det. Jag har själv varit med och setttill att det numera står att vikten av jämställdhet mel-lan könen skall beaktas. Utskottet anger också attpressen antagit etiska riktlinjer och att regeringenbeviljat projektmedel. Det är bra. Så nu behövs ingetmer göras då?Jag tycker att de enstaka motioner som tar uppkrav på uppföljning och kräver aktivitet har behand-lats nonchalant av utskottet. Det mest pinsamma är attdet är så få motioner. Det är tre motioner. Men meden sådan här självgod behandling kan jag förstå att detpolitiska intresset svalnar.Ett av mina yrkanden, herr talman, är att riksdagenskall begära att regeringen återkommer med beskedom vilka positiva förändringar som erhållits utifrånden handlingsplan som har godkänt. Då sva-rar utskottet att det inte behövs, eftersom det intefinns några absoluta krav på tidsplan för när ländernapå nationell nivå skall genomföra sina åtgärder - etthäpnadsväckande svar!Jag saknar också vid rodret. Jag hör-de att någon uttryckte det tidigare. Hon var med ochledde regeringens delegation i . Vi i densvenska delegationen kunde vara stolta över att varamed och representera världens mest jämställda parla-ment. Men - nej.Fru talman! Vet ni att kemi och biologi alltid harlockat kvinnor? Vet ni att det på högskoleutbildningarinom områden som miljö och naturresurser går dub-belt så många kvinnor som män? Nej, det vet ni inte,för den bilden av kvinnor ges inte. Vet ni att kvinnorserfarenheter helt saknas i samhällsplaneringen ?Ja, det vet ni förmodligen. Det framgår med förkros-sande tydlighet om man försöker ta sig ned till Centra-len härifrån. Men vet ni att det nu finns en strategi förresursmobilisering framtagen för att kunna få in kvin-nors erfarenhet när det gäller regional tillväxt, villkoroch möjligheter - rita om kartan, helt enkelt? Jag troratt det är få som vet om det . Det stämmer nämli-gen inte med den allra vanligaste bilden av kvinnan -kvinnan som offer.Slutligen, fru talman, vill jag säga ett ord om denbild av kvinnan som ger.Jag påstår att dessa 13 volymer på ett mycket tydligtsätt eliminerar bilden av det jämställda , ävenom nu politiskt vill någonting annat.I tidningen sammanfattas utred-ningsresultaten med några strecksatser:- är inte ett jämställt land.- Arbetslivet fungerar inte rationellt.- Könskvotering är vanlig - inom parentes sagtalltid till männens fördel.- Män är som korkar - de flyter alltid upp.- Det är bättre att satsa på könsbyte än på utbild-ning.- Offentliga sektorn exploaterar kvinnor.Den bilden av kvinnan vill jag förstärka med enkort information om att svenska företag styrs av män- av ledamöter i börsnoterade företags styrelserär män, och det finns en kvinna som vd bland 229börsnoterade företag.Jag påstår att bilden av kvinnan bidrar till hurkvinnors kompetens tas till vara i samhällsbygget, hurvi tar för oss och hur vi blir mottagna. Och så anserarbetsmarknadsutskottet att ingenting behöver görasjust . Suck!För att nu inte skall resa sig ochsäga att jag är generell och dömer ut för mycket villjag bara säga att det i dagens finns 32bilder av män, 5 av kvinnor och 7 blandade. I Expres-sen finns det 45 bilder av män, 21 av kvinnor och 9blandade. Då har jag inte räknat med sporten. Sedankan vi diskutera hur vi finns med på de bilderna, mennu har min taletid gått ut. 100 () replik:Fru talman! Jag tycker att gör enriktig analys när hon säger att Kvinnomaktsutredning-en visar att inte är ett jämställt land. Jag trorinte heller att någon har påstått det. I mitt inlednings-anförande hävdade jag behovet av att se att kvinnorsystematiskt är underordnade i samhället. På denpunkten tror jag inte att vi är oeniga.Det som vi behöver diskutera är takten och i vil-ken mån man skall ingripa med olika politiska styr-medel. Här är det möjligen så att ochMiljöpartiet företräder en mer interventionistisk synnär det gäller medierna än vad vi socialdemokratergör, dvs. att staten skall ingripa mer i medierna. Detär ju en diskussion som kan tas. Det är bara att kon-statera att de åtgärder som eventuelltskulle vilja ha genomförda inte är gjorda, delvis bero-ende på ett politiskt val.Vi försöker att uppfylla FN-dokumentet, och jagtror att vi på väldigt många områden har gjort det.Sverige har också gjort en redovisning av vad som hargjorts med anledning av Pekingkonferensen.Det är dock riktigt som säger: Kon-kreta åtgärder kring medierna och jämställdheten imedierna är någonting som vi får diskutera. Vi trormycket på en diskussion med medierna, en dialogkring vem som syns och de bilder och stereotyper somges i medierna. Att det är som säger ärriktigt, men frågan är vad man skall göra åt det ochvad som är statens roll. Det är en viktig diskussion attta.Anf. 101 () replik:Fru talman! Det som har åtagit sig att göraär ju att uppmuntra till självsanering. Då säger ar-betsmarknadsutskottet att ingenting behöver göras justnu, och det är jag mycket kritisk till.Ett tips är att aktivt arbeta i den riktning somMartin själv nu anger, nämligen att diskutera. Om nibestämde er för att alla era ministrar under ett halvårvid varje tillfälle när de träffar medier, håller föredrageller på något sätt är ute bland människor avslutarmed en liten information om hur bilden av kvinnan ser ut - så att vi kan dra upp rullgardinen och allakan se det här, till att börja med - tror jag att vi kom-mer väldigt långt.Anf. 102 HANS ():Fru talman! Jag skall uppta kammarens tid med endetalj i det som kammaren nu har debatterat en längrestund. För drygt en månad sedan fick jag en motion imin hand som hette A8, en moderat motion på pro-positionen Kvinnofrid. Jag skall inte säga att jag läseralla motioner som produceras i detta hus, men demsom rör arbetsmarknad och en del andra områden somjag känner särskilt intresse för försöker jag att åtmins-tone översiktligt ta mig igenom.När jag läser den här moderata motionen måstejag säga att jag blir mörkrädd. Dessvärre kan jagockså konstatera att den minst sagt uppseendeväckan-de formuleringen också delvis återfinns i reservationnr 1.Vad är det då säger? Det jag nu tän-ker prata om handlar om sexuella trakasserier. Jo,man påstår i sin motion och i reservationen att det intehandlar om något maktperspektiv utan att det är"fråga om vanlig mänsklig obetänksamhet ellerdrummelaktighet". Detta säger i enkommittémotion i fråga om en grupp som är utsattoch utnyttjad och om en företeelse som uppskattasberöra 40 000 personer , såsom vi harhört här. Det var någon som und-rade om det var tillräckligt många för att man skulleförsöka göra något åt problemet.Jag blir rädd därför att det här förhållningssättetger uttryck för en tillåtande, ursäktande och överslä-tande uppfattning om sexuella trakasserier och i för-hållande till utsatta och utnyttjade människor, oftastkvinnor.Jag tycker också att det är oansvarigt att uttryckasig på det här sättet eftersom det sänder signaler. Vihar pratat ganska mycket om signaler här, och dettasänder också signaler. Det sänder signaler om att detinte är så farligt. Man behöver inte ta itu med detta.Det kan väl få passera. Ingen skall ägna särskilt an-svar och särskild tid åt det här.Vad jag ser i den här bilden är ett moderat för-hållningssätt inte enbart till kvinnor i arbetslivet utanockså till arbetslivet över huvud taget. För vem är detsom bestämmer på arbetsplatsen? Jag vet att det före-kommer att moderater reser landet runt och läsersagor om att det är facket som bestämmer.Men jag och andra som har erfarenhetav arbetslivet vet att det är arbetsgivarna som be-stämmer på arbetsplatserna. Därav följer också att detmåste vara arbetsgivarna som har möjlighet att ta itumed de misshälligheter som råder på arbetsplatserna.Detta fritar inte någon enskild från ansvar, men det ärinte alltid så lätt för den enskilde att ta itu med över-grepp och övertramp. Många har en mycket utsattsituation på arbetsmarknaden i dag.Vi kunde också tidigare höra att tyckte att man kunde fixa detta med avtal. Det ärlitet trist att inte är kvar i kamma-ren, därför att då skulle jag ha frågat henne hur mode-raterna vill ha det. Man har ju i andra motioner talatom att man inte tycker om kollektivavtal. Skall dåenskilda löntagare träffa avtal om att det inte får före-komma sexuella trakasserier på arbetsplatserna? Nå-gon moderat kanske vid lämpligt tillfälle kan ge migsvar på den frågan.I år är det också valår. Vi kan i den här kammarense att gränsen är helt klar mellan de partier som tyckeratt jämställdhet har en hög prioritet och att sexuellatrakasserier med alla till buds stående medel skallbekämpas och de som inte tycker det. Det är en tydliggränsdragning. Det finns ett parti som inte tycker attdetta är en angelägen fråga, det är . And-ra partier, med några små skiftningar, tycker att dettaär en viktig fråga. Detta gör att jag tycker att det finnsanledning för kvinnor på svensk arbetsmarknad attvara oroliga inför , vara oroliga för vadsom kan tänkas hända om detta parti, det enda partisom inte tycker att sexuella trakasserier är något stortproblem som man skall åtgärda, skulle få sätta sinprägel på det framtida regeringsarbetet. Jag tycker attalla bör besinna förhållningssätt närman står inför ett avgörande i det kommande valet.Fru talman! Med detta mitt inlägg vill jag ocksåsäga att jag självklart stöder utskottets hemställan idess helhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § sociala stadgaFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1997/98:AU12Europarådets sociala stadga (prop. 1997/98:82)Anf. 103 HANS ():Fru talman! Detta kommer i och för sig inte att blinågon större diskussion. Jag skall göra ett mycket kortinlägg.Det är trots allt mycket viktigt att vi på internatio-nell nivå får konventioner och stadgor som bidrar tillatt förbättra situationen på arbetsmarknaden, i arbets-livet och för människors välfärd. Det är viktigt attsådana konventioner, resolutioner och stadgor blirratificerade.I det här fallet har vi två reservationer som hänförstill betänkandet. Det beror på att vi vill gå något läng-re. När det gäller tilläggsprotokollet ville vi försöka fåen prövning av om inte andra ideella organisationerän partsorganisationer kunde finnas med för att drivasina frågor och bevaka rättigheter för dem som ärsärskilt berörda. Vi tänkte t.ex. på handikapporgani-sationer.Regeringen vill att man skall avvakta praxis, så fårman se vilka organisationer som skall kunna ges enklagorätt. Men vi menar att ett av de bästa sätten attetablera en praxis är att ge möjlighet för organisatio-nen att agera. Det kräver faktiskt att länder ocksågodkänner artikel 2 i tilläggsprotokollet till den socia-la stadgan.Revisionen av den europeiska stadgan 1996 tarupp ett antal frågor som handlar om arbetstagaressäkerhet. En fråga som dyker upp där och som vi hardrivit länge på nationell basis, men också i anslutningtill , är frågan om företagshälso-vård. Alla arbetstagare skall omfattas av förebyggan-de hälsovård inom företagshälsans ram.Där har utvecklingen varit ganska negativ i Sveri-ge. Vi har begärt att man gör saker, att det skallkomma till stånd utredningar. Det sitter i och för sigen utredning , och regeringen argumenterar för inte bör godkänna artikel 3:4 därför att det voreatt gå före regeringens eget beslut efter en utredning.Men vi är också bundna till ILO-konventionen161, rekommendation 171, om företagshälsovård. Vianser att vi har tappat väldigt mycket mark när detgäller företagshälsovården och att det här är en viktigfråga. Vi hade verkligen helst sett att vi hade godkäntartikel 3:4. Jag tror också att det är viktigt för attupprätthålla respekten för de internationella åtagan-den, stadgor och konventioner som kommer till stånd.När länder som är försiktiga och inte görtillräckliga åtaganden kan det också vara svårare förländer som är mindre ambitiösa på det här området änvad vi är att komma efter.Med respekt för kammarens tid skall jag inte yrkabifall till våra reservationer. Men jag vill ha det härsagt och därmed också stryka under den vikt som vilägger vid den här typen av internationellt arbete.Anf. 104 ():Fru talman! Låt mig inledningsvis bara instämma idet sade om att det är två mycketviktiga internationella överenskommelser som vi nuskall godkänna, den reviderade sociala stadgan ochtilläggsprotokollet. Det är faktiskt så att den socialastadgan är den näst viktigaste av kon-ventioner. Den viktigaste rör frågan om de mänskligarättigheterna. Tillsammans med tilläggsprotokolletgaranterar den sociala stadgan vissa grundläggandeekonomiska och sociala rättigheter i medlemsländer-na.Tidigare innehöll stadgan 19 artiklar, det finns nu31 stycken. Här finns olika rättigheter reglerade somrör arbetet. Det rör rätt till skäliga arbetsvillkor, fö-renings- och förhandlingsrätt och liknande saker, menockså frågor om rätt till social trygghet, rätt till socialoch medicinsk hjälp och även skydd för vissa särskil-da grupper som barn, äldre och handikappade.I detta sammanhang tycker jag att det också finnsanledning att påminna om att har genom-gått en ganska stor förändring . Bakgrunden är naturligtvis falloch de många ansökningar som då kom till Europarå-det om medlemskap från de f.d. öststaterna.Sedan 1990 har vi fått 16 nya medlemsländer iEuroparådet. Vi är nu 40 medlemsländer i den härgemenskapen. Till detta kommer ytterligare 5 styckenansökningar från länder som vill bli medlemmar ochvi har 4 stycken med gäststatus.Gäststatus handlar om att ge eventuella medlems-länder insyn i arbete och att även förbe-reda dem för de krav som ett medlemskap formelltställer, dvs. respekt för demokrati, mänskliga rättighe-ter och rättsstatens principer.Det senaste landet som sökte medlemskap varFörbundsrepubliken . Vårt senaste med-lemsland är Ryssland.Organisationen har genom sina olika samarbetsor-gan oerhört stora möjligheter att både inleda ochfördjupa ett samarbete med just de forna öststaternaoch framför allt främja den demokratiska utveckling-en som pågår i dessa länder.Den reviderade sociala stadgan är en oerhört vik-tig del i det arbete som pågår. Detta är en ständigtpågående process i arbete där de olikamedlemsländernas åtaganden ständigt är föremål fören fortlöpande uppföljning, återrapportering ochdiskussion. Det gäller inte bara de nya medlemslän-derna. Det gäller även de s.k. gamla länderna. Ett landsom är ett sådant exempel. Vi har i Sverigeblivit utsatta för granskning och också fått en delpåpekanden från för en del brister somfaktiskt finns i vårt land.Vi instämmer helt i ställningstagandet i betänkan-det om att det internationella arbetet är oerhört viktigtför att stärka de ekonomiska och sociala rättigheterna.Detta bör ges hög prioritet i vårt arbete. Det kan vigöra på olika sätt, bl.a. i FN och framför allt i arbetet iEuroparådet.Tyvärr är arbetet i inte tillräckligtmycket uppmärksammat och kanske inte tillräckligtmycket känt bland allmänheten. Tyvärr är arbetet intetillräckligt känt i vare sig riksdag eller blandregeringsorganens olika institutioner. Bakgrunden äratt arbetet ofta blandas ihop med arbetet i Europeiskaunionen.För länderna i är den arenasom finns för mellanstatligt samarbete och för gemen-sam utveckling. Det finns 40 medlemsländer.Det skall ställas mot Europaunionens 15 medlemslän-der. Även om vi ser en utvidgning på gång inom deneuropeiska unionen, kommer ju att underöverskådlig tid framöver att vara det organ som inne-bär ett samarbete mellan länderna i . Vi sam-arbetar kring viktiga frågor som demokrati, mänskligarättigheter och rättsstatens principer.Den reviderade stadgan kommer att ha stor bety-delse för arbetet och utvecklingen i . Man är där i färd med att omarbeta alla desystem som fanns tidigare och formera något nyttefter de nya förhållanden som råder.Betänkandet innebär att vi godkänner i stort settsamtliga artiklar. Det finns några undantag. De sominte föreslås för godkännande är sådana som vi inteansett förenliga med allmänt vedertagna uppfattningari . Det rör dels tilläggsprotokollets artikel 2,dvs. andra nationella enskilda organisationers rätt tillkollektivt klagomålsförfarande.Vi är i princip positiva till detta, Hans Andersson.Vi anser att de nationella organisationerna har enviktig roll att spela. Vi vet för litet om hur dettakommer att fungera. Vi har inte ett nationellt inflytan-de för hur detta skall se ut. Det finns all anledning attavvakta den praxis som kommer att utvecklas. Vi kanlöpande avge en förklaring och ansluta oss till dennaartikel om vi så skulle önska.Den andra reservationen rör den reviderade socia-la stadgans artiklar 2:1 om skälig arbetstid och 3:4 omförebyggande företagshälsovård.När det gäller den förebyggande företagshälsovår-den delar jag den uppfattning som Hans Anderssonhar redogjort för, nämligen att det är viktigt att viföljer de internationella åtagandena. Men vi står justnu i begrepp att se över den förebyggande företags-hälsovården. Det finns anledning att avvakta. Vi pe-kar i betänkandet på att vi förutsätter att regeringensnarast återkommer till med förslag omutformningen av den förebyggande före-tagshälsovården.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Vissa stiftelse- och associationsrättsligafrågor, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU19Vissa stiftelse- och associationsrättsliga frågor, m.m.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutKU26 FörfattningsfrågorMom. 1 (såvitt avser rösträttsålder)1. utskottet i motsvarande del2. 3 (mp)Votering:249 för utskottet16 för res. 320 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 65 m, 5 c, 19 fp, 16 v, 1 mp, 10kdFör res. 3: 1 s, 1 v, 14 mpAvstod: 2 s, 18 cFrånvarande: 25 s, 15 m, 4 c, 7 fp, 5 v, 3 mp, 5 kdElisa () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 1 (såvitt avser rösträtten för invandrare)1. utskottet i motsvarande del2. 2 (v)Votering:242 för utskottet32 för res. 29 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 65 m, 11 c, 20 fp, 10 kdFör res 2: 17 v, 15 mpAvstod: 9 cFrånvarande: 25 s, 15 m, 7 c, 6 fp, 5 v, 3 mp, 5 kdMom. 2 (gemensam valdag)1. utskottet2. 4 (m, c, fp, mp)Votering:154 för utskottet129 för res. 466 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 1 c, 1 fp, 16 vFör res. 4: 64 m, 21 c, 19 fp, 15 mp, 10 kdFrånvarande: 25 s, 16 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 3 mp, 5 kdMom. 3 (personvalet)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:160 för utskottet32 för res. 791 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 1 m, 23 c, 1 vFör res. 7: 1 m, 16 v, 15 mpAvstod: 1 s, 62 m, 19 fp, 9 kdFrånvarande: 25 s, 16 m, 4 c, 7 fp, 5 v, 3 mp, 6 kdHans Hjortzberg-Nordlund () anmälde att han avsettatt avstå från att rösta men markerats ha röstat nej.Birgitta () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 6 (folkomröstningsinstitutet)1. utskottet2. 10 (mp)Votering:207 för utskottet16 för res. 1062 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 1 m, 23 c, 20 fp, 17 v, 10 kdFör res. 10: 1 m, 15 mpAvstod: 62 mFrånvarande: 25 s, 16 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 3 mp, 5 kdMom. 12 (författningsdomstol)1. utskottet2. 15 (m, fp, mp)Votering:174 för utskottet110 för res. 1565 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 23 c, 2 fp, 13 vFör res. 15: 65 m, 18 fp, 3 v, 14 mp, 10 kdFrånvarande: 25 s, 15 m, 4 c, 6 fp, 6 v, 4 mp, 5 kdTanja () anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 13 (insatser för att slå vakt om demokratin,m.m.)1. 16 (mp)Votering:253 för utskottet15 för res. 1616 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 65 m, 23 c, 20 fp, 1 v, 9 kdFör res.