prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Man kan juhävda att det inte är så kontroversiellt att säga att detransportbolag som finns, flygbolagen och färjelinjer-na, också skall ta ett ansvar för de människor som detransporterar över gränsen. Men jag menar att det äroansvarigt av politiker att lämna över ansvaret förasylsökande människor som vill åka till tilltransportbolag, så att de skall stå på andra sidan avnågon gräns och bestämma att vissa människor fårkomma in i och andra inte. Vilka är då demänniskor som kommer att hamna i situationen attfatta det enskilda beslutet? Jo, det är de anställda påSAS eller på någon färjelinje. Har de utbildning,kompetens och kunskaper om situationen i de olikaländerna? Jag tror faktiskt inte att det är så.Man kan också förvänta sig att detta system gerupphov till diskriminering av passagerare, t.ex. attmänniskor blir drabbade mycket hårdare enbart pågrund av sitt utseende. På samma sätt tror jag attmånga av de regler som hör till Schengensamarbetetgör att det lätt blir mycket mer godtyckligt, om någonser skum ut. Vi vet hur skumma människor ser ut; dethar vi sett på TV, film osv. För mörkhyade människormed mustasch och konstiga kläder är det mycketlättare att hamna i ett fack än för den som är en kort-klippt, ljushårig, lång europé. Detta tror jag att vi allakänner till. Ingen av oss tycker att det här är ett brasystem. Vi vill inte stämpla människor i onödan, menrisken är att vi gör det i alla fall.Dessutom tror jag att systemet med transportö-ransvar ger en utökad möjlighet för människor somvill smuggla andra människor att ta sig in i länder påandra sätt än med flyg till . Det är också ettproblem.Fru talman! Jag vill först yrka bifall till reservation11, som tar upp transportöransvaret.Den illegala invandringen är ytterligare ett pro-blem. Det är inte så att människor, bara för att de inteofficiellt söker asyl i , , Danmarkeller något annat land, inte finns där. Det är fleramiljoner människor i , inom EU-området, sominte är officiellt registrerade någonstans. De har interätt till sjukvård, de har inte rätt till utbildning osv.Men de har heller inga skyldigheter. De kan inte ta ettordentligt jobb. De måste jobba svart om de skalljobba över huvud taget. De kan inte betala skatt, där-för att de inte finns med i registren.Vad är det för samhälle vi skapar när vi säger attdet är ett bättre system att människor måste gå underjorden för att kunna stanna i landet? Jag tycker inte attdet är ett bra system.Dessutom tycker jag att det finns väldigt mycketav dubbelmoral i både den här diskussionen och andradiskussioner när vi som ett rikt land i intebara exporterar vapen till olika länder. Vi ser ocksåtill att göra det mycket svårare för människor som ärpå flykt att ens klara av att ta sig till gränserna till vårtland för att få sin asylansökan prövad. Det tycker jagär fruktansvärt.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Jag tänkte till en början instämma idet som sade, nämligen att fråganom asyl inte behandlas i den här kammaren. Dendebatten skulle egentligen höra hemma vid ett heltannat tillfälle. Jag instämmer med den punkten. Likväl fortsatte hon sedan med ettlångt inlägg omkring asylproblematiken. Men den fåralltså skötas i ett annat sammanhang.Får jag sedan, fru talman, något beröra den här vi-sumfrågan, som naturligtvis är väsentlig. Jag har enfråga till efter hennes engageradeinlägg. Ytterligare ett tjugotal länder får visumtvångtill utöver de ca 100 som har det för närva-rande. Vilka länder är det som intetycker att vi skall ha visum till? Eller skall vi avskaffavisumfrågan alldeles helt och hållet? Det är möjligenen logisk följd av det hon resonerade omkring.Jag vill säga något ytterligare om visumfrågan.Här i kammaren ställdes en fråga utifrån ett litet annatperspektiv. Det gällde ryska pojklagsspelare i fotbollsom skulle åka till och delta i någonturnering. Deras problem var att de först var tvungnaatt ha ett visum till , sedan ett till ochsedan ett till . Det blev väldigt kostsamt. Detvar inga problem att få visum i och för sig, men detkostade alltså en del pengar. En positiv effekt avtillträdet till Schengen är ju faktiskt att det räcker medett visum i det fallet. Det kommer man till att börjamed ända till på. Vill man resa runt yt-terligare, kommer man till ytterligare ett stort antaleuropeiska länder. Det kan man, tycker jag, se som enpositiv faktor.Till sist bara något om transportöransvaret. Därföreslås ju ingen ändring i de svenska reglerna.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Det jag försökte belysa var följande:Även om det inte formellt sett är så att vi tvingasharmonisera vår asylpolitik, tror jag att vi kommer attbehöva göra det i praktiken. Det är det enda sätt somjag kan se framför mig att det här avtalet skulle kunnafungera på i verkligheten, och det måste väl ändå varameningen? Vi vill väl inte göra någon stor papper-svariant av något som inte funkar i verkligheten? Jagtror att vi kommer att hamna där, och jag ser en fara idet. Framför allt gör jag det eftersom jag tycker attmånga EU-medlemsländer inte tar flyktingfrågornaoch flyktingproblematiken på allvar. På samma sätttycker jag att har gått ifrån mycket av det här.Men det är i och för sig en helt annan diskussion.Sedan till det här med visum till andra länder. Dethandlar inte för mig om att jag vill peka ut ett visstantal länder på något sätt. Det jag vill peka på ärockså här harmoniseringen. Det kommer inte att gå attlämna detta och ha en egen visumpolitik. Det kanfaktiskt vara ett problem; framför allt för att vi ser attjust visumtvånget leder till att människor inte klararav att ta sig ens till gränserna. De klarar inte av att fåsin ansökan prövad i dessa länder. Det tycker jag ärväldigt allvarligt.Jag vill också säga något om det här med kostna-der för visum osv. Det är möjligt att det är dyrt, ochdet kanske man kan ändra. Men att det blir dyrt kaninte vara ett huvudargument för att vi skall skrivaunder ett Schengenavtal. Det kan möjligen vara enpositiv effekt. Men på samma sätt som det kan vara enpositiv effekt att vi slipper visa pass när vi skall åkaöver gränserna, är det en ytterligt negativ effekt att vimåste bära på oss identitetskort i princip dygnet runtför att kunna bevisa att vi är EU-medborgare,, och därför har rätt att vistas påett ställe.Anf. 147 ():Fru talman! Jag yrkar avslag på propositionen. Jaghar redan tidigare instämt i tal ochhar samma yrkanden som hon. Jag kommer inte attupprepa det.Jag känner att det här nästan är som en mardröm.Vi har samma fakta i olika partier och drar ändå såolika slutsatser. Men bakgrunden är densamma. Ochpålästa är vi verkligen från olika håll.När jag var ung läste jag ryste över det kontrollsamhälle som målades upp.Litet senare läste jag den bok som har nämnts tidigarehär , 1984, och blev ännu mer upprörd.Där fanns "Storebror ser dig" skrivet med eldskriftöver varje sida. Orden betydde sin egen motsats, somKia nämnde; Krig är fred, Lögn är san-ning osv.Dessa böcker innebar för sin tid science fiction.Det skulle man kunna tro att Schengenkonventionenockså är. Men det är den inte. Den är en lag. Den blirlag i vårt land. Den inkorporeras i svensk lag genomde lagförslag som följer av tillträdet till . Det är något som den politiska majori-teten inte har kunnat förmå sig till när det gäller barn-konventionen.Genom att antas före valetundandras den, liksom ansökan till EU sommaren1991, svenska folkets prövning. Detta är naturligtvisett hot mot demokratin. Förtroendet för landets poli-tiska ledning minskar ytterligare. står det ju klartatt en majoritet skulle rösta mot EU, ochEMU trots alla skräckvisioner som dagens präster-skap - ekonomerna - målar ut om vi inte deltar i allanya krav från Bryssel.Om man vill företräda folket i en så här viktig frå-ga för vår framtid, och man vet att opinionsunder-sökningar alltid har en viss felmarginal, är folkom-röstning naturligtvis den enda demokratiska och för-nuftiga lösningen.Berlinmuren är, som andra tidigare nämnt, riven.Det välkomnades av omvärlden. Förut kunde männi-skor från östländerna inte komma ut genom muren.Men genom Schengen, och ytt-regränskontrollkonventionen håller en minst likaogenomtränglig mur på att byggas upp. Man får intelängre komma in i den skyddade verkstad som byggsupp inom EU.Men den ter sig som märklig. När blirmedlem innebär det inte bara en yttre gräns motRyssland utan också mot broderfolket i . NärTjeckien blir medlem i EU innebär det en yttre gränsockså mot . är man förskräckt över åker utomlands när man åker till . Detvar ju samma land, och länderna skildes åtunder fredliga former.Muren för narkotika och smuggling har emellertidoerhörda brister och en oerhörd genomsläpplighet.Borttagandet av den inre gränskontrollen skall kom-penseras genom förstärkning av den yttre och genomökat polissamarbete. Kan man ersätta eller kompense-ra bortfall av gränskontroll med ökat polissamarbete?Det går inte.Den narkotika som beslagtogs i fram till1994 togs till vid kontroller utan misstanke.Bara de resterande procenten togs efter tips, spaningoch underrättelseverksamhet. Den gränskontroll somvi hade tidigare var alltså effektiv, och jag vet inte hurvi skall nå upp till motsvarande. Det skulle naturligt-vis vara min önskan att vi - även om det beklagligakommer att hända att vi ansluter oss - ändå lyckasupprätthålla kontrollen av narkotika.Det blir ännu svårare att hejda illegal handel övernationsgränserna med framför allt knark, sprit ochcigaretter. Enligt propositionen gjorde ettsärskilt förbehåll för att de s.k. kompensatoriska åt-gärderna måste vara genomförda fullt ut i samtligaSchengenländer samt fungera tillfredsställande. Mendet har vi inte sett något exempel på. Vi antarSchengen i alla fall. Det innebär att kontrollerna vidde inre gränserna skall upphöra.Skall narkotikan flöda fritt inom Schengenområ-det? Nej, så illa blir det väl inte. Knarket kommer attkunna röra sig lika fritt inom somdet gör inom nationerna i EU. Det är i och försig illa nog eftersom det är så olika kultur i olikaländer. Det kan leda till större utbud i våra länder.Schengensamarbetet har av föregående talare be-skrivits ur alla vinklar. Men jag skall också nämna endel.Intentionerna med sades varagränser utan kontroll. I realiteten ser vi kontroll utangränser. Övervakning av en person utan dennes vet-skap är tillåten, bl.a. om den allmänna uppfattningenom personen leder till misstanke om att han eller honkommer att begå brott, dvs. en så luddig formuleringatt i princip vem som helst kan övervakas hemligt. Jaghar från denna talarstol nämnt att vikommer att straffa folk eller i varje fall att antecknamänniskor på olika sätt i dessa system som presumti-va brottslingar. Det är något som inte förekommer.Förebyggande vård eller förebyggande uppsökandeverksamhet eller förebyggande av brott är något somär bra men inte att registrera presumtiva brottslingar.Det kan vara fråga om vittnen, släktingar eller männi-skor som arbetar tillsammans eller är med i sammarörelse.En flora av dataregister finns för att snabbt kunnafå information om olika personer. Bland det som fårregistreras i vissa av dessa register har nämnts tidiga-re, nämligen etniskt ursprung, religiös tro, hälsotill-stånd, politisk åsikt, sexuella mönster och medlem-skap i fackförening. Det är noga reglerat vad som fårregistreras i SIS. Det har också mycket riktigt sagts iSchengens informationssystem. Men i är"allt" som finns i 30 000 datorer tillåtet och tillgäng-ligt för tusentals människor.Det är ett helt signalsystem med alla kontrollsys-tem som vi har - SIS, , Cirefi, Eurodac ochEuropol. Ännu ett centralregister i Europol är det s.k.analysregistret. Jag vet att det inte hör direkt tillSchengen, men man måste se hur detta hör ihop. 53typer av personuppgifter skall lagras. Dessa uppgifterskall vara ett komplement till andra personuppgifter.Risken föreligger tydligt med en åsiktsregistrering.Cirefiregistret är ett register dit man är skyldig attlämna uppgifter om flyktingrörelser eller flykting-strömmar. Uppgifterna inklusive fingeravtrycken skallsedan lämnas till ett europeiskt centralregister - Eu-rodac. Rättsstaten får vika för polisstaten.En annan mycket oroande sak är att presumtivabrottslingar kan registreras - vittnen, släktingar ochmänniskor som bara setts i sällskap med någon miss-tänkt. Undra på att bok 1984 om att storebrorser dig nu för mig framstår som en barnkammarsagajämfört med vad med syster-dokument om Europol, Amsterdamfördraget och yttregränskontrollen innebär.När Kallocain och 1984 skrevs hade man inte enaning om vilka möjligheter det nya samhället med dennya teknikens snabbhet och heltäckande möjligheterhade att erbjuda. Det gick ju då aldrig att göra detsom vi kan göra.Den restriktiva och kontrollinriktade flyktingpoli-tiken har fått rasismen att vädra morgonluft. Varjeskärpning av flyktingpolitiken är en framgång förrasismen och sådana rörelser. Och rasismen har akti-verats på detta sätt. Jag anser att rasismen är vår tidsfarligaste miljöhot, och den ges näring genom kon-trollsamhället.Jag skall avsluta mitt anförande med det som Nejtill EU har skrivit:Schengenländerna har avskaffat sina inbördesgränskontroller. Människor skall fritt kunna röra sigöver nationsgränserna. Men friheten har sina be-gränsningar. Den gäller endast invånare i Schengen-staterna. För invandrare och flyktingar blir murarnahögre . För att uppfylla kraven i Scheng-enkonventionen måste bomma igen de yttregränserna och införa systematiska kontroller i gräns-områdena.Schengensamarbetet handlar inte bara om gräns-kontrollen. Det innefattar också skärpt inre utlän-ningskontroll, multinationella dataregister, polisiärtsamarbete med sikte på att skapa en gemensam polisav FBI-typ. Gränser utan kontroll blir till kontrollutan gränser.(Applåder)Anf. 148 () re-plik:Fru talman! är inte något separat register.SIRENE är den registreringsmyndighet som skallfinnas i varje nation och som skall lämna uppgifter tillSchengen . Det är vad är.Jag tror att det finns anledning att upprepa detta varjegång som det från talarstolen framförs att detta ärnågot slags hemligt och skumt register som riksdageninte riktigt känner till. Det förhåller sig inte på detsättet.I övrigt vill jag säga något om vad man får regist-rera, och då talar vi inte om Schengen utan uppenbar-ligen om de nationella regler som skall finnas för vadman på nationell nivå får registrera och de regler somsedan finns för vilka uppgifter som sedan får lämnasut till andra länder.Något FBI uppstår inte genom Schengenbeslutet.Det uppstod inte heller genom Europolbeslutet, ochdet finns inget förslag om en sådan federal polis i behöver också dementeras gång på gång, efter-som det tillhör mytbildningen kring denna fråga.Det sades att murarna blir högre . Inteblir murarna ute i lägre av att isolerarsig och inte går med i ? Där får viju möjligheter att påverka.Det har också talats om att vi skall ha den nordis-ka modellen. Men den nordiska modellen har juspruckit. gick med i EU för länge sedan ochansluter sig till . På denna nivå finns det inte någon nordiskmodell som man utan vidare kan ta till vara. Vad somnu under stor möda är ju den nordiska passu-nionen, och det är alldeles utomordentligt bra att detsker.Fru talman! Jag tycker att man skall vara mycketrestriktiv med register. Men man skall inte hellergripas av en sådan registerskräck att man inte kan sevad som är nödvändigt att göra för att bekämpa entilltagande nationell och internationell kriminalitet.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Tack för det som om . Det är alldeles riktigt. Jag behöverinte upprepa det själv. Men det handlar om alla dessaregister som tillsammans ger en mycket dålig datasä-kerhet. När det är 30 000 datorer i - det ärden senaste siffran som jag har hört - som har del avvissa av dessa register förstår man ju hur det blir meddatasäkerheten.När det gäller FBI sade jag: Med sikte på att skapaen gemensam polis av FBI-typ.Jag tycker att det är självklart att alla nämner dettamed att det är hemligt, eftersom vi alla vet, även Gö-ran , att det är mycket som är hemligt idessa frågor. Visserligen deltog en del människor somobservatörer i . Det råkar jag känna till.Men det hindrar ju inte att det har varit hemligt. Dåkunde man inte ens ställa frågor om Schengen ävenom man försökte. kan vi ändå tala om det, menvi har inte kommit mycket längre. Svenska folketskulle lika väl som vi som sitter här mycket väl kunnasätta sig in i detta och ta ställning. Detta och Amster-damfördraget borde alltså ha kommit efter valet, så kunde få ta ställning till detta i ett val. Men na-turligtvis är en folkomröstning ännu mer att föredra.Anf. 150 ():Fru talman! riksdag står nu på trampoli-nen. Det besvärliga är att det vatten som vi skall dykai är ganska grumligt. Vi vet inte riktigt vad som finnsunder ytan.Det är väl på det sättet att vi inte vet vad Scheng-ensamarbetet kommer att innebära. Det finns mångaosäkra faktorer. Det är mycket kritik som har förtsfram här . En del delar jag till fullo, annat intehelt och hållet.Men en fråga som inte har ställts är: Hur ställerman till ansvar i Schengenland?Regeringen har skrivit under Schengenkonventio-nen, och skall nu ta det slutgiltiga svenskabeslutet i detta sammanhang. Då står vi bakom, an-svarar för, konventionen i sig. Men hur blir det medtillämpningen, med den utveckling som vi kan sekommer? Hur ställer man till ansvar där? Jag tror atten av de fundamentala principerna i en demokrati äratt det måste gå att ställa till ansvar men jag tror inteatt vi efter dagens beslut kommer att äga frågan överhuvud taget. riksdag kommer att ha oerhörtsvårt att påverka den framtida inriktningen avSchengensamarbetet.Man måste fråga sig: Varför är lösningarna så ra-dikalt annorlunda i det nordiska passfrisamarbetet ochnär man på Europanivå skall införa funktionellt sam-ma begrepp? Är det fransk översåtebyråkrati som harpräglat utformningen av Schengen? Jag skulle tro attdet ligger något i det. Vi vet också att Schengen ipraktiken kan innebära den form av massarresteringarsom gjordes i i samband med förhand-lingarna om Amsterdamfördraget. Det är inte säkertatt Schengen i praktiken kommer att innebära dettamen vi har ju sett vad som hände i och detär ingen bra erfarenhet. Jag är rädd för att Schengen-land för många svenska medborgare kommer att kän-nas som ett väldigt främmande land.Därmed yrkar jag bifall till reservation 1.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Återigen: Konventionen sätter ramenför vad verkställande kommittén faktiskt kan fattabeslut om. kan inte gå ut-över vad som står i konventionen utan att denna änd-ras. I har, som jag tidigaresagt, varje medlemsland en ledamot. Beslut i förutsätter enhällighet. Alltså kanett enskilt land sägas ha vetorätt i frågan.I ansvarsfrågan ser jag en möjlighet och det ärnaturligtvis att vi här i kammaren är aktiva gentemotdet statsråd som företräder i Schengensamar-betet i och att vi får diskute-ra vad som är möjligt och utkräva ansvar av statsrådeti om man gått utöver vad som konventionenoch riksdagsbeslutet faktiskt medger när det gällerkonventionen.Massarresteringarna i har förvisso ocksåspelat en stor roll i den svenska debatten men de harinte skett på grundval av . Dehar i stället skett på grundval av den nationella lag-stiftningen i . Den kan man naturligtvis hasynpunkter på. i perspektivet att man är kraftfulltemot överstatlighet är det dock kanske inte självklartatt vi skall föreskriva hur det skall se ut i Hollandeller i något annat land.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Principiellt tycker jag väldigt illa omatt politisk makt läggs utanför den politiska sfären.Verkställande kommittén kommer inte att befolkas avpolitiker som man kan utkräva ansvar av. Om ettbeslut fattas enhälligt som icke är förankrat här i riks-dagen eller i är det sedan EU-rätt. Då har viväldigt svårt att göra något åt det hela.Jag kan hålla med om attAmsterdamarresteringarna inte är en direkt följd avSchengenkonventionen men de har skett i ett Scheng-enland.Anf. 153 ():Fru talman! Betydelsen av den fråga som diskute-ras framgår av massmedierna, av kravallstängs-len utanför , av demonstrationerna på läkta-ren osv. Frågan är alltså av stor vikt, och den engage-rar många människor. Likväl väljer regeringen att, närdenna proposition diskuteras, inte ha någon ministernärvarande här i kammaren. Jag tycker att det är enotillständig syn från regeringen på ochriksdagens diskussioner. Där instämmer jag till fullomed de talare som har varit inne på sammasak.Det har diskuterats mycket om isolationism ochinternationalism i detta sammanhang. Jag tror att vi ärmånga som när en vision - eller, om man så vill, endröm - om en värld med öppna gränser. Det handlardå om en värld utan krig, förtryck, vapen och fattig-dom - en värld präglad av öppenhet och solidaritet.En sådan framtidsvision bär den socialistiska rörelseni sina djupaste annaler och i hela sitt arv. Den kanförvisso bäras fram också av den gröna rörelsen och, idagens debatt, även av centerpartister, t.ex. BirgittaHambraeus, och av rättframma socialiberaler, t.ex.Lennart Rohdin. Även kände sympatiför vad hon kallade åtminstone en dröm om en enadvärld. Hon tycktes se en sorts utveckling där stadsmu-rarna revs. Sedan kom nationalstaten. Kanske får vi ytterligare något. Frågan ärom det är riktigt.Vi som är kritiska till Schengen menar att det medSchengen förvisso är så att murar rivs inom Europamen de höjs omkring . Det är inte oväntat. Omvi betraktar den politik som EU i olika forum har förtgentemot tredje världens länder, gentemot den inter-nationella handeln osv., märker vi att det har handlatom den rikes vaktslående om sina egna privilegier.Man säger att vi som är emot Schengen, mot passfri-het i , är isolationister. harflera gånger återkommit till detta.Hur var det 1986 när och även Sverigesstörsta parti icke var för utan emot ett EU-medlemskap? Var då internationellt isolerat?Levde vi då i ett isolat? Var 1993, då vi fort-farande inte var med i EU, internationellt isolerat -isolationistiskt, utan internationella kontakter? ÄrSverige , innan vi är med i Schengen, en isoleradstat? Frågorna behöver bara framföras på detta reto-riska sätt för att man skall förstå att beskyllningarnamot Schengenmotståndarna faller platt till marken.Detta är ingenting annat än tom demagogi.Det handlar inte om isolationism eller inte, utandet handlar om hur vi banar väg för en öppnare värld.Gör vi detta genom att rika länder sluter sig sammanoch visserligen öppnar gränserna inbördes men höjersina murar, har en skärptare och mera protektionistiskhandelspolitik när det gynnar dem gentemot andraländer, även tredje världens länder, bedriver en politikså att de tjänar på det och när det gällerflyktingpolitik och flyktingströmmar ser tillatt försöka värna sig och avskärma sig som en visser-ligen stor och möjligen växande men dock historisktvälsituerad ö - välsituerad bl.a. på bekostnad av andraländers och världsdelars fattiga delar?Man talar om friheterna inom Schengen- och EU-systemen. Men man kanske glömmer bort litet grandhistorien. När man skrev in de fyra friheterna i Rom-fördraget var det varor och kapital som avsågs ochdessutom rörlighet för människor. Men vad man fram-för allt avsåg var faktiskt frihet för produktionsfaktornarbete, att arbetskraften skulle förmås att flytta runt istället för att gå arbetslös här eller där och för att detinte skulle bli överefterfrågan på arbetskraft så att dearbetande kunde pressa upp sina löner och socialavillkor. Man skulle utjämna tillgången på arbetskraftinom . Det var det som konstruktörerna av EUbollade med i sin teori. Då kunde man naturligtvisinte uttrycka det med denna klarhet och brutalitet,utan man måste försöka ha ett mera ideologiseratspråk kring detta och tala om fri rörlighet för männi-skor.Avsikten med Schengen har egentligen aldrig varitökad frihet för människorna. Det visar också det sys-tem som man i och med Schengen bygger upp. Omavsikten skulle vara ökad frihet, varför måste man dåöka kontrollen? Det är för den internationella brotts-ligheten, säger man. Då är det två frågor som resersig.