prot · GL09119 · 1998-06-05 00:00:00 — Vi går från enproduktionspolitik till en boendepolitik, vilket gör attvi prioriterar insatser inom det befintliga bostadsbe-ståndet. Jag menar att det är viktigt att vi nu slår fastatt bostaden är en social rättigheter och att bostads-politiken skall skapa förutsättningar för att leva i godabostäder till rimliga kostnader.Den skall vara ekologiskt hållbar. Vi står nu införett nytt stort samhällsbyggnadsprogram. Att bygga dethållbara är ett åtagande som löper under enlång följd av år. Det är lika stort som när vi byggdebort bostadsnöden och bostads-bristen . handlar det om attgöra hela samhället hållbart. Den nya tillväxten iekonomin kommer just därför att den är hållbar.Riksdagen har tidigare fattat beslut om 5,4 miljar-der för lokala investeringsprogram för att utveckla etthållbart . Regeringen föreslår i vårbudgetenytterligare 2 miljarder för samma ändamål för år2001. En väsentlig del av dessa pengar kommer attanvändas för att bygga om det befintliga bostadsbe-ståndet till ekologisk hållbarhet. Det innebär att vi påsikt får ett kretsloppsanpassat boende som är byggt avmiljövänliga och resurssnåla byggmaterial som går attåteranvända. har vidare fattat beslut om 9miljarder för energiomställning, bl.a. i syfte att ökaenergieffektiviteten i boendet.Det övergripande målet för bostadspolitiken kansammanfattas så här: Bostaden är en social rättighet,och bostadspolitiken skall skapa förutsättningar föralla att leva i goda bostäder till rimliga kostnader ochi en stimulerande miljö inom ekologiskt hållbararamar. Boendemiljön skall bidra till jämlika och vär-diga levnadsvillkor och särskilt främja en god upp-växt för barn och ungdomar.Det kan tyckas vara en ganska okontroversiellmålsättning, som också utskottsmajoriteten har ställtsig bakom, vilket jag hälsar med tillfredsställelse.Därför blev jag väldigt förvånad när jag fick klart förmig att i bostadsutskottet gått emot den-na inriktning av bostadspolitiken. Eller skall man intevara förvånad? När jag läser bostads-politiska motion konstaterar jag att skiljelinjen gårmellan oss socialdemokrater tillsammans med övrigautskottsmajoriteten och på just den härpunkten om den väsentliga portalparagrafen. Vi serbostaden som en social rättighet. Om jag skall dömaav den moderata reservationen måste jag tyvärr kon-statera att ni ser bostaden mer som en handelsvara.Med den bostadspolitik som nu har attta ställning till lägger vi fast en inriktning som innebäratt samhället har ett ansvar för en fortsatt hållbarutveckling inom bostadssektorn.Genom att stödet till ny- och ombyggnad reforme-ras åstadkommer vi långsiktiga spelregler för att fåfart på byggandet. Aktörerna på byggmarknaden vetnu vad som gäller, vilka regler som gäller för byggan-det och hur statens stöd ser ut långsiktigt. Genom detnya investeringsbidraget för ekologiskt byggande gerstaten också en signal om vilken inriktning vi vill attdet framtida byggandet skall ha.Vid sidan av saneringen av de offentliga finanser-na och vad det har fört med sig när det gäller räntelä-get är den delegation vi nu inrättar för att stödjakommuner med övermäktiga åtaganden inom bostads-sektorn den viktigaste bostadspolitiska insatsen. Förmig är de allmännyttiga bostadsföretagen själva kär-nan i den sociala bostadspolitiken. För oss socialde-mokrater är det viktigt att säga att allmännyttan skallutvecklas och icke avvecklas.Herr talman! Det har varit många överdrifter i be-skrivningen av krisen inom de allmännyttiga bostads-företagen. Om man jämför de belopp som kan kommai fråga för att klara problemen inom de allmännyttigabostadsföretagen med det stöd som har behövts för attlösa den privata fastighetskrisen är dessa belopp icke inärheten.Delegationen kommer att arbeta med lån, kredit-garantier och i sista hand direkta bidrag. Den inrättasfrån och kommer att arbeta skyndsamtför att tillsammans med kommunerna lösa de problemde inte kan klara själva.Herr talman! En bostadspolitisk utmaning är att tanya steg för att åstadkomma rättvisa villkor mellanupplåtelseformer och årgångar. Den lättnad vi nu görför s.k. krisårgångar motsvarar en lättnad på 150 krför en trerummare i de berörda årgångarna. Det inne-bär ytterligare en avlastning för dem som har de hög-sta boendekostnaderna och bidrar till att vi kan uppnåde uppställda bostadspolitiska målen.Genom uppgörelsen mellan Socialdemokraternaoch om nivån på fastighetsbeskattningenskapas också långsiktiga förutsättningar för nivån påjust denna beskattning.Jag menar att den parlamentariska kommitté somregeringen tillsatt för att utreda den framtida fastig-hetsskatten kommer att ge oss förutsättningar för endebatt och kommer också att utreda hur vi skall kunnaöka upplåtelseneutraliteten mellan de olika upplåtel-seformerna.Herr talman! Jag tycker att vi kan se ljust på fram-tiden. Med vi menar jag i det här fallet alla vi boende.Efter en lång följd av år med stigande bostadskostna-der och extremt lågt byggande ser vi nu framför ossen utveckling med minskade boendekostnader ochökat byggande.Herr talman! Det börjar närma sig slutet på riks-dagsåret och den här mandatperioden. Den bostads-politiska debatten är bland de sista debatter som den-na kammare har innan man tar en välbehövlig semes-ter. Får inrikesministern passa på tillfället att önskaherr talman, bostadsutskottets ledamöter och tjänste-män, mina meddebattörer och övriga kammaren enriktigt skön sommar!Anf. 46 () replik:Herr talman! Det går bra för , säger inri-kesministern. Det var ingen ände på hur bra det går.Jag tycker att det är något av en skandal att landetsinrikesminister talar på det sättet som vi haröver 600 000 människor i vårt land som inte har någotjobb. Detta är en fråga som borde bekymra inrikes-ministern betydligt mer än hur räntan förändras fråndet han går från departementet till riksdagen.Herr talman! driversom vanligt varje valår en kampanj om hyror. Dagar-na efter det att man hade sitt senaste inlägg i dendebatten kom Socialdemokraterna ut med en tabloid-tidning i som just använde hyresgäströrel-sens material och påstod att vi moderater skulle viljainföra marknadshyror.Jag har fått ett antal samtal från oroliga människori som tror på sådan dynga. Det finns jumänniskor som tror på vad som står i tidningen. Där-för vill jag fråga : Är det verkligenhederligt av Socialdemokraterna att medvetet ljuga pådet här sättet? Socialdemokraterna måste ju ha haftmaterialet långt att ordförande sin artikel. Socialdemokraterna och jobbar alltså hand i hand.Anser att detta är rimligt? StårJörgen bakom de här lögnerna trots att hanvet att vi moderater inte vill införa några marknadshy-ror? Är det med lögn som Socialdemokraterna avseratt driva årets bostadspolitiska valrörelse?Anf. 47 Inrikesminister ():Herr talman! Det är trist att konstatera att det är ennagel i ögat för att det går bra för Sveri-ge.Vi kan väl ändå vara överens om en sak, nämligenatt hur statens ekonomi hanteras är en av de avgöran-de orsakerna till vilken inflation och vilken ränta vihar. Under den tidigare mandatperioden drev manlåneverksamheten upp till den astronomiska nivå därunderskottet 1994 var och låne-behovet detsamma. Vi måste väl ändå varaöverens om att detta var räntedrivande, och en avorsakerna till att vi hade en ränta på och eninflation på . är räntan för ett femårigtbostadslån nere på . Det beror på att vi harfört en ekonomisk politik som har varit betydligt merframgångsrik och som har mer förtroende än vad somkan utskönjas av den tidens politik.Knut ställde några frågor. I den moderatareservationen till bostadsutskottets betänkande ställerman inte upp på den inledande portalparagrafen,nämligen att bostadspolitiken skall utgå från densociala rättvisan. Då kan man inte dra någon somhelst annan slutsats - och det var det jag gjorde i mittanförande - än att vill att bostadspoliti-ken skall vara fri för marknaden och också fri förhandling.Anf. 48 () replik:Herr talman! Låt mig först konstatera att jag tyck-er att det är alldeles utmärkt att räntorna är nerepå den låga nivå som de är. Det är utmärkt, och detvore bra om de kunde fortsätta att vara på den nivån.Låt oss hoppas det!Men vad jag beklagar, och vad jag tycker är skan-dalöst, är denna skönmålning av vad som händer iSverige när vi vet att över 600 000 männi-skor är utan jobb. Det berörs inte med ett ord trots attdet är en stor och väsentlig fråga.Jag kan också konstatera att den kampanj som hy-resgäströrelen och socialdemokraterna bedriver varjeår kommer att upprepas . Den kommer att uppre-pas med inrikesminister stöd. Hananser nämligen uppenbarligen att det är rimligt attanvända lögnen som ett politisk vapen trots att jag härän en gång, och eftersom jag inte harnågon mer replik, säger detta:Moderaterna vill inte införa marknadshyror.Anf. 49 Inrikesminister ():Herr talman! Vi kan väl också vara överens om atträntenivån är ett av de mest betydelsefulla inslagen imöjligheterna att få låga hyror och låga boendekost-nader. När nu sänker reporäntan medpåföljden att boenderäntorna går ned motiverar Riks-banken detta med att den svenska ekonomin utvecklasväldigt starkt och att det förs en stark finanspolitik.Sommaren 1994, då det också var valår, gjorde Riks-banken precis tvärtom. Då höjde den räntan medmotsatt motivering, nämligen att svensk ekonomi intevar stark och att det fördes en alltför svag finanspoli-tik.Jag vill upplysa om att från mars1997 till ökade sysselsättningen med45 000. Arbetslösheten är nu på väg ned. Inombyggsektorn finns det t.o.m. tendenser till flask-halsproblem där man inte får tag i byggarbetskraft. Såfort har det vänt.Vi kommer att klara sysselsättningspolitiken ock-så, lika väl och lika bra som vi har klarat den ekono-miska politiken.Anf. 50 () replik:Herr talman! Inrikesministern nämnde att Social-demokraternas bostadspolitik är en del av välfärds-politiken. Det är ju inte svårt att ställa upp på det -det tycker vi från sida också. Visäger dessutom att den är en del av vår familjepolitik.Det finns några frågor som jag tycker hör ihopmed detta. Jag minns när den bostadspolitiska utred-ningen överlämnade sitt betänkande till ministern. Dåmärkte vi en tydlig besvikelse över att det där intefanns med något särskilt förslag till ett bosparsystem.Den besvikelsen delade jag med inrikesministern.Nu är min fråga: Är vi inte i behov av ett bospar-system? Vi vet ju att det kommer att krävas betydandeegen kapitalinsats om man som ung familj vill skapaett tryggt eget boende när barnen kommer. Hade dåinte en målsättning - inte minst av psykologiska skäl- att spara till ett framtida boende när man är ungvarit något att satsa på? Finns verkligen inte det be-hovet? Vilken är egentligen inrikesministerns åsikt?Anf. 51 Inrikesminister ():Herr talman! Jag har exakt samma uppfattningsom den som och flera andra ledamöteri bostadsutskottet har gjort sig till tolkar för ,nämligen att det är väsentligt att få ett bosparande.När vi tittade på den här frågan i beredningsarbe-tet - och det gjorde vi ordentligt - hade vi kontaktmed aktörerna och hypoteksinstituten på finansmark-naden. De rekommenderade oss inte att införa någotstatligt bosparsystem, och än mindre något subventio-nerat sådant. Deras lösning var att de själva skulle fåmöjlighet att ta fram attraktiva produkter på bospar-området. Argumenteringen från deras håll var så starkatt jag faktiskt tog intryck. Vi kommer att följa denhär verksamheten och se om det kommer ut intressan-ta bosparprodukter på marknaden.Jag har som sagt precis samma uppfattning. Jagtror på ett allmänt bosparande. Skulle det visa sig attdetta inte blir som man har utlovat är jag beredd attåterkomma till frågan. I grunden är jag nämligenpositiv till bosparande.Anf. 52 () replik:Herr talman! Parterna inom bankväsendet kan na-turligtvis på alla sätt uppleva en konkurrens. De und-rar om de skall förlora marknadsandelar om detkommer ytterligare ett nytt sparsystem. Deras syn-punkter i sammanhanget kan man alltså ha förståelseför.Trots allt är sparandet till ett eget boende viktigt.Att man från statsmakten sida vill betona hur viktigtdet är med tanke är egentligen en väldigtfin signal att ge inte minst ungdomar, som ju kanskemer än tidigare måste planera för framtiden.Till sist vill jag fråga om bostadsbidragen. De be-rör ju också de här bitarna. Det är viktigt att manockså klarar sitt boende den dag man har skapat sigett eget sådant. Vilken är inrikesministerns syn på deindividuella inkomstgränserna och ytbegränsningsreg-lerna? Är detta något som självklart och tydligt skallligga kvar ? Eller finns det möjligenhopp om att vi kanske kan ändra på detta? Det är juändå en rättvisefråga.Anf. 53 Inrikesminister ():Herr talman! När det gäller bosparandet har vi fåttde synpunkter som jag nämnde. De var väldigt starka.Aktörerna konkurrerar ju också med sig själva i olikasparformer. De har utlovat att ta fram bosparproduk-ter som är intressanta på marknaden. Jag tycker skall lita på ett sådant löfte. Men vi kommernaturligtvis att följa verksamheten.Vi behöver ju inte här argumentera och kivas omdet som vi är överens om. Jag är för ett bosparande.Jag ser mycket positivt i det hela.Vi har inte bedömt att det är aktuellt att göra någraförändringar i bostadsbidragen . Vi har icke bedömtatt något sådant skall finnas med i den här bostads-politiska propositionen. Det finns så många andrainslag i bostadspolitiken som vi har prioriterat. Blanddet vi har prioriterat är att nu se till att de kommunalabostadsbolag som har bekymmer skall få förutsätt-ningar för att kunna överleva så att det inte går ut överskola, vård och omsorg.Anf. 54 () replik:Herr talman! I den bostadspolitiska utredningenfanns det en tanke om att skapa breda överenskom-melser. Fem partier stod bakom utredningens betän-kande. Vänstern var delvis med, men när det gällde deekonomiska frågorna tyckte vi att det mest handladeom en fantasivärld. Det var inte verklighetsbaserat.När sedan regeringen kommer med sin propositionförankrar man den inte hos någon. Man kommer all-deles ensam. Det beror väl på att detta inte är någonseriös bostadspolitisk proposition som på ett allsidigtsätt beskriver bostadspolitiken.När man sedan springer på pumpen i utskottetringer man till och säger att vi skall lösaproblemen med krisårgångarna. Det slutar med engenerell fastighetsskattesänkning som ger en hyresrätt6 kr och - om det nu blir som det är sagt -en villa på med sjöutsikt per månad.Detta är en fördelningspolitik som är mycketmärklig. Hur kan socialdemokraterna bete sig på dettasätt när frågan handlar om hur man skall hanterakrisårgångarna och göra vettiga lösningar för dem?Här hade Vänstern bra förslag som var lätta att ta tillsig. I stället väljer man den här vägen.Jag vill fråga ministern: 2 miljarder - 6 miljarderpå - skaffar ni fram på något sätt. Hur har nitänkt er att det skall finansieras? Och är det som jagsäger när det gäller lägesfaktorn? Är det de gamlafiskarna i fritidsområden med högt taxerade villorsom får lättnader, eller blir det på något annat sätt?Anf. 55 Inrikesminister ():Herr talman! När man granskar utskottsbetänkan-det ser man att det sammantaget inte kommer att blinågra dåliga majoriteter när det gäller den bostads-politiska propositionen. Det jag tror att sur över är att han inte har fått spela någon roll i attplocka fram detta majoritetsbetänkande eller i denbreda majoritet som det sammantaget blir för denbostadspolitiska propositionen i betänkandet. Men detmå väl vara hänt. Det går väl över. Jag önskade juockså m.fl. en skön sommar, så detkommer säkert att gå över.När det sedan gäller hyresrätter har gånger sagt att det inte blir någon mer hyres-sänkning än per kvadratmeter. Jag har, till skill-nad från , stort förtroende för hyres-gäströrelsen. Det må vara en sak vad går utoch säger. En helt annan sak är vad hyresförhandling-arna stannar på när man har förhandlat färdigt. Medde kraftiga räntesänkningar som vi nu ser, och medfastighetsskattesänkningen därtill, tror jag att vi närhyresförhandlingarna är över kommer att se betydligtstörre hyressänkningar än dem som förfram. Men det beror kanske på att jag har betydligtstörre förtroende för hyresgäströrelsen än vad OweHellberg har.Anf. 56 () replik:Herr talman! Tyvärr måste jag också ha störreförtroende för hyresgäströrelsen än vad jag har förministern. Det är sorgligt men sant.När det gäller den generella sänkningen är det nå-got som kommer alla som redan är infasade i fastig-hetsskattesystemet till godo. De som verkligen skullebehöva hjälpen är de som inte är inne i systemet.Totalt sett handlar det om för en trerumma-re. Slår man ut det på hela beståndet blir det inte mer- tyvärr. Sedan kommer väl de hyresförhandlingarsom sker förhoppningsvis att sluta på ett lyckligaresätt.Fakta från den bostadspolitiska hearingen visar attpå grund av politiska beslut som är fattade sedantidigare är hyreskraven framöver. Varför?Jo, på grund av infasningen av fastighetsskatten ochpå grund av den snabba avtrappningen av räntebidra-gen. Lägger man ut detta på dem som det egentligenberör handlar det om . Detär verkligheten, ministern - inte det ministern står ochsäger i talarstolen om att räntorna löser alla problem.Anf. 57 Inrikesminister ():Herr talman! är det ju inte jag som ministereller någon annan minister som förhandlar. Det görparterna på hyresmarknaden. Jag tror dock att de haren helt annan uppfattning än om rän-tornas betydelse för de hyresförhandlingar som manbedriver och har bedrivit.Sedan redogjorde bostadsutskottets vice ordföran-de för en träffad hyresuppgörelse mellanSolna och hyresgästerna där det var helt andra tal vadgällde hyressänkningar. Hade inte och hyres-gäströrelsen lyssnat på så att de hadekunnat begränsa det till ?Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag delar inrikesministerns uppfatt-ning om sund ekonomi och om att det har varit nöd-vändigt att driva en politik i landet som innebär kan få låg ränta. Det började vi med under fyr-partiregeringens tid, och det är grunden för att kunnabygga billigt och få ned hyrorna.Det är också glädjande att inrikesministern uttalarsig för bosparsystem. Jag hoppas att det skall för-verkligas med den regering som tillträder. Vi får hop-pas att det blir en borgerlig, för då kommer det. Blirdet en socialdemokratisk har vi här ett löfte från mi-nistern.Jag vill dock peka på viktiga bitar som vård, skolaoch omsorg. Vi har ju samma inriktning på att detta ärviktigt och något som vi måste säkra.Jag har två frågor: Ser inte inrikesministern riskeri den bolagsflora som finns i kommunerna och somhar växt? Jag tog tidigare upp att det finns kommuna-la kaféer, solarier osv. som konkurrerar med de priva-ta. Detta ställer till det när det gäller kommunernasekonomi och deras möjligheter att säkra vård, skolaoch omsorg.När det gäller den kommunakut som skall trädatill undrar jag: Vad är det för fel på tanken att staten,som vi skriver i vår motion, går in först när man ikommunerna har gjort allt för att undanröja och av-veckla annan bolagsverksamhet i syfte attklara sina skulder?Anf. 59 Inrikesminister ():Herr talman! Jag kan dela uppfatt-ning när det gäller kaféer och solarier. Detta ärmycket tveksamt. Sådant tycker jag bedrivs bättre ismåföretagsform. tror jag inte att försäljning avkaféer och solarier löser problemen i de allmännyttigabostadsföretagen. Om den bostadspolitiska proposi-tionen vinner gillande, och även den eko-nomiska vårpropositionen, kommer vi att avsätta 4,3miljarder för insatser i de kommuner som har problemmed sina bostadsbolag. Det gör vi därför att dessakommuner inte skall behöva föra över verksam-hetspengar till bolagen och därmed få en sämre vård,omsorg och skola än övriga kommuner i landet. Detär ungefär dessa belopp det kommer att handla om,naturligtvis också med insatser från de berörda kom-munerna och bolagen. Där gör vi insatsen, och vi gördet rejält.Anf. 60 () replik:Herr talman! Jag pekade i mitt anförande på attdet under har växt fram enflora av kommunala bolag och att det i många fall harbidragit till dålig ekonomi när man i kommunernaförsöker leka företagare och misslyckas, varvid kom-munen och skattebetalarna får ta smällen.Vi i har också tyckt att de kommunalabostadsbolagen givetvis skiljer sig från dem jag räk-nade upp tidigare. Det är en annan typ av bolag. Imånga kommuner har det dock funnits majoriteter,också med socialdemokrater, som har kunnat tänkasig att sälja ett allmännyttigt bostadsbolag för attsäkra kommunens kärnområden vård, skola och om-sorg.Det kan vara viktigt att göra så och låta de som ärverksamma i kommunen själva avgöra om de vill hakvar eller fortsätta med ett kommunalt bostadsbolag.Anf. 61 Inrikesminister ():Herr talman! Det är där som vi skiljer oss åt. Vifrån socialdemokratisk sida anser att de allmännyttigabostadsbolagen fyller en viktig funktion i den socialabostadspolitiken. Därför vill vi utveckla, inte avveck-la, de allmännyttiga bostadsbolagen. Det är därför viavsätter dessa summor, så att de allmännyttiga bo-stadsbolagen i kriskommunerna skall kunna levavidare.Ett annat skäl - eller snarare ett konstaterande - äratt på de orter där krisbolagen finns, finns det ingenkö av köpare.Anf. 62 () replik:Herr talman! Hela skall le-va sade man i regeringsförklaringen. Det är en devissom vi i tycker bra om. Jag antar att detär en devis som också inrikesministern har som rikt-märke.Men finns det problem. Ser man inte proble-men, kan man inte göra något åt dem. Ser inrikesmi-nistern dessa problem, och hur tänker han lösa dem?Den välfärd vi i vill ha finns inte.Människor kan inte fritt välja var de vill bo - istorstaden eller på landsbygden. Det råder en sned-fördelning på tillgång och efterfrågan på bostäder.Det finns ca 60 000 tomma lägenheter runt om i lan-det. Flera tusen bostäder rivs eller läggs i s.k. malpå-se.När jag åker från - en "högkvalitetsstad"där allt händer - till sommarstugan i ser jagdessa områden och hur mörkt det blir. Detta är enallvarlig fråga. Det känns inte bra. Det är inte positivtför människor i att se tomma lägenheter.Vad skall vi göra så att situationen inte blir värre?Samtidigt råder bostadsbrist i ett tjugotal kommu-ner. Koncentrationspolitiken har slagit igenom. Ärministern beredd att föra en decentraliseringspolitikäven på det området?Anf. 63 Inrikesminister ():Herr talman! Jag har inte svårt att omfattas av idénatt hela skall leva.Jag har fått uppvaktningar fråndrygt 80 kommuner som har redovisat sina bekym-mer. De flesta bekymren finns i skogslänen. En stordel av bekymren härleds till kraftiga befolknings-minskningar. Konsekvensen har blivit ytterligareproblem med tomma lägenheter och svårigheter medekonomin i bostadsbolagen.Vi avsätter nu till insatser förverksamheten. Det innebär kanske den största regio-nalpolitiska insatsen eftersom bolagen uteslutandefinns i skogslänen.Anf. 64 () replik:Herr talman! Jag har en annan fråga som jag ocksåställde till men inte riktigt fick svarpå. Vi har diskuterat den frågan tidigare i kammaren.Den gäller valfriheten i boendeform.Anser ministern att det är lika viktigt att man kanäga sin bostad som att man kan hyra sin bostad? Jagvill ha ett klart svar på det.Anf. 65 Inrikesminister ():Herr talman! Jag anser att är ett av de län-der som har den största valfriheten. Vi kan välja mel-lan äganderätt i hus, kooperativ bostadsrätt, privatbostadsrätt och hyresrätt. Vi har en valmöjlighet påalla de upplåtelseformer som går att ta fram. Jag tyck-er att valfriheten är stor och bred i vårt land.Anf. 66 PER () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa två frågor tillinrikesministern.Första frågan gäller det vi alla är överens om iportalparagrafen, nämligen det övergripande målet.Tycker ministern att ROT-bidraget, i skenet av detövergripande målet, är bättre för barnen än fortsattallergisanering av farliga inomhusmiljöer? Jag ställerdessa två saker mot varandra då jag tror att de faktisktstår mot varandra.Den andra gäller frågan om produktansvarslag påbostads- och lokalhyresmarknaden, som jag ocksådiskuterade i mitt anförande.