prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — Man måstesätta frågetecken för var egentligen befinnersig. Är partiet så intresserat av att hålla sig väl medsocialdemokratin i alla lägen att det faktiskt säljer utmiljöintresset? Sitter miljöintresset så löst? Vi fårfaktiskt fråga oss det, eftersom jag får så dåliga svarfrån . Han försöker smita undan. Hanlovar att satsa på miljön, men gör det inte när han harchansen. Det är dålig stil, och jag tycker att det ärtrist.Anf. 26 ():Fru talman! är nu inne i en internationellhögkonjunktur. Regeringen, och jag hoppas vi alla,gläds åt att en del kurvor nu pekar uppåt. Vi glädsockså åt att lönebildningen fungerar något bättre änförväntat, att inflationen och inflationsförväntningarnaär rekordlåga, att statsbudgeten är i balans och kortsagt att vissa nationalekonomiska makroförhållandennu är bättre än tidigare.Men, fru talman, från detta glädjande konstateran-de är steget ändå mycket långt till att befinnersig i en samhällsekonomisk balans där alla som villhar ett jobb att gå till, där skolan, vården och omsor-gen fungerar, där skattesystemet efterlevs, där brotts-ligheten minskar, där den svarta sektorn trängs tillba-ka och där tillväxten ökar. Det verkar som om rege-ringen nästan helt bortser från detta när den någotensidigt - försiktigt uttryckt - beskriver budgetsane-ringens frukter. lider faktiskt av både lågtillväxt och ekonomisk instabilitet med extremt kon-junkturkänsliga offentliga finanser.Fru talman! Det stora problemet, som regeringenhelt tycks vilja glömma bort i glädjen över högkon-junkturen, är att andelen svenskar som har ett jobb ärlägre än sedan 1950-talet.Om nu de nationalekonomiska makroförhållande-na, som inflation och lönebildning, har förbättratsnågot så har de företagsekonomiska mikroförhållan-dena försämrats. Villkoren för företagande ärfortfarande för negativt instabila och oförutsebara föratt ge förutsättningar för en kraftfull uppgång av sys-selsättningen. Företagarna upplever enligt en ganskafärsk undersökning att regleringsbördan och upp-giftslämnandet har ökat.Trots den välvilliga retorik som vissa regeringsre-presentanter kommer med är det fortfarande CarlLidboms gamla fåmansbolagsregler som möter lan-dets kämpande företagare bortom högtidstalen - ivardagen. Den förtida momsinbetalningen klubbadesju igenom ånyo i denna kammare . Regeringen har hanterat företa-gandets villkor på ett sätt som inte verkar imponeraute i företagen där besluten om nyanställningar ochbesluten om nya jobb fattas.Fru talman! är mandatperioden snart slut. Re-geringen har fått Småföretagardelegationensslutrapport. Några få förslag har behandlats i budget-propositionen. Men är det inte ganska skrämmande attregeringen först , när mandatperioden är slut, börjarta tag i småföretagandets problem? När var finansminister stod han i denna talarstol vidvarje budgetomgång och sade: Först skall vi sanerastatsfinanserna. Sedan skall vi ta tag i de här proble-men.Nu har tåget gått! är mandatperioden slut. Nuhar inte regeringen en chans att ens lägga fram förslagpå området. Det är ingenting annat än en skandal -varken mer eller mindre, fru talman. Det vittnar knap-past om att småföretagandets villkor har prioriterats.Inte undra på att massarbetslösheten består trots hög-konjunkturen. Det är närmast ett svalg befäst mellanviljan att skapa jobb och förmågan att ge de rättaförutsättningarna.Det är alltså ganska enkelt att konstatera att densocialdemokratiska regeringen har misslyckatsmed alla de löften som den ställt ut och alla de målsom den satt upp i frågan om jobben.I valrörelsen utlovades ju att inga skulle sä-gas upp från kommunerna och landstingen, att arbets-lösheten 1995 skulle pressas tillbaka till och attinga ungdomar skulle gå arbetslösa mer än 100 dagar.Om man tittar i facit, fru talman, och det får man jugöra så här vid terminens slut, har ca57 000 personer aktivt sagts upp i kommuner ochlandsting. Arbetslösheten har aldrig varit ens i närhe-ten av de utlovade och ca 300 000 unga männi-skor har varit arbetslösa i . Alla vetatt 1997 blev 90-talets sämsta år vad gäller syssel-sättning och arbetslöshet. Det var alltså 1997 - inte1992, inte 1993 och inte 1994. 1997 blev det sämstaåret vad gäller sysselsättning under 1990-talet.AMS kom ju med optimistiska prognoser. De vi-sar trots detta på en total arbetslöshet på över 10 %både 1998 och 1999 och en öppen arbetslöshet somligger tydligt högre än regeringens förhoppningar.Massarbetslösheten består trots att statsfinanserna är ibalans.Redan i dag räknar man med att arbetslöshetenskostnader för de offentliga budgeterna är ca 150 mil-jarder kronor. De sociala och mänskliga kostnadernagår ju inte att räkna i pengar. Allra mest oro tyckerjag ändå att man måste känna för situationen i de mestutsatta områdena. nämnde , ochdet finns andra utsatta förortsområden i storstädernadär bara en tredjedel har ett jobb och där två tredjede-lar lever på bidrag. Detta kan väl inte vara anledningatt nu känna sig nöjd med situationen. Det räckeralltså inte att, som regeringen, ensidigt glädja sig översaneringen av statens finanser. Det är långt kvar, frutalman, till en samhällsekonomisk balans byggd på enkraftfull ökning av sysselsättningen genom nya ochväxande företag.Därför måste en ny politik inriktas på att få flerjobb och växande företag och på att sänka skadligaskatter. Det är alltså genom arbete, företagande, till-växt och fler skattebetalare som välstånd kan skapas -inte genom högre skatter och högre offentliga utgifter.Nu krävs det stabila och långsiktigt verkande regleroch åtgärder som gynnar inte minst de mindre företa-gen.Jag tycker också att man som denna kanblicka tillbaka . Det visade sig ju då attvikten av en hög moral och etik är väldigt stor. Bl.a.har nobelpristagare visatatt detta faktiskt är en mycket billig metod för sam-hällsekonomisk effektivitet jämfört med en ständigtväxande rättslig reglering av det ekonomiska livet.Därför är samhällets förankring i en god etik ocksåmycket viktig för en väl fungerande ekonomi.Den svarta sektorn innebär också ett växandeproblem som regeringen nonchalerar alldeles förmycket. vill både öppna en nymarknad för vita och lagliga hushållstjänster ochsänka de mest skadliga skattekilarna som ofta på ettövermäktigt sätt utmanar människors moral.Fru talman! Därför går med sinalternativa politik till roten med långsiktigastrukturella problem som har urholkatvälfärden. Vi måste ge stabila och bra villkor för fleroch växande företag om vi skall klara av arbetslöshe-ten och välfärden. Det går bara med åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt och som får buktmed de ovanligt seglivade bromsmekanismer som nuunder decennier har underminerat den svenska eko-nomins utvecklingskraft och bäddat för dagens mas-sarbetslöshet och brister i välfärden. Därför är ocksåde flesta av våra finanspolitiska åtgärder inriktade påstrukturella effekter.Som ett alternativ till regeringens arbetsmark-nadspolitik presenterar ett paketför ett bättre företagarklimat. För att bryta Sverigesras i välfärdsligan och kraftigt öka sysselsättningenföreslår vi regelförändringar, förenklingar, skatte-sänkningar och stabila villkor. Vi tror att nya arbets-tillfällen skapas när enskilda människor finner detvara mödan värt att starta och utveckla företag. Skat-terna för tjänstesektorn och på arbetande kapital sänksdärför, och arbetsgivaravgifterna minskas i vårt för-slag. Riskkapitalavdraget återinförs, dubbelbeskatt-ningen avskaffas och andra skadliga skatter minskaseller avskaffas. Utöver strukturella reformer föreslårvi satsningar på ca netto mer änregeringen för företagande och långsiktig tillväxtnästa år.I vårt förslag får kommunerna ett tillskott med enmiljard för att klara utmaningarna vadgäller att ge vårdgarantin och en värdig äldrevård ettreellt och materiellt innehåll.Barnfamiljerna och de sämst ställda pensionärernaär två grupper som blir vinnare med Kristdemokrater-nas politik. Vi vill införa ett vårdnadsbidrag för attåstadkomma valfrihet och rättvisa mellan barnfamil-jerna. Vi föreslår att barnbidraget får ett inslag avbehovsprövning för en bättre fördelningspolitik. Förpensionärerna förbättras pensionstillskotten med200 kr som änkepensionernaåterställs. Vi beräknar också pensionerna utifrån ettfullt basbelopp redan från nästa år.Vi kristdemokrater föreslår också att grundavdra-get i den kommunala inkomstbeskattningen höjs med8 . Den här skattesänkningen för låg- och me-delinkomsttagare innebär mer i plån-boken. Därmed kommer flera att kunna leva på sinlön. Kommunerna kompenseras enligt finansiering-sprincipen, och bidragsberoendet minskar genom ensådan skattesänkning.För att vända rättsväsendets underläge gentemotbrottsligheten föreslår vi ett resurstillskott för dekommande åren. Fler civilanställda inom polisen germöjlighet att bekämpa vardagsbrottsligheten. Tullenfår större resurser för att förbättra gränskontrollen. Vivill också stärka rättssamhället genom en förstärktetisk debatt och bättre förutsättningar för ökat per-sonligt ansvarstagande.Villkoren för jordbruket förbättras också genomskattesänkningar. Ytterligare medel tillskjuts för in-köp av skyddsvärd skog.Fru talman! Med politik sänksdet totala skattetrycket med ca 25 miljarder kronornetto. Men jag vill redan nu säga till ochJan att vår budget är balanserad med ettstarkare saldo än regeringens redan före de inkomstersom vi räknar med genom utförsäljning av statligakonkurrensutsatta bolag. Vi amorterar därmed också,fru talman, mer och snabbare än regeringen påstatsskulden.Utöver våra egna förslag har Kristdemokraternatillsammans med och visatatt det finns ett gemensamt alternativ för fler nyajobb, högre tillväxt och ökat välstånd. Vi hoppasockså att vill delta i ett nytt icke-socialistiskt fyrklöversamarbete efter valet. Jag tyckeratt det finns goda förutsättningar för det när jag hörPer-Ola redogörelse för egenpolitik som vi på länge har fått lyss-na till här i kammaren . Jag tycker att det öppnasnya möjligheter för ett fyrpartisamarbete.Fru talman! Det som däremot framstår sommycket mera oklart är ju hur Socialdemokraternatänker sig nästa mandatperiod. ochThomas närmast genetiska motstånd mot dentypen av skattesänkningar som räk-nade upp bådar ju knappast gott förett fortsatt samarbete mellan dessa partier.När tänker socialdemokraterna redovisa sitt rege-ringsalternativ? När börjar förhandlingarna med Gud-run och ? Eller hoppas ErikÅsbrink att Vänstern och passivt ochviljelöst skall stödja er politik? Jag tycker knappast attdet är det intrycket man får här eller när manläser deras motioner.Lars låter väldigt socialliberal och an-svarsfull när han talar här i kammaren. Men om mantittar litet i hans motioner och i den sammanställningsom utskottskansliet har gjort ser man att hans politikförsvagar den offentliga sektorns finansiella sparandeår 2001 med inte . Jagsåg också hur bet på naglarna när LarsBäckström och diskuterade detaljer ihur man skall korta arbetstiden genom lagstiftning.När han läser dessa partiers motioner med en rege-ringsbildares glasögon måste det vara en närmastmardrömsliknande upplevelse.Jag förstår att detta är ett problem. Vi har dock vi-sat huvuddragen i vårt gemensamma alternativ i re-servation nr 1 till betänkandet. Det är nu också dagsför socialdemokraterna och att här i dagnågot lyfta på förlåten och berätta hur ni tänker fåihop ert alternativ om det trots allt skulle bli en socia-listisk majoritet efter valet. Jag tycker faktiskt attväljarna, , borde ha rätt att få ert alterna-tiv redovisat före valet. Eller är det barasnabbstängningen av och kraftigt höjdabensinskatter som ni är överens om? I så fall är detallvarligt. Redovisa var ni står före valet, !Fru talman! Jag vill också yrka bifall till reserva-tionerna nr 1 och nr 31, även om kristdemokraternasjälvklart står bakom samtliga reservationer som vifinns med på.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag har några frågor till vill ju kraftfullt satsa på vården. Det har jag hörtMats och tala om många gånger.Ni anvisar också en hel miljard mer än regeringen tillkommunsektorn. Kommunsektorn har väl inkomsterpå ungefär 456 miljarder , och ni ger en helmiljard mer. Till landstingen brukar det vara en tred-jedel, så om landstingen har inkomster på ca 150miljarder och ni ger en tredjedel blir det kanske 300miljoner. Hur kommer de här 300 miljonerna att för-ändra vården? Är det vad ni har? Och kan ni verkli-gen få igenom ens dessa 300 miljoner när ni skallsamverka med som skall sänka stödettill kommunsektorn? Man får inte tala om en storsatsning på vården och sedan bara ha en liten påse ikappsäcken med 300 miljoner som moderaternakommer att protestera emot. Sådant skall ditt tal varaatt ja är ja och nej är nej. Man skall inte ge intryck avatt ha det man inte har.Sedan handlade det om det statsfinansiella mora-set. Vi har tagit på oss att klara upp det. Redan påhösten 1994 hade vi garanterat 80 miljarder i budget-sanering. Vi tog vårt ansvar när satt ochröstade nej till budgetsaneringen, när satt iden regering som efterlämnade budgetmoraset. Såanklaga inte oss; det är inget bra vittnesbörd.Vi har amorteringar. Med vår politik kan manmöjliggöra amorteringar. Vi har redovisat det. Det ärsant att vi inte amorterar lika snabbt som regeringen,men vad vi gör är att sätta arbete före EMU-anpassningen. vill ju inte heller gå med iEMU, och det skall väl vara någon poäng med att ståutanför. Om man skall ta alla nackdelar med EMUutan att vara med är det väl lika bra att gå med. Varförär ni över huvud taget emot EMU om ni slaviskt skallfölja EMU-reglerna? Då är det väl lika bra att ni gårmed.Anf. 28 TALMANNEN:Låt mig påpeka att kommentarerna bör avse denman är i replikskifte med och inte andra partier. Vihar inte rätt till replik på replik här i kammaren.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag tyckte från början att höll en intellektuellt hög nivå, även om jagockså kom att tänka på vissa av världslitteraturensstora verk när han talade. Men jag tycker att han pas-serar det anständigas gräns när han säger att vi krist-demokrater röstade nej till budgetsaneringar somföreslogs av . Detta är ren och skärlögn! Var fanns under den förra man-datperioden, när den dåvarande socialdemokratiskaoppositionen röstade nej till budgetsaneringsförslagpå i denna kammare och krävdestora utgiftsökningar för staten? fårnog bestämma sig för om han skall stå på det seriösaoch sida eller om han skall ha en falsk verklig-hetsbild.När det sedan gäller resurserna till vård och om-sorg, , är det enda som långsiktigt kangarantera att vi får en värdig vård, en god omsorg ochen bra skola att vi kan nedbringa massarbetslösheten,få fler människor i arbete och skapa så goda villkorför företagande att enskilda människor finner det varamödan värt att starta företag och växa i dem. Det ärvad det handlar om.Vi har i vårt budgetalternativ ytterligare 1 miljardunder till kommunsektorn. Det beror på att viinte kan garantera att vår politik skaparden ökade skatteintäkt i kommunsektorn som flermänniskor i arbete och fler skattebetalare ger. Därförger vi en ökad andel av resurserna till kommunsek-torn. Men i det långa loppet, fru talman, handlar detenbart om att få sådana villkor för företagande att flermänniskor får ett jobb och börjar betala kommunal-skatt.Anf. 30 () replik:Fru talman! I det sista håller jag helt med MatsOdell. Det är det grundläggande och viktiga. Det ärjust därför vi säger att man skall ha en något lättarefinanspolitik - amortera, men inte enbart amorterautan också ha en högre efterfrågan i ekonomin förjobbens skull. Det är korrekt.Sedan måste jag be om ursäkt om det var så att detfanns tre partier som stod bakom förslagen efter valethösten - , Socialdemokraterna ochKristdemokraterna. Jag måste erkänna att jag hademissat det. Jag har läst på för dåligt. Jag ber djupt omursäkt om det var så.Men jag tror ju inte att det var så. Ni socialdemo-krater kan väl nicka om ni minns att kristdemokrater-na stödde de förslag vi lade fram . Jaså, inte ni heller. Då är vi i alla fall mångahär i salen som inte har läst på det berättarom. Därför framhärdar jag nog i att det jag sade intevar så fel.Mats ! Kan ni tänka er att medverka i en re-gering som drar ned på statsbidragen till kommuner-na? Kan ni under några omständigheter medverka i enregering som drar ned nivåerna i de förslag som nuSocialdemokraterna, stö-der? Kan ni tänka er att ge vika, släppa ert förslag om1 miljard och t.o.m. minska det? Kan ni tänka er det?Det är en väldigt klargörande fråga för den som villsatsa på vården.Anf. 31 () replik:Fru talman! Det blir något tröttsamt i det långaloppet med . Han kräver oss på be-sked om hur vårt regeringsalternativ skall se ut. Varjeförslag som vi lägger fram prövas mot våra koali-tionspartners förslag. Hur tror han att han skall fåigenom sin politik med och med RoyOttosson. Jag tycker att det är någonting som bordebekymra litet mera.Tror han att han ostört skall kunna försvaga det fi-nansiella sparandet för den offentliga sektorn med32,9 miljarder konor , med 12,4 miljarder år1999 och med 22,4 miljarder ? Tror han det?Annars faller hela hans resonemang, hela hans politis-ka uppläggning , platt till marken. är minst lika beroende av att få med sig ErikÅsbrink som jag är av att få med mig Bo Lundgrenoch . Det är ochVänsterpartiet som har trovärdighetsproblemet. Medvem och på vilket sätt skall ni genomföra er politik?När det gäller frågan om utgiftsminskningarna ef-ter valet har vid varje bud-gettillfälle haft ett starkare budgetsaldo än regeringen.Vi har däremot gjort en annan fördelning, och vi harsatsat mera på vård och omsorg. Vi har haftmer resurser till vård- och omsorgssektorn än vadregeringen har haft.Jag ber att , innan han fortsättermed anklagelserna, studerar de betänkanden somfinns i bokhyllan här utanför kammaren. Sedan kanhan gärna återkomma.Anf. 32 ():Fru talman! Jag har lust att kasta mig in i det se-naste replikskiftet. Vi har ju, som vet,studerat budgetalternativ. Och närvi nu fick höra från Kristdemokraternaverkligen framträda här och säga att "vi har starkarealternativ" och "vi har en miljard mer till kommuner-na", kanske jag skall följa råd att studerabetänkandena. I vårt senaste betänkande konstaterarvi att budgetalternativ i hög gradutmärks av att de förändringar och förslag ni har föratt öka utgifter och minska skatter är väldigt precisaoch konkreta. Men de förslag till regeländringar ni harför att förbättra budgetsaldot, minska utgifterna ochöka inkomsterna är ofta utomordentligt otydliga. Vikonstaterar också att ni har en mycket stark tro pådynamiska effekter, och ni utnyttjar det i ert budgetal-ternativ. Sammanfattningsvis säger vi i finansutskottetatt budgetalternativ ligger långtifrån vad som kan anses vara en ansvarsfull budget-politik, och vi avstyrker därför detta alternativ.Det var egentligen inte där jag hade tänkt börja,utan med följande.Hur vill vi att skall gestalta sig för framti-den? Det är det som är kärnfrågan i dagens debatt. Visocialdemokrater svarar så här.När vi tänker på hur skall vara i framtidenvill vi gärna se vårt land som ett gemensamt hem.Kalla det gärna ett folkhem, där rättfärdigheten skallbo och varje invånare skall ha lika värde, lika männi-skovärde. I det hemmet finns omtanke om alla. Därfinns glädje och livslust, förhoppningar och drömmar.Där har den enskilde utrymme att söka sin personligalycka, att ta vara på sina egna förutsättningar, att fåkänna vingarnas frihet. Barnen skall få känna myckettrygghet, få leka av hjärtans lust och få bästa tänkbaraskola.Men även den äldre generationen måste få leva ettrikt och aktivt liv. Även den som är pensionär kanvara delaktig i vad som händer och sker i hans land.Vi skall bryta våldet och vanmakten, ge oss påutanförskapet och rotlösheten, som har fått breda utsig i skuggan av arbetslösheten och krisen.Breda barriärer mellan människor vill vi inte ha.Oavsett plånbokens tjocklek skall det finnas vård ochomsorg åt alla som behöver.Jag talar om ett där alla behövs, ett hemmed dörrarna öppna för solidaritet och gemenskap, ettland med omsorg om människa och miljö.Det är min dröm om framtiden. Det är Socialde-mokraternas politiska dröm om Sverige.När vi röstar i , och när medbor-garna sedan röstar i höstens val, är vi med och påver-kar vilken typ av samhälle vi vill ha . Jagtror att vi med dagens beslut kan lägga en bra grundför framtiden. Vi skall samla alla goda krafter - in-klusive fackföreningsrörelsen, - föratt pressa ned den öppna arbetslösheten till ochsedan gå vidare på väg mot full sysselsättning.Om jag uppfattade rätt sade hanatt det skulle finnas en bottennivå för arbetslöshetenpå . Jag vill för min del, och för vårt partis del,säga att det är helt oacceptabelt.Vi skall satsa på det stora och enriktigt bra skola. Vi skall ställa om till kretslopp ochdet hållbara . Vi skall måna om sjukvården. Viskall hjälpa fram omsorgen om gamla och barn.Kort sagt: Vi väljer att värna välfärden, i ställetför att lättsinnigt lova ut 80 miljarder i skattesänk-ningar.En sak vet vi av bitter erfarenhet, och det är att visjälva måste klara av att betala vad det kostar att byg-ga och bo i vårt gemensamma hem. Låt oss se till attvi aldrig mer intecknar vårt gemensamma hem tilllångt över skorstenen, aldrig mer sätter i pant hosutländska bankirer.Visst är det tacksamt att angripa skatterna - detförstår vi när vi hör . Och våra skatterskall verkligen inte vara högre än nödvändigt. Vi skallalltid försöka göra skatterna så effektiva, så raka ochså rättvisa som möjligt.Men ibland måste man säga det självklara: Skattertas inte ut för att göra livet surt för medborgarna.Skatten är det pris vi får betala för att kunna utvecklaett humant och civiliserat samhälle. Med skatter kanvi finansiera välfärden. Med skatter kan vi se till attbetala den på ett solidariskt och rättvist sätt.Mot Socialdemokraternas syn stårframför allt . anser att väl-färdsstaten har tjänat ut och att välfärdsstaten skall gevika. Så står det i deras programskrift. I stället skallmarknaden lösa problemen åt oss. Skatterna skallsänkas, men i stället får vi räkna med nedskärningar,högre avgifter och allt större utgifter för privata för-säkringar.Moderaterna talar om frihet. I frihetens namn skallstatens insatser för välfärden hårt beskäras. I frihetensnamn skall kommunerna vingklippas. I frihetens namnskall landstingen avlövas och avskaffas.Visst är marknaden ett viktigt instrument. Vi so-cialdemokrater tycker att marknaden är en bra tjänaremen en dålig herre. Vi skall betjäna oss av marknad-sekonomin, men vi skall inte skifta över till ett sam-hälle där det är marknaden som ställer och styr.Marknaden tar inte något socialt ansvar, och denerkänner inte vare sig rättvisa eller solidaritet.Vi socialdemokrater vill vidga frihetens gränseroch öka friheten för alla människor. Just därför sägervi nej till en politik som ger de ekonomiskt starkafrihet att ta för sig på andras bekostnad.Medan alla andra partier undan för undan vill gemer resurser till det allmänna är det tvärtom medModeraterna. Det uppseendeväckande är att den storaklyfta som finns mellan åena sidan och och åandra sidan kommer att vidgas som går.Att det blir ett allt större gap mellan de partiernaframkommer tydligt i den redovisning som finns ifinansutskottets betänkande.Då vill jag fråga och vill ni gå i armkrok med detta ganska extremahögerparti? Varför har ni så litet kritik att framföramot det stora asociala experiment som Moderaternavill genomföra?I manifestet Land för hoppfulla, med Bo Lund-gren som medförfattare, står det svart på vitt att Mo-deraterna vill bryta upp välfärdsstaten.Är ni inte det minsta oroade över de sociala kon-sekvenserna av systemskifte?