prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:94Onsdagen den 22 aprilKl. 09.00 - 18.0219.00 - 22.57Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 16 april.2 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att bordläggningsplenumskulle äga rum . Inter-pellationssvar skulle utgå denna dag.3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Förslag till rådets beslut om närmare bestämmelserför sammansättningen av den ekonomiska och fi-nansiella kommittén KOM (98) 1104 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /98:SkU19, SkU22och betänkande 1997/98:FöU65 § Beslut rörande utskottsärenden som slutde-batterats den 16 aprilSoU18 NarkotikafrågorKammaren biföll utskottets hemställan.SoU12 Hälso- och sjukvårdsfrågorMom. 1 (hälso- och sjukvårdens finansiering, organi-sation m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (fp)5. res. 5 (mp)Förberedande votering 1:20 för res. 315 för res. 5254 avstod60 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:22 för res. 221 för res. 3244 avstod62 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:65 för res. 122 för res. 2200 avstod62 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:139 för utskottet65 för res. 185 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 vFör res. 1: 65 mAvstod: 22 c, 21 fp, 15 v, 15 mp, 12 kdFrånvarande: 23 s, 15 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdMom. 2 (vårdgaranti)1. utskottet2. 7 (m, c, fp, kd)Votering:169 för utskottet117 för res. 763 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 m, 16 v, 14 mpFör res. 7: 63 m, 21 c, 21 fp, 12 kdFrånvarande: 23 s, 16 m, 6 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 3 kdMom. 19-23 (abortförebyggande insatser m.m.)1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till res. 22 (v)3. res. 21 (kd)Förberedande votering:20 för res. 2213 för res. 21256 avstod60 frånvarandeKammaren biträdde res. 22.Huvudvotering:194 för utskottet16 för res. 2278 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 2 m, 22 c, 19 fp, 15 mpFör res. 22: 16 vAvstod: 1 s, 63 m, 2 fp, 12 kdFrånvarande: 24 s, 15 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdMom. 25 (xenotransplantationer)1. utskottet2. 24 (mp)Votering:263 för utskottet15 för res. 249 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 55 m, 22 c, 21 fp, 15 v, 12 kdFör res. 24: 15 mpAvstod: 8 m, 1 vFrånvarande: 23 s, 17 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdMom. 30 (kvinnors hälsa)1. utskottet2. 31 (v)3. res. 32 (mp)Förberedande votering:20 för res. 3116 för res. 32249 avstod64 frånvarandeKammaren biträdde res. 31.Huvudvotering:222 för utskottet18 för res. 3146 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 63 m, 22 cFör res. 31: 1 fp, 16 v, 1 mpAvstod: 20 fp, 14 mp, 12 kdFrånvarande: 24 s, 17 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdMom. 32 (lobotomi)1. utskottet2. 33 (mp, kd)Votering:240 för utskottet45 för res. 334 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 64 m, 19 c, 19 fpFör res. 33: 1 m, 1 fp, 16 v, 15 mp, 12 kdAvstod: 3 c, 1 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU13 BarnfrågorMom. 1 (barn- och familjepolitiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c)4. res. 3 (fp)5. res. 4 (kd)Förberedande votering 1:22 för res. 312 för res. 4252 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:21 för res. 221 för res. 3246 avstod61 frånvarandeTalmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit.Utgången skulle avgöras genom lottning.Talmannen anmodade () ochUrban () att fungera som kontrollanter vidlottningen samt () att förrätta lott-ningen.Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 3.Förberedande votering 3:66 för res. 121 för res. 3201 avstod61 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:156 för utskottet64 för res. 170 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 1 m, 16 v, 1 kdFör res. 1: 64 mAvstod: 1 m, 22 c, 21 fp, 15 mp, 11 kdFrånvarande: 23 s, 14 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdEva () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha avstått att rösta.Ola () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 2 (det minskade barnafödandet)1. utskottet2. 5 (v)Votering:266 för utskottet18 för res. 565 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 65 m, 22 c, 19 fp, 14 mp, 12 kdFör res. 5: 1 fp, 16 v, 1 mpFrånvarande: 27 s, 15 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdLennart Rohdin (fp) anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 5 ()1. utskottet2. 8 (v)Votering:235 för utskottet31 för res. 820 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 66 m, 2 c, 19 fp, 12 kdFör res. 8: 16 v, 15 mpAvstod: 19 c, 1 fpFrånvarande: 25 s, 14 m, 6 c, 6 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdMom. 22 (långvariga familjehemsplaceringar)1. utskottet2. 14 (m, fp, kd)Votering:174 för utskottet114 för res. 1461 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 21 c, 16 vFör res. 14: 65 m, 1 c, 21 fp, 15 mp, 12 kdFrånvarande: 24 s, 15 m, 5 c, 5 fp, 6 v, 3 mp, 3 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att konstitutionsutskottetsbetänkanden KU26 och KU29, arbetsmarknadsutskot-tets betänkanden AU10 och AU12 samt lagutskottetsbetänkande LU19 skulle avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.6 § betänkande 1997/98:KU26FörfattningsfrågorAnf. 1 BO ():Fru talman! behandlar idetta betänkande 25 motioner som väckts under deallmänna motionstiderna 1996 och 1997. De rör enmängd centrala författningsfrågor. Bland de områdensom berörs är bibehållande eller avskaffande av dengemensamma valdagen, personvalet, folkomröst-ningsinstitutet, vilken utsträckning som riksdagensbeslut skall bli föremål för mer kontroll av juridiskaorgan och förslag om utredningar om införande av enförfattningsdomstol i vårt land.Man kan förstås ha olika uppfattningar i dessa frå-gor, och betänkandet är försett med reservationer,närmare bestämt 19 stycken. Utskottsmajoriteten haravstyrkt samtliga de 25 motionerna. I denna majoritetingår i samtliga fall Socialdemokraternas represen-tant. De har således bestämt stannat för att ingen avde 25 motionerna förtjänar att bifallas. "Allt är väl iden bästa av världar", förefaller vara deras inställning,eller om något eventuellt behöver förändras i detsvenska folkstyret ordnar nog regeringen det.Vi i liberalerna delar inte denna upp-fattning. Vi har deltagit i 5 av de 19 reservationerna.Det gäller främst kravet på att den gemensamma val-dagen skall avskaffas och förslag syftande till att ökaden legala kontrollen av de beslut vi fattar i dennariksdag. För tids vinnande skall jag inte nu yrka bifalltill alla de fem reservationer som vi deltar i utan nöjamig med att yrka bifall till fyrpartireservationen nr 4om en skyndsam utredning av en återgång till skildavaldagar och till moderat-, folkparti- och miljöpartire-servationen nr 15 om en utredning om införande avförfattningsdomstol i vårt land.Fru talman! Utvecklingen i världen de för demokratin är paradoxal. Å ena sidan hardet demokratiska styrelseskicket på denna korta tidspritt sig till fler länder . Aldrig förr ivärldshistorien har så många länder varit demokratier.Aldrig förr har så många människor levat i demokra-tier. Och lever för första gång-en i världshistorien en majoritet av världens befolk-ning i länder där regeringen utses i allmänna val. Detfinns förstås många kvarvarande brister. Kanske harframgångarna varit större för demokratiska val enligtmajoritetsprincipen än för genomslaget av rätts-statsprincipen och genomförandet av mänskliga rät-tigheter m.m. Ändå är det fråga om oerhört mycketstörre framgångar än någon vågade hoppas på för tioår sedan.Det paradoxala ligger inte i detta utan i utveck-lingen i de gamla demokratierna, med en ökad klyftamellan väljare och valda, på många håll ett minskatvaldeltagande, synnerligen ofta minskat deltagande ipartiernas arbete, tillväxt i främlingsfientliga ström-ningar i många länder, ibland med rasistisk anknyt-ning, skandaler på många håll, t.o.m. i vårt eget land,och en bild hos många människor av att makthavarnaskor sig.Vi som har fått förmånen att växa upp i dennagamla demokrati, den svenska demokratin, har förståsett särskilt ansvar för att se till att den vidareutvecklasoch förnyas. Det brukar sägas att varje generationmåste vinna demokratin på nytt. Jag tror att det krävsmånga förändringar i det svenska folkstyret för attbryta den negativa utvecklingen. Jag är övertygad omatt vi inte ser alla som behövs.Vi i liberalerna har i vårt nya partipro-gram lagt fram en mängd förslag som syftartill att råda bot på några eller en del av de här pro-blemen. Några av dem berör frågor som behandlas idagens KU-betänkande. Två problemområden berörsjust i de två reservationer som jag yrkade bifall till.Kommunerna är förstås de organ som står närmastmedborgarna. De kommunsammanslagningar somägde rum efter har nog lett till attavståndet mellan väljare och valda har ökat kraftigt.Förr var det på många håll, åtminstone utanför stor-städerna, så att nästan var och en kände till någon somhade ett kommunalt förtroendeuppdrag, någon släk-ting eller arbetskamrat, någon i villan bredvid, istadsdelen eller i porten bredvid. är det alltmerasällsynt, i takt med att mängden förtroendemän kraf-tigt har minskat.Den här frågan har vi tidigare diskuterat, bl.a. iKU, . Vi har diskuterat sådanafrågor som kommundelning och möjligheten att ordnadirektvalda kommundelsfullmäktige. Det är för övrigtnågonting som en bred majoritet, inklusive Socialde-mokraterna, har hemställt om att få pröva i , men där regeringen har sagt nej, precissom man har varit skeptisk till andra förslag om attöka möjligheterna till demokrati.Ytterligare en försämring, förutom kommunsam-manslagningarna, var naturligtvis borttagandet av deseparata valdagarna för de kommunala valen. Det varen del av en kompromiss , och detfanns nackdelar med förändringen. I den situationsom vi befinner oss i möter detpolitiska systemet i vårt land väljarna enbart vartfjärde år. Jag tror att det blir svårt att hitta så mångaandra demokratier i världen där avståndet mellan detillfällena är så långt som i vårt land.Vi vill från liberalernas sida, och frånflera andra partier i , få en sådantingens ordning att vi återigen har separata valdagarför de kommunala valen. Det innebär att på de dagar-na kommer de kommunala och de landstingskommu-nala frågorna att stå i centrum för debatten och upp-märksamheten. Det kommer att gälla den egna kom-munen och det egna , eller den egna regio-nen på de håll i landet där sådana nu bildas. De kom-mer att göra det möjligt på ett helt annat sätt att få utde kommunala frågorna till medborgarna, och medmöjlighet för medborgarna att ta ställning till demjämfört med den ordning vi har , där det mesta avde kommunala frågorna drunknar i riksfrågorna.I dagens förslag har alla partier utom Socialdemo-kraterna och ställt sig bakom förslagetatt utreda hur vi skall kunna komma tillbaka till sepa-rata valdagar. Vi kommer förmodligen inte att vinnavoteringen , men i höstens val har väljarna möj-lighet att försätta dessa två partier i minoritet. Det ärangeläget av flera skäl, bl.a. detta skäl.Fru talman! Demokrati handlar inte bara om ma-joritetsval, utan det handlar om rättsstaten, om fri- ochrättigheter och om minoritetsskydd. Ett exempel är attför att få vara med i de europeiska demokratiernasunion krävs det inte bara att man är majoritetsvaldutan att man också uppfyller villkor som har att göramed rättsstaten och med fri- och rättigheter.I vårt land har framför allt Socialdemokraternagenom åren varit tveksamma eller negativa till be-gränsningar i hur majoritetsbeslut skall kunna fattas.Vi har genom årens lopp fått till stånd förändringarsom har gällt att när man skall fatta beslut om in-skränkningar i fri- och rättigheter skall det gälla spe-ciella regler och vara speciellt svårt, nya tidsregler förhur grundlagen skall kunna ändras, den s.k. lagpröv-ningsrätten, omfattningen av lagrådsgranskningenm.m.1970-talets debatter ledde fram till de grund-lagsändringar som vi fick , somenligt vår mening innebar framsteg på de här punkter-na. Ytterligare framsteg har varit den s.k. inkorpore-ringen av om de mänskligarättigheterna i den svenska lagstiftningen direkt under1990-talet.Fru talman! Till dagens betänkande finns det flerareservationer där man vill gå vidare. I en reservationkrävs att vi skall ha lagrådsgranskning vad gällergrundlagar. En reservation handlar om att man fråndomstolarnas sida skall låta bli att tillämpa en lag somstrider mot grundlag utan att ha det oerhört starkakravet om att det skall vara fullt uppenbart, vilketfinns i dagens grundlag. I EG-rätten är det knappastpå det viset.Det finns också en reservation som handlar om enförfattningsdomstol. Det finns många skäl till att manskulle behöva en sådan i vårt land - det finns skälemot också. Vi har diskuterat frågan . Enfaktor som har tillkommit är förstås det svenska med-lemskapet i EU, som innebär att vi numera har enförfattningsdomstol, nämligen den som finns i Lux-emburg. Frågan är om detta tillför ytterligare ett skältill de skäl som talar för att vi skall ha en författnings-domstol.Fru talman! Det svenska folkstyret behöver förny-as. I detta betänkande behandlas några viktiga frågorsom rör detta. Tyvärr är det ånyo klarlagt att det inteär landets största parti, Socialdemokraterna, somkommer att gå i bräschen för detta. Det finns 25 mo-tioner, och Socialdemokraterna har avstyrkt samtliga.Anf. 2 ():Fru talman! De olika författningsfrågor som be-handlas i detta betänkande kanske vid en första an-blick kan framstå som tämligen disparata, men vid ennärmare granskning kan man föra de flesta frågornatill två huvudsakliga grupper.Den ena gruppen handlar om kraven på ett refor-merat valsystem. De som föreslår förändringar - ochdit hör i högsta grad vi moderater - hoppas och troratt vissa förändringar åtminstone i någon mån kanminska avståndet mellan väljare och valda. Hit hörfrågorna om personvalsinslag, skilda valdagar, folk-omröstningar och antalet riksdagsledamöter.Den andra gruppen ärenden rör huvudsakligenkraven på en förstärkt rättsstat och därmed avväg-ningen mellan individens frihet och den offentligamakten. Hit räknar jag frågorna om författningsdom-stol, Lagrådets funktion i det nuvarande systemet,uppenbarhetsrekvisitet m.m.Bakgrunden till den första gruppen ärenden, dvs.frågorna som har med val att göra, är tveklöst denutbredda misstron mot mycket av det politiska be-slutsfattandet. Låt mig då först och främst deklareraatt jag inte tror att enbart sådana förändringar som vidiskuterar i detta betänkande, och som det dessutomföreslås avslag på, kan lösa detta problem helt ochhållet.Avståndstagandet från politiken och från politi-kerna kan också bero på en sund reaktion från all-mänheten mot det politiskt styrda områdets dominansöver den privata sfären. I ett samhälle där medborgar-na är så överbeskattade att en tredjedel av dem ärberoende av olika bidrag är det inte underligt att des.k. politikerna får skulden för allt som fungerar illa,särskilt som det visar sig att politikernas löften intealltid går att lita på efter valdagen.Därför krävs en bättre balans mellan offentligt ochenskilt, men också en insikt om de moraliska kravsom följer av det politiska uppdraget. Emellertid trorjag trots allt att vissa reformer av valsystemet kanunderlätta försöken och minska misstron mot detoffentliga beslutsfattandet.Ett ökat inslag av personval i de allmänna valenkan kanske vara ett sådant medel att minska avståndetnågot mellan väljare och valda. Sannolikt fordras detdå en betydligt lägre spärr för personval än . Idetta sammanhang nöjer jag mig dock med att under-stryka kravet på en snabb utvärdering av hur det valmed personvalsinslag som skall äga rum kom-mer att utfalla.Vidare måste vi konstatera att riksdagmed sina 349 ledamöter har osedvanligt många repre-sentanter i förhållande till folkmängden. Ett land somTyskland har visserligen ungefär dubbelt så mångaledamöter, men då är också folkmängden nästan tiogånger större. Det finns historiska förklaringar tilldetta. Vi har haft två kamrar tidigare som slogs sam-man, som bekant. Det är en förklaring, men ingetargument.Frågan om hur många ledamöter som behövs föratt alla delar av landet skall få en rimlig representa-tion är däremot relevant. Därför föreslår vi en ganskabegränsad minskning med 100 ledamöter till 249. Ensådan förändring skulle inte bara leda till att de en-skilda folkvalda kunde bli mera kända ute bland fol-ket, utan kanske också till en vad man brukar kallamer arbetsduglig riksdag. Ledamöterna skulle kanskebehöva vidga sina kunskaper till flera områden, dvs.bli mera av generalister, vilket jag tror skulle kunnavara en god utveckling. En del av de frigjorda resur-serna skulle användas till bättre utredningshjälp, sam-tidigt som en del pengar skulle kunna sparas.Det är lätt att konstatera att den gemensamma val-dagen för riksdagsval och kommunalval kan leda tillatt riksfrågorna dominerar valrörelsen. harvi i faktiskt starkaste kommuner,som står för av den offentliga sektorns utgifter.Kommunerna bestämmer som bekant över skolan,, barnomsorgen, hemsjukvården, stads-planeringen osv. Kommunalskatten är den tunga in-komstskatten för de allra flesta.Inte minst från demokratisynpunkt vore det därförbra med skilda valdagar. Det är visserligen sant attriksfrågorna ändå rimligen kommer att finnas mednågot i en valrörelse, men förutsättningar-na för att de kommunala frågorna skall få större ut-rymme blir förstås ändå större om inget val till riks-dagen äger rum . Möjligen kan personval-sinslaget ytterligare bidra till fokuseringen på dekommunala frågorna.Regeringen bör därför som vi ser det ta initiativtill en utredning med inriktningen att skilda valdagarskall kunna tillämpas redan i ett kommunalval år2000.Beträffande frågan om huruvida en kommun skallkunna uttaxera medel till något annat än den egnakommunens skötsel anser vi att rättsläget är klart. Detfår den inte göra. Andra har dock velat hävda en an-nan uppfattning. Vi anser i och för sig att grundlagenhär är till fyllest. Synpunkterna på en precisering harframkommit just därför att alla inte har velat godtadetta. Men det är ju statens uppgift att bispringa be-hövande kommuner på ett lämpligt sätt.Vi tycker också att möjligheten att anordna beslu-tande folkomröstningar i annat än grundlagsfrågorborde införas. Sådana omröstningar skulle i så fall ägarum på valdagen och också i övrigt följa samma reg-ler som gäller för beslutande omröstningar i grund-lagsfrågor . Det är kanske en liten förändring,men dock en förändring.Diskussionen om hur stora inslag av referendum viskall ha i det svenska systemet får för övrigt fortsättaett tag till. Den utredning som kom kom knap-past fram till några mer genomgripande förslag. Härfinns det i hög grad skilda åsikter.Den andra gruppen av reservationer handlar omrättssäkerhet och den enskildes rätt mot staten. Hiträknar jag också frågan om minoritetsskydd i utskottoch kommunalt självstyre och frågan om en författ-ningsdomstol.Vi menar att tiden är mogen för att ta ett steg tillgenom att domstolskommitté ges till uppgiftatt belysa hur en författningsdomstol kan inlemmas ien framtida domstolsorganisation.En del av besökte i somrasnågra av de nya s.k. länderna i , dvs. de nyaförbundsstaterna från f.d. , för att bl.a.diskutera denna fråga. Alla delstater utom en i Tysk-land har en författningsdomstol, och det var påfallan-de hur stor vikt man lade vid dessa domstolar i de nyademokratierna. Författningsdomstolarna har bl.a. somuppgift att pröva om de demokratiska institutionernahåller sig inom sina kompetensområden. Också Sveri-ges medlemskap i kan, som nämndes tidigare här , vara ett motiv för en författningsdomstol.Rent praktiskt skulle en författningsdomstol kunnaformeras utifrån och Regeringsrät-ten.I likhet med vad som framhålls i en annan motionvill jag framhålla att en författningsdomstols uppgiftinte är att konkurrera med lagstiftaren, utan att grans-ka lagarnas överensstämmelse med grundlagen. Tillsyvende och sist är det lagstiftaren - politikerna -som bestämmer. Men även beslut som är tillkomna idemokratisk ordning kan komma att strida t.ex. motden grundläggande principen om alla människors likavärde som framgår av grundlag. Det finns en del obe-hagliga exempel även från svensk historia på att be-slut som är fattade fullt demokratiskt har kommit attstrida mot sådana grundläggande principer.Till skillnad från vad vissa befarar och andra kan-ske hoppas tror jag inte att man skall överdriva bety-delsen av att Lagrådet ersätts av en författningsdom-stol. Det torde fortfarande handla om ungefär sammadomare, hämtade från och Rege-ringsrätten. Juridiken kommer inte totalt att ta över-hand över politiken; den kommer inte alls att göra det.Lagstiftningen ligger fortfarande i politikernas hän-der.Det bör dock, som jag ser det, ligga ett stort värdei att den institution som har den viktiga uppgiften attgranska lagarnas överensstämmelse med grundlagenfår en mera självständig ställning.I avvaktan på att vi får en författningsdomstol fö-reslår vi också en utökad skyldighet att inhämta ytt-rande från Lagrådet när det gäller förändringar avregeringsformen.Det minoritetsskydd som i olika former finns vidbehandling av ärenden i är viktiga inslag ien demokrati. S.k. initiativ är betydelsefulla instru-ment för utskotten, men det är uppenbart attminoriteter som är emot ett initiativ kan bli förförde-lade genom att det exempelvis inte finns någon mo-tionsrätt.Vi tycker att det är högst rimligt att grund-lagsändringar läggs fram för KU inte senare än niomånader före ett allmänt val. Därför föreslår vi attförslag om sådana ändringar inte skall kunna läggasfram efter det om en minoritet på ensjättedel av ledamöterna motsätter sig det. Det finnserfarenheter som visar att det finns godaskäl för en sådan omorientering.Slutligen föreslår vi beträffande initiativ som interör grundlagsändringar att det skall krävas en majori-tet på fem sjättedelar för ett utskottsinitiativ. Det ärsamma regler som gäller för grundlagsändringar.Fru talman! Då har jag något översiktligt gått ige-nom motionerna som kommer från Moderata sam-lingspartiet och de reservationer vi har. Jag har ävenförsökt lämna litet allmänna och principiella synpunk-ter i en debatt som kommer att fortsätta.Jag yrkar bifall till reservation 4.Anf. 3 ():Fru talman! Föreliggande betänkande tar upp endel författningsfrågor som är mycket intressanta attdiskutera. En sådan är den fråga som har varit inne på, nämligen den om domsto-larnas position i lagstiftningen och lagtolkningen. Därbryter egentligen två olika principer mot varandra.Jag för min del utgår från en sorts folksuveränitets-princip och menar att det är den politiskt avsättbarainstansen, alltså , som beslutar om lagar ochi sista hand också avgör hur lagarna skall tolkas. Ettsystem borde kanske utvecklas som innebär att riks-dagens konstitutionsutskott i samband med stridighe-ter, som ju kan uppstå, får i uppgift att pröva lagarsförenlighet med grundlagarna.Jag tror inte på en författningsdomstol.