prot · GM0937 · 1998-12-16 00:00:00 — Ett bättre sätt att använda de ca 3miljarder som det är fråga om för den s.k. tillfälligasänkningen är att satsa dem på barnfamiljerna. Jaghoppas att de som vill se en bättre familjepolitik iSverige under de kommande skattesamtalen kommeratt peka på just detta.Detta med barnbidrag låter just som bidrag. Mendet har sin bakgrund i att är ett av de mycketfå länderna i världen som beskattar barnfamiljer meden viss given inkomst på samma sätt som ungkarlarmed samma inkomst. Från vår sida har vi alltid settdet som ett tungt och viktigt inslag i skattesystemetför att ta hänsyn till att det är olika bärkraft vid en ochsamma inkomst om man är fler som lever på den ellerom man är färre.Anf. 102 ():Fru talman! talar väldigtmycket om solidaritet och den generella välfärdspoli-tiken. Jag undrar vad det är för solidaritet när det somvi tillsammans lägger till samhället inte går till demsom behöver det bäst, som det står i regeringens pro-position och i utskottsbetänkandet.Varför är det så många som faller igenomsystemet? Varför har familjer det så svårt? Varför ärdet alltid en höjning av ett bidrag som är det bästa?Varför kan inte ett avdrag ens komma på tanke?Vi såg i midsomras den situation som mångabarnfamiljer lever under med små marginaler. Varförinte förbättra de marginalerna genom att man kan draav på skatten i stället för att öka bidragen? Det blirdessutom billigare för samhället och administratio-nen.Jag skulle vilja ställa en fråga till angående det jag sade i mitt anförande gällandenedskrivning av de ekonomiska prognoserna ochbedömningarna. Var går gränsen för att höjningarnaav barnbidragen som vi nu skall fatta beslut om aldrigskall genomföras?Anf. 103 ():Fru talman! Det första som frågade om vardet jag försökte förklara i mitt anförande. Vi kanskeallihop har en sådan dag då vi missförstår.När det gäller omfördelningseffekten i systemetbetalar alla skatt, alla är med, och alla får också till-baka. Bidrag kan vara på olika sätt. Det kan få endålig klang, som i bidragsberoende och liknande. Detjag försökte beskriva är det generella som är det fina ikråksången, nämligen omfördelningseffekten. Alla ärmed och betalar, men alla får också del.Om man tänker sig människor som har hög in-komst och betalar mycket i skatt men aldrig själva fårtillbaka någonting, hur länge kommer de att ställa upppå att betala och sedan få köpa det själv? De får alltsåbetala för det två gånger. Det kan nog gå ett tag. Mensedan kommer en generationsskillnad. Det är det somgör att vi hellre vill ha bidragssystemet framför ettavdragssystem.Den andra frågan känns hedersam att få här ikammaren. Var gränsen går för att vi skall säga atthär utgår barnbidraget som föreslås för och2001 och här gör det inte kan jag inte svara på i dag.Jag utgår ifrån att det absolut skall kunna genomfö-ras.Anf. 104 ():Fru talman! säger att alla skallbetala och få någonting tillbaka. är det så att desom inte kan betala inte heller får någonting tillbaka.Det är de som har det sämst i samhället som inte fårdel av detta. Vi andra som har goda inkomster fårtillbaka väldigt mycket bidrag. Men det är inte det vivill.Vi vill också kunna bestämma om hur vårt liv serut, som vi var och en kan se hur samhälletser ut runtomkring oss. Det finns förfärligt mångamänniskor, många barn och många utsatta som intefår den hjälp som vi har garanterat. Det tycker jag ärskämmigt, för att uttrycka sig modernt.Till sist frågan om de ekonomiska bedömningar-na. Vore det inte på sin plats att man började titta påvar gränsen går? har man skrivit ned de ekono-miska bedömningarna väldigt långt jämfört med deprognoser som man angett som grund för att kunnagenomföra dessa förändringar.Anf. 105 ():Fru talman! Jag börjar med den sista frågan. Viåterkommer i vårbudgeten med detta. Jag skall ta medden frågan.När det gäller det sade om de som stårutanför vill jag säga följande. Vi har haft en periodmed sanering av statsfinanserna, och vi har haft detbekymmersamt. Oavsett vem som hade regerat hademan haft det problemet med sig.Det är sorgligt att människor får en väldigt låg er-sättning eftersom de inte har kommit in i systemen.Men frågan är om det är systemet självt det är fel på.Det beror på arbetslöshet och andra saker.Det system vi har måste kontinuerligt diskuterasoch ses över. Men det innebär inte att man skulleändra i ett system därför att vi haft en dålig period.Däremot måste man se till att vi uppdaterar, korrige-rar och förändrar.Vi ser också motioner där man säger att man skallta hänsyn till förändringar på arbetsmarknaden, att viär anställda på andra villkor än tidigare och andrasådana kvalificeringsvillkor.Om jag tycker att den svenska modellen är jät-tebra betyder inte det att jag absolut inte vill titta påskavanker och sådana saker.Anf. 106 ():Fru talman! tog upp kostna-derna för vårdnadsbidrag. Det barnkonto vi föreslår ären utbyggnad av vår tidigare modell med vårdnadser-sättning. Det innebär inte mer kostnader för statenutan det är i princip en omfördelning av pengar ochatt man ger mer pengar till familjerna. Det innebärinte några ökade kostnader vare sig för kommuneneller för staten.Sedan är det en sak till som jag inte tog upp i mittanförande. Det förvånade mig när socialdemokraternai valrörelsen föreslog en maxtaxa på dagis. Det ärverkligen något som gynnar höginkomsttagarna ochstraffar den förälder som väljer att ta ett större ansvarför att ta hand om sina barn själv.Anf. 107 ():Fru talman! Först till frågan om barnkonton. Tillkontot skall, såvitt jag förstår, en del av statsbidragettill kommunerna fördelas - en del eller hela, står det.Vi har en barnomsorgslag. Kommunerna skall byggaen långsiktig barnomsorg. Det blir lite när deinte vet hur stor andel som kan tänkas vara med i dethär systemet.Där vi också har olikheter är att ni anser att det ärorättvist att högavlöande får mer i föräldrapenning änden som har låg inkomst. Det skall vara lika för alla,såvitt jag förstår. Det motsäger lite grann vår uppfatt-ning. Vi tycker att det skall vara inkomstrelaterat. Detär precis som med maxtaxan, som också Bo Könbergvar inne på. Vi betalar två gånger.Vi betalar antingen mycket skatt generellt och harde här ersättningarna, eller så gör vi inte det och tar uthöga avgifter. Att vi gör både delarna, vilket jagmåste erkänna att vi gör eller har gjort i vissa sam-manhang, är inte att föredra. Då underminerar visystemet och förlorar legitimiteten . Vi måstepå något sätt välja fot här.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Invandrare och flyktingar m.m.FöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1998/99:SfU2Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar m.m.(prop. 1998/99:1 delvis och skr. 1998/99:9 delvis)Anf. 108 (m):Fru talman! Jag skall för Moderata samlingsparti-ets räkning be att få yrka bifall till hemställan i ut-skottets betänkande i mom. 2-16. Vi har ett särskiltyttrande där vi lite grann beskriver vårt budgetalter-nativ. Men det är som sagt ett särskilt yttrande, och desom är särskilt intresserade av att läsa vad vi har attsäga där kan ju slå upp det i handlingarna.Beträffande punkt 5 finns det ett förslag om attriksdagen inte skall göra något uttalande med anled-ning av de motioner som finns. Vi ställer oss bakomatt inte gör något uttalande. Sedan hänvisarutskottet till integrationspropositionen och storstads-propositionen. Där har vi lite olika uppfattningar motvad majoriteten har, men vi har inget yrkande här. Viställer oss alltså bakom utskottets förslag, nämligenatt avslå motionen även under mom. 5.Tack för ordet, fru talman. Jag hoppas att alla ärlika korta som jag.Anf. 109 ():Fru talman! Jag kan inte lova attjag skall vara, som han säger, lika föredömligt kort idebatten. Men jag kan lova att jagkommer att var kortare än jag brukar vara. Det äralltid något.Det gör jag därför att den debatt som vi skall förai dag är en ren budgetdebatt och behandlar utgiftsom-råde 8 Invandrare och flyktingar. De ideologiskadebatterna kommer först . Jag kommer där-för inte att lyfta fram hela syn påintegrations- eller flyktingpolitiken i , utannöja mig med att göra vissa markeringar inför dekommande debatterna.Vänsterpartiet anser att integrationen börjar dag 1,dvs. den dag då en flykting sätter sin fot på svenskmark och söker asyl. Vi vet visserligen inte vem somkommer att avvisas eller vem som kommer att stanna,men vad gäller integration finns det ingen tid att för-lora.Den människa som tvingas fly från sitt land ochsöka i ett annat land är i många fall en trasigmänniska som har hemska krigsupple-velser med tortyr och våldtäkt bakom sig. En sådanmänniska behöver känna att han eller hon har stöd idet land man söker en i.Ett sådant stöd, menar vi i , är att get.ex. flyktingbarnen, dvs. de barn som ännu inte fåttbesked, rätt till samma skola som andra barn i Sveri-ge. Det är att genast starta undervisning i svenska, detär att ekvivalera vuxnas betyg och ge eventuellkompletterande utbildning. Det är också att ge terapioch behandling för de traumatiska upplevelser somgjort att flyktingen tvingats lämna sitt land.Jag vill dröja mig kvar vid barnens skolgång, ochjag vill göra det genom att kommentera förslaget tillett nytt kommunalt utjämningsbidrag. I förslagetkommer det inte att finnas någon faktor som kompen-serar de kommuner som har många invandrade barn isina skolor. Anledningen till det är den bakomliggan-de statistik som tagitdel av. Den visar nämligen att skolundervisningen förinvandrade elever inte kostar mer än den som svenskabarn får. visar en grupp lärare att det heltenkelt inte finns resurser för att ge dessa elever denundervisningstid som de enligt skollagen har rätt till.I stället löser man problemet så att de invandradebarnen placeras i särskilda klasser med färre antalundervisningstimmar. Då är det ju inte så konstigt attstatistiken visar att det kostar lika mycket.Det är inte nog med att dessa barn först får färretimmar på förläggningen, utan dessutom kommerdetta att fortsätta för många barn när de har fått uppe-hållstillstånd. Förslaget till nytt kommunalt utjäm-ningsbidrag kommer därför att ytterligare försvåraintegrationen för barn med utländsk härkomst. Därförvill jag uppmana , som har som sinuppgift att föra in ett etniskt perspektiv på alla beslut,att noggrant granska detta förslag.Fru talman! Många unga invandrade kvinnor haren svår situation, bl.a. på grund av att de ofta hamnarmellan den egna familjens värderingar och densvenska synen på kvinnor och sexualitet. Många avdessa unga kvinnor har svårt att hitta någon att pratamed om sina problem. De upplever det som ett loja-litetsbrott att, som man säger, lämna ut den egnafamiljen i t.ex. samtal med en skolkurator. Ofta vän-der sig dessa unga kvinnor i stället till andra kvinnorsom är verksamma de i olika projekt för invandrark-vinnor som pågår i många kommuner. Det är därförviktigt att denna verksamhet får finnas kvar och ut-vecklas.För att ytterligare synliggöra invandrade kvinnorskompetens, kunskap och erfarenhet anser vi att demedel som invandrarorganisationerna tilldelas varjeår bör redovisas ur ett könsperpektiv och att regering-en också ställer ett sådant krav. Utskottsmajoritetendelar vår uppfattning och vi är nöjda med deskrivningar som finns på dessa områden i betänkan-detexten.Fru talman! har upprepade gångermotionerat om sjukvård för vuxna asylsökande ochför gömda barn. Vi menar att en del av den statligaersättningen till landstingen vad avser hälso- ochsjukvård för asylsökande måste öronmärkas för deasylsökande som tvingas söka sjukvård anonymt. Dethar inträffat att invandringsmyndigheterna faktiskthar gjort fel i sina bedömningar i första och andrainstans och att en förnyad ansökan har lett till attutlänningen fått uppehållstillstånd.I ett fall tvingades en kvinna gömma sig, menmådde så dåligt att hon tvingades uppsöka en psykiat-risk klinik. Genom de intyg som läkarna skrev ut fickhon senare uppehållstillstånd av humanitära skäl.I ett annat fall tvingades en gravid kvinna att upp-söka akutsjukvården där det gjordes ett kejsarsnitt.Även den kvinna har fått stanna av humanitära skäl.Vi begär inte mer pengar, vi begär bara att regeringenskall öronmärka en del av pengarna för dem som ärgömda och tvingas söka akut sjukvård anonymt.Vi har också uttryckt vår oro föratt sekretesskyddet inte är tillräckligt starkt vad gällerasylsökande gömda flyktingar. Genom att det intefinns öronmärkta pengar för dessa, skickade ut en skrivelse till samtliga landstingmed en uppmaning att i ännu högre grad kontrolleraen utlännings identitet vid besök i sjukvården ellerkontrollera med regionkontor eller förläggning innanman ger vård.Utskottet besvarar vår oro med att säga att statligersättning av principiella skäl inte skall utges förhälso- och sjukvård för den som håller sig undanverkställighet. Vilka de principiella skälen är, kanskenågon från majoriteten kan svara på.Så till slut, fru talman. Under an-visade medel motsvarande kostnader för1 840 s.k. kvotflyktingar. Delar av dessa medel fåranvändas, som man säger, flexibelt, t.ex. till projekt-medel för framtida återvandring, medicinska insatserm.m. kommer antalet faktiskt mottagnakvotflyktingar att uppgå till ca 1 370 personer. Medelmotsvarande ca 1 450 kvotflyktingar kommer attförbrukas, inklusive de s.k. flexibla kostnaderna.Resterande medel kommer att användas för atttäcka det underskott som uppkommit främst för attpresident inte accepterar att ta emot sinaegna medborgare. Vi anser att det är fullständigtoacceptabelt att en krigsförbrytare, efterlyst avvärldssamfundet, skall kunna utöva ett sådant infly-tande att ett riksdagsbeslut om uttagande av kvot-flyktingar inte fullföljs.Vi är därför glada att utskottet anser det självklartatt det faktum att att ta emot sina egna medborgare inte får med-föra att tar emot ett mindre antal kvotflyk-tingar.Fru talman! Normalt brukar hamånga reservationer att yrka bifall till, men genom attstora delar av våra motioner hänvisats till den flyk-tingpolitiska debatten i vår och att vi på flera punkterfaktiskt fått utskottets gehör för våra synpunkter harvi endast en reservation, nämligen reservation 6 undermom. 11, och den yrkar jag härmed bifall till.Anf. 110 ():Fru talman! Vi kristdemokrater menar att de hu-manistiska och kristna grundvärderingar som till stordel ligger bakom den demokratiska utvecklingen iSverige skall vara grunden också för svensk migra-tionspolitik.Motivet till att vi skall föra en generös och tydligmigrationspolitik är i första hand moraliskt; Det ärvår plikt att bistå människor i nöd, av respekt för allamänniskors lika värde. Under ekonomiskt bistra tiderkan den goda viljan sättas på prov. Det är viktigt attvi politiker lyssnar till folkopinionen, men också attvi försöker påverka den genom att påminna om devärden den svenska demokratin bygger på.Ett av skälen till flykt är förtryck av minoriteteroch folkgrupper. Det talas ibland om ekonomiskaflyktingar. Det är till stor del människor som förföljsoch diskrimineras därför att de tillhör en minoritet.Sverige borde mycket aktivt verka för att lagfästaminoritetsrättigheter införs i de länder som i dagtillhör de mest flyktinggenererande. Det finns grundför sådana rättigheter i många internationella kon-ventioner.Sverige kan inte föra en politik isolerat från andraländer. Därför har EU-samarbetet stor betydelse, ochdär bör verka för att EU-länderna inför eneuropeisk flyktingkonvention. Dessutom bör manarbeta för att rätten till asyl införs i Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter.Vi motsätter oss en politik som leder till att fa-miljer splittras och förordar därför att utvisnings- ochavvisningsbeslut som leder till familjesplittring skallinhiberas, såvida inte synnerliga skäl föreligger. sista länken-bestämmelsen är borttagen, vilket vimotsatte oss. Vi vill gärna ha den tillbaka. pågåren utredning som behandlar frågorna om den framtidaasylprocessen. Vi anser det nödvändigt med föränd-ringar i asylprocessen om rättssäkerhet, humanitetoch respekt för individers mänskliga rättigheter skallkunna upprätthållas.Invandrare bör åtnjuta samma valfrihet som övri-ga medborgare, ha rätt att bosätta sig var de vill, attlära sina barn sitt modersmål, starta egna skolor ochutöva sin religion.Fru talman! inrättades i juni1998. motsatte sig att myndighe-ten bildades. Vi har accepterat anslaget , menkommer nog att överväga alternativ för tiden därefter.Avtalen med enskilda kommuner om flykting-mottagning bör tas bort. Introduktionsersättning kanfölja den nyanlände som en flyktingpeng. I stort settskall de invandrarpolitiska åtgärderna begränsas. Dekan gälla ungefär i Sverige.Därefter bör den generella flyktingpolitiken gälla.Den skall också omfatta åtgärder till stöd för minori-tetsgruppers rätt att behålla och utveckla sin kulturenligt de internationella konventioner som Sverigeratificerat.Den absolut viktigaste integrationsfaktorn är enpolitik som ser till att arbetslösa får jobb. Vi är över-tygade om att förbättringar på arbetsmarknaden i stortger jobb också i invandrartäta områden, att skattelätt-nader, förenklingar för den som vill starta företag ochförändringar i arbetsrätten skulle få goda effekter.På en arbetsplats finns möjlighet att praktisera detnya språket, att lära sig det nya samhällets regler, attfå vänner, att få ett socialt nätverk. Stat och kommunskall föregå med gott exempel genom att flytta myn-digheter och en del av sina verksamheter till invand-rartäta områden. Det skapar fler jobb i sig, och dess-utom kommer behovet av service att öka.I budgetpropositionen lägger regeringen stor viktvid behovet av att motverka segregering och ökaengagemanget i stora allmännyttiga bostadsområden.Risken finns att kontakterna mellan invandrare ochsvenskar blir få och att det svenska språket somsammanhållande länk försvagas. För att motverkadetta krävs utveckling av nya metoder, ny kunskap.Jag har tidigare motionerat om att staten därförbör bidra till att Stiftelsen i ges möj-lighet att utvecklas till ett nationellt och social utveckling. Det är redan nu ettresursbank för kunskap och erfarenheter. Där finns ettnätverk mellan grupper som driver ett viktigt pionjä-rarbete. Därför stöder vi nu motion.I en lyckad integrationspolitik finns också rättenatt vara olik. Det finns behov av särskilda riktlinjerför minoritetspolitiken vad gäller språkliga och etnis-ka minoriteter. Deras rättigheter bör slås fast bl.a. föratt få en likvärdig behandling i hela landet. 1997presenterade Minoritetskommitten ett betänkande,Steg mot en minoritetspolitik. Regeringen bör snaraståterkomma till med en proposition medutgångspunkt i betänkandet. , sverigefinnar ochzigenare har väntat nog.Fru talman! står bakom reser-vationerna, men yrkar bara bifall till reservation nr 8.Anf. 111 ():Fru talman! Jag skall bejaka att göra ett kort inlägg i debatten. Center-partiet återkommer i den flyktingpolitiska debattensom kommer i vår.Centerpartiet vill vända utvecklingen i samhälletgenom att förändra grundläggande strukturer. Sam-hällsgemenskapen måste växa underifrån. Genom ettökat lokalt inflytande med aktiva medborgare som tarpersonligt ansvar vill vi skapa ett samhälle med likamöjligheter för alla människor oberoende av bak-grund. Vi vill att samhället skall utvecklas på enmångkulturell grund.Centerpartiet anser att lika möjligheter till infor-mation via både de formella och de informella be-slutsgångarna är en förutsättning för att en personskall vara delaktig i den demokratiska processen.Människor har varierande förutsättningar att ta del avsystemet och de som flyttat till har i dettasammanhang ett handikapp. Dörrarna till de politiskabeslutssystemen måste vara tydligt öppna också fördem som är inflyttade till . Invandrarorgani-sationerna vill ha möjlighet att verka i samhället ochutom resultatstyrda stöd bör det också utges ettgrundstöd till organisationerna.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till vår re-servation nr 4, men vi kommer också att stödja reser-vation nr 1 av Folkpartiet.Anf. 112 ():Fru talman! Dagens ärende avser utgiftsområdetInvandrare och flyktingar och pengarna till dettaområde. Här har vi två reservationer och ett särskiltyttrande, och det är dem jag kommer att koncentreradet här inlägget till.Som utgångspunkt ligger naturligtvis Folkpartietsflykting- och invandrarpolitik. Den utgår från männi-skors rätt att få en om de utsätts för förföljelse.De har rätt till ett människovärdigt mottagande, ochde skall ha rätt att få den hjälp och det stöd de behö-ver för att integreras i det nya landet.Här är otillräcklig. Vi kom-mer att föra fram i nästa mera principiella debatt att vibehöver en ny konvention som skydd, t.ex. i mass-flyktsituationer.Det dyker ständigt upp nya fall där man inte fårdet skydd man behöver. Vi har bevittnatett. En homosexuell iranier höll på att utvisas. Nuhoppas jag att det håller på att lösa sig, för är juett av de mest fientliga länderna som finns på dennajord när det gäller homosexuella, och straffet är därmycket högt om någon befinns vara homosexuell.Så till våra reservationer. Vi har reservation nr 1,om direktvalda statsdelsnämnder. Det är ett lågt val-deltagande bland våra invandrare och flyktingar. Vianser att kan man ha större möjlighet till direktdemo-krati, kan man ha ett direktval till statsdelsnämnder-na, skulle man nog öka valdeltagandet i den gruppen.Jag yrkar bifall till reservation 1 under mom. 4.Den andra reservationen gäller tortyrskador. Atttorteras är ju att bli kränkt i sitt allra innersta, ochföljderna av detta är mycket allvarliga. Även om detinte syns några ärr utanpå sätter det här ärr i själen.Undersökningar visar att av demänniskor som lever som flyktingar i harutsatts för tortyr. De har kommit från ett sjuttiotalolika länder. Det är framför allt från och Iraksom de har kommit, men också från områden inomdet och naturligtvis enstaka fallfrån en lång rad länder.Jag vill här läsa upp ett vittnesmål för att alla skallkänna vad det verkligen betyder. Så här skriver enperson som har upplevt tortyr:"Från den lokal, där de höll oss fängslade, kundejag dag ut och dag in bevittna hur man förde ut fångarut på gården där de sedan avrättades. Ute på gårdenstod ett stort gammalt träd, men långa grenar som gavskugga från solen. Samma träd hade tidigare varit enrofylld samlingsplats dit människor gick med glädjeoch lugn och ro i själen. fick det istället ta emotblodstänk från de som avrättades med gevärskuloroch dess ståtliga grenar fick stå till tjänst för de repman hängde fångarna i. Kropparna lämnades kvar tillbeskådning varje morgon.Så blev det då min tur. Jag fördes ut och ställdesupp vid trädet. Jag var försedd med ögonbindel, jaghörde skottet och jag kände något varmt, vått rinnanerför mina ben innan jag dog. Det var inte blod, jaghade kissat på mig. Jag var inte död, jag hade svim-mat av skräck. Trädet fick ta emot min kula. Mening-en var inte att ta livet av mig utan att skrämma livetur mig . "Det är med sådana upplevelser som många flyk-tingar kommer till , och de sätter ärr i själensom vi i sjukvården inte förmår upptäcka på grund avkunskapsbrister. Det är att göra svensk hälso- ochsjukvård och flyktingmottagandet bättre rustat för attmöta människor med de här livsupplevelserna som vihar skrivit den här reservationen. Vi talar om kun-skapshöjande insatser, att man lokalt skriver po-licyprogram för hur primärvård och kommun skallarbeta för att på bästa sätt stödja och rehabilitera dehär människorna. Vi tar också upp behovet av forsk-ning kring tortyr och sådana här trauman, hur manbäst kan hjälpa människorna att leva vidare. Vi tardärmed också upp de speciella behov som flyktingarmed tortyrupplevelser kan ha när det gäller att lära sigsvenska språket. Det finns speciella problem meddetta.Det är därför som vi har tagit upp det här i vårmotion och i vår reservation. Det här är ett delvisglömt och gömt problem.