prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — Jag har roat mig med att ta fram nä-ringsministerns jungfruanförande här i den20 . Där säger attunder behöver vi skapa flera hundratusen arbetstillfällen. Vi måste helt enkelt få enmycket stor ökning av sysselsättningen i näringslivetför att den vägen säkra välfärdssystemet. Ja, fru tal-man, har varit arbetsmarknadsmi-nister och han är näringsminister. Han har varit det isnart . Han har haft möjlighet att verkligenförverkliga detta, att få en ökning av sysselsättningen.Dessvärre har vi inte fått detta.Fru talman! Jag lyssnade också på statsministernsord om att vi skall lägga det som har varit bakom ossoch se framåt. Jag lade ju fram ett antal förslag påtillväxtfrämjande åtgärder här i talarstolen. Jag lyss-nade på vad skulle ha för förslag.Det var mer krediter. Det kan vara positivt. Men hanhade ingenting i övrigt. Jag vill efterlysa litet reaktio-ner på hur vi nu skall se framåt för att faktiskt få dejobb som själv för snart fyra årsedan talade om att han skulle skapa.Anf. 119 Näringsminister () replik:Fru talman! Låt mig först säga att sysselsättning-sökningen är ett viktigt mål för socialdemokratin. Detkrävs att vi skapar förutsättningar i miljön för detta.Det är ingen lätt uppgift att göra sig av medett stort underskott i de offentliga finanserna ochskapa efterfrågan i den privata sektorn. Men vi hartrots allt lyckats. Vi har finansierat 230 000 jobb ioffentlig sektor som det tidigare lånades till. Vi har enökning av antalet anställda i den privata sektorn med70 000.Det är sammantaget 300 000 människor ytterligaresom har arbete med egna pengar - inte lånade pengar.Det skall ställas i motsats till att det försvann 450 000jobb under den borgerliga regeringen och att det sam-tidigt var 300 000 jobb som man lånade till i denoffentliga sektorn. Det är ingen dålig förändring.Min fråga till blir: Ställer upp på de neddragningar i offentlig sektor somModeraterna vill genomföra för att ytterligare minskasysselsättningen i offentlig sektor?Anf. 120 () replik:Fru talman! Det är ju rätt fantastiskt. Hörde ni vadnäringsministern sade ? Vi har lyckats, sade nä-ringsministern när jag konfronterade honom med vadhan sade om vad som var hansuppgift, alltså att se till att vi fick en ökad sysselsätt-ning i vårt land med flera hundra tusen nya arbetstill-fällen. Vi kan ju själva avläsa resultatet. Det är alltsålägre sysselsättning nu än någonsin i modern tid. Detär verkligheten.Det är ju detta som också LO nu så tydligt har av-slöjat och talat om. LO vill ha en omläggning av poli-tiken som skapar förutsättningar för ordinarie arbets-tillfällen i näringslivet. LO vill ha en omläggning avarbetsmarknadspolitiken till kvalitetsinriktade insat-ser. Man säger att regeringen faktiskt inte har lyckats.Jag tror faktiskt att snart är denende som säger att man har lyckats. Verkligheten talarett helt annat språk.Jag har ett tips till : Köp GöranPerssons bok! Han sade ju att detta var ett avslutandeav diskussionerna om vems felet är. Låt oss se framåt.Låt oss samla oss till förslag som faktiskt kan ge denya arbetstillfällena i näringslivet.Anf. 121 Näringsminister () replik:Fru talman! Återigen är det fråga om vilken politiksom har förutsättningar att föra till ett lägedär vi blir bäst i klassen. Är det den politik som vi harbedrivit eller är det den ni provade?Man kan konstatera att vi på punkt efter punkt harkunnat förbättra klimatet i så att förutsätt-ningarna för stadiga, trygga jobb i både offentligsektor och privat sektor har förbättrats. I den privatasektorn, som inte var uppblåst genom lånade pengar,har sysselsättningen ökat med ungefär 70 000. I denoffentliga sektorn, som ju finansierades med lånademedel, är det nu 230 000 jobb som finansieras medegna pengar. Det är väl ändå en förbättring av syssel-sättningen? Något annat kan inte säga.Men , när vi skall gå till val, vill moderaternaskära i bidragen till kommunerna - i , iNorrköping. Min fråga till blir: Är detden politiken som vill stå bakom?Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Näringsministern inledde med att talaom framtidstro. Vid Socialdemokraternas partikon-gress i inledningen av röstadekongressen för att påbörja kärnkraftsavvecklingen,dock endast under förutsättning att detta inte skulleskada elintensiv industri. Detta sades också av stats-minister i hans första regeringsförkla-ring. Jag noterar att denna formulering, att inte skadasvensk basindustri, inte är med i den senaste rege-ringsförklaringen. Jag vill ha bekräftat om detta inne-bär att man har ändrat uppfattning om basindustrinsbetydelse för Sverige.Jag vill därför fråga näringsministern: det för-svunna löftet till basindustrin tolkas som att socialde-mokraterna kan tänka sig att driva en politik som påett avgörande sätt förstör basindustrins framtidsutsik-ter?Anf. 123 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag bor utanför fabriksgrindarna tillflera basindustrier hemma i i . Att jagskulle ha ett intresse av att lägga fram en energipolitiksom skulle omöjliggöra eller försvåra för svensk ba-sindustri är faktiskt fullständigt befängt.Jag är övertygad om att svensk basindustri villkomma ur det starka beroendet av kärnkraften. En delvill göra det längre fram i tiden. Jag tror att det ärklokt att göra det , att successivt ställaom energisystemen så att basindustrin inte hamnar istora problem när , på kort sikt och underen , skall avveckla kärnkraften - visserli-gen längre fram. Det är ju också därför, Eli-zabeth , som energi- och elpriserna inte harstigit ute på marknaden. Det beror på att den energi-uppgörelse som vi har träffat är väldigt ansvarsfull.Den har inte lett till ökade priser utan snarare tillfallande priser.Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Jag lever också nä-ra en elintensiv basindustri. Många av de mindre,elintensiva basindustrierna övervintrar bara för närva-rande. De kommer inte att överleva om energiskatter-na fortsätter att vara så här höga. Därför vill jag fråga:Kommer man att sänka energiskatten för basindustrinså att den kan få konkurrenskraftiga och klara spelreg-ler ?Anf. 125 Näringsminister () replik:Fru talman! byter vi argument. Låt mig börjamed det första. Vad har beslutet att inleda en klok,ansvarsfull och långsiktig omställning av energisys-temet fått för effekt på marknaden? har effek-ten på marknaden varit fallande priser på el.Sedan går vi över till skatterna. När det gäller des-sa har energiskatterna framför allt använts för attsanera statsfinanserna och öka satsningarna på ut-bildning. Det är hushållen som har betalat dem till denallra största delen, basindustrin endast till en väldigtliten del. I den del där vi fortfarande har kvar produk-tionsskatter är vår avsikt att successivt fasa ut ävendessa ur systemet för att stärka konkurrenskraften försvensk basindustri. Men det skall vi göra i den taktsom vi har råd att genomföra en sådan förändring.Jag vill försäkra att den energipolitik som jag dri-ver och står bakom inte kommer att leda till konkur-rensnackdelar för den svenska basindustrin i förhål-lande till andra basindustrier i Europa.Anf. 126 () replik:Fru talman! Statsrådet pratade om rekord. Rege-ringen Bildt satsade 99 miljoner på vägar och järnvä-gar. parti klippte då till med dub-belt så mycket. Det hade man glömt när det blev val1994. Det var ett rekord, men i överbud.Jag vill också ställa en fråga till om kärnkraftsavvecklingen. Varför är det sånoga att man följer folkets uppfattning när det gällerEMU när man struntar i den kompakta folkliga upp-fattningen avseende kärnkraftsavvecklingen?Anf. 127 Näringsminister () replik:Fru talman! Det är riktigt att vi inte har haft rådmed samma publikknipande satsningar i offentligsektor som ni hade . Vi harnämligen betalat det ni utlovade under 1991-1994.Det är de väg- och järnvägsinvesteringar som ni åkterunt med i valrörelsen som vi nu håller på och betalarav, . Det är klart att det inte är likaroligt, men det är lika nödvändigt, kanske t.o.m. litetmer nödvändigt.När det gäller folkopinionen finns det en mycketstor majoritet av svenska folket som vill avvecklakärnkraften. I vill alla partier avvecklakärnkraften. finns det också i folkopinionen enmajoritet som vill att avvecklingen skall ta längre tidän , nämligen just den tid som ingår ienergiöverenskommelsen. I en mängd opinionsmät-ningar ställs frågan om kärnkraften skall vara avveck-lad , och en majoritet säger nej. Här i riks-dagen är det faktiskt hela kammaren med undantag avMiljöpartiet som inte vill avveckla till år 2010.Anf. 128 () replik:Fru talman! Det var alltså parti som iopposition klippte till med utöver vadregeringen föreslagit avseende satsningarna påinfrastruktur. Den dagen man vann valet glömde manden satsningen.När det gäller kärnkraften är det ju tidpunkten förnär vi skall inleda avvecklingen som vi pratar om, ochdet finns definitivt ingen folkmajoritet bakom den härtidpunkten.Jag noterar dock att statsrådet har löst enfråga som har föresvävat mänskligheten i många tusenår. Han vet nämligen antalet kilometer till himmelri-ket, enligt ett tidigare inlägg. Då har han gåvor som viandra dessvärre inte har.Anf. 129 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag tror inte att jag vet avståndet dit.Däremot vet jag att räcker väl-digt långt. Om man hamnar i himmelriket för att haåstadkommit detta eller om man hamnar på något heltannat ställe kan vi tvista om. Det är inte säkert att detär himmelriket som blir belöningen för en sådan in-sats.Jag vill gärna komma tillbaka till kärnkraften. Detfinns en mycket stor opinion, både i riksdagoch bland svenska folket, för att kärnkraften skallavvecklas. Det visar också alla dessa opinionsmät-ningar. Det som är intressant är att den överenskom-melse vi gjorde med linje 3-partierna innebär att Sve-riges riksdag nu har en mycket stor majoritet som villatt omställningen skall ta ordentlig tid och göras på ettansvarsfullt sätt. Det är någonting som vi har medver-kat till och som inte har medverkat till.Anf. 130 () replik:Fru talman! I sitt anförande sade nä-ringsministern: kan vi föra en politik som gör atthela växer. Underförstått: Det har regeringeninte gjort . Och det har vi ju sett. Regeringensenergipolitik med bidrag till investeringar för att eldaupp skogsråvara hotar jobben inom spånskiveindust-rin, exempelvis i i mitt hemlän. Anser nä-ringsministern att det är acceptabelt för en regeringsom vill se hela växa att jobben försvinner iinlandet?Anf. 131 Näringsminister ():Fru talman! En av de frågor som har varit väldigtviktiga för mig personligen är att snabbt åstadkommaordning på statsfinanserna. Jag vet nämligen att medkrympande utrymme i statsbudgeten, med mindrestatsbudget i förhållande till den övriga ekonomin,minskar möjligheterna att klara inland. Detär säkert därför som jag och , tillskillnad från , hemifrån våra Norr-landslän har kämpat oss igenom de här tre åren. Vivet nämligen att så fort vi får fast mark under fötterna,så fort vi hamnar i en situation där det finns resurser,har vi större chans att klara inland. Det ärjust därför vi har problem i inland: därföratt fördelningspolitiken har fått minskat utrymme somett resultat av att underskottet knuffat undan fördel-ningspolitiken. Den skall vi , undan för undan,försöka lyfta tillbaka i den takt som statsfinansernaförbättras.Anf. 132 () replik:Fru talman! Näringsministern pratade om fördel-ningspolitik, och jag pratade om konkurrens på likavillkor. Med regeringens intervenering i konkurren-sen, genom bidrag för investering i exempelvis fast-bränsleanläggningar, höjer man priset på skogsavfall.Med höjda priser på skogsavfall kommer säkert trans-portkostnaderna att få större betydelse. Det kan vi se.Regeringen har också aviserat höjda priser på diesel,höjda dieselskatter. Oroar det inte näringsministern attden här politiken gynnar centralisering och förstärkerde regionala obalanserna?Anf. 133 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag har litet svårt att följa resonemang. Att ett ökat värde på de tillgångarsom finns i inland leder till en utarmning avNorrlands inland och en tillväxt av centrum begriperinte jag, . Jag vill nog gärna få det för-klarat en gång till.Anf. 134 () replik:Herr talman! Det kan vara svårt att utveckla till-räcklig pedagogisk styrka för att förmedla det manstår för som parti. Jag noterar att arbetsmarknadsmi-nistern insett att driver frågan om sänktarbetstid. Han tror då att det räcker för att vi skall lösaarbetslöshetsproblemen enligt recept.Men det gör det inte, enligt recept.Den andra delen av det konceptet är att man ocksåsänker beskattningen av arbete. Vi har alltså netto enskattesänkning på närmare 20 miljarder. Det kommerockså till uttryck som sänkt skattetryck. Det är denkombinationen som är intressant att diskutera. Omman bara sänker arbetstiden vete katten hur det går.Då blir det dyrare för företagen. Men om man sänkerskatten kan man hitta andra kombinationersom är intressanta. Det är det vi borde diskutera.Anf. 135 Näringsminister () replik:Herr talman! När vi går in i nästa mandatperiodoch har ett förbättrat statsfinansiellt läge är det mittpartis bedömning, med de tillväxttal vi nu kan se, attdet kommer att finnas ett utrymme för lägre skatter.Att de sänkta skatterna i första hand måste läggas utpå arbete och ha en korrekt fördelningsprofil, så attdet också ges till dem som bäst behöver, är för oss rättsjälvklart. Där tror jag nog att vi och kanfinna varandra i ett samtal.Däremot vill jag nog säga att jag har litet svårt attse möjligheten att korta arbetstiderna rätt över utan attdet genomförs i ett samtal mellan arbetsmarknadensparter. Jag menar nämligen att det är en del av löneut-rymmet som huvudsakligen skall tas ut i förhandlingarmellan arbetsmarknadens parter, inte genom politiskabeslut i riksdagen.Anf. 136 () replik:Herr talman! Näringsministern har alldeles rätt.Självklart handlar det också om att ta i anspråk lö-neutrymme för att klara en så pass radikal politik somvi vill föra. Det kräver ett samtal med arbetsmarkna-dens parter. Det gör naturligtvis att man måste ha ettbra paket som man kan komma överens om. Då räck-er det inte med bara arbetstidsförkortningen, manmåste också gå in på beskattning av arbete.Min fråga är: Kan socialdemokraterna tänka sig atti samtal med arbetsmarknadens parter sänka skattenpå arbete i kombination med arbetstidsförkortning föratt på det sättet få någon typ av samhällskontrakt därman verkligen kan ta ned massarbetslösheten? Vi kaninte förvänta oss att tillväxten blir så enormt stor attden löser problemet inom överskådlig framtid.Anf. 137 Näringsminister () replik:Herr talman! Återigen vill jag litet grand redovisahur jag upplever stämningen på arbetsmarknaden. Därär det så att anställda med de lägsta lönerna ochsämsta anställningsvillkoren är de grupper på arbets-marknaden som visar minsta intresset att inom löneut-rymmet också betala en kortare arbetstid. De leverredan under så små förhållanden att de ser det svårtatt klara det inom givna löneutrymmen.Jag vill säga till att frågan om korta-re arbetstid, som i grunden är en fråga om välfärd, enmöjlighet för oss att ta ut en del av levnadsstandardeni mindre arbete - som i sig är en mycket sympatiskståndpunkt - ändå måste drivas på ett sådant sätt attdet inte bara blir ett resultat som leder till att fler avdem som har råd kortar sin arbetstid och därmed ökarklyftorna. Därför menar jag att det vore väldigtolyckligt om man i tvingar fram kortarearbetstider för dem som inte har råd. Då tvingas dejobba svart eller grått eller dubbelt på något sätt. Ensådan utveckling vill inte jag se.Anf. 138 HANS () replik:Herr talman! Det finns ingen anledning att kännaglädje över sysselsättningssituationen i i dag.Jag tror att mycket väl känner tillden hårda kritik som vi från Vänstern har riktat bådemot sysselsättningspolitiken och arbetsmarknadspoli-tiken. Men jag vill ändå vara mer optimistisk i dag.Jag lade fram en skiss till ett program i åtta punkter.Vi kan inte diskutera allt , men några saker.En del av arbetsmarknadspolitiken menar jag bor-de omvandlas till en regional tillväxtpolitik. Det kan-ske finns utrymme för det , när näringsmi-nistern grubblar på den regionalpolitiska propositio-nen. Jag skulle gärna vilja höra reaktionen på den häridén.Det har talats mycket om LO:s skrift Arbetsmark-nadspolitik för ökad sysselsättning. Moderater, krist-demokrater och folkpartister har gjort det. Om denskulle tillgodoses skulle jag vilja säga att avVänsterpartiets arbetsmarknadspolitik tillgodoses. Detskall i så fall bli en skojig seans i arbetsmarknadsut-skottet. Men jag vill höra om även regeringen ansersig vara överens med LO om dess sysselsättningsrap-port, som sade i ett pressmedde-lande häromdagen.Anf. 139 Näringsminister () replik:Herr talman! Först skall jag beträffande utbild-ningsfrågan säga till att jag tycker atthan gör en väldigt snäv definition av vad vi har gjortinom arbetsmarknadspolitiken. Det är sant att vikommer att få i storleksordningen 50 000 personer iolika typer av arbetsmarknadsutbildningar, inklusiveIT-utbildningar. Men till det skall faktiskt läggas attvi lyfte i storleksordningen frånarbetsmarknadspolitiken för att finansiera väldigtmycket av utbildningssatsningen i den kommunalaskolan.Väger man ihop detta ser man att vi trots allt fi-nansierar i storleksordningen 100 000-120 000 ut-bildningsplatser via arbetsmarknadspolitiken, varavdrygt hälften ligger i utbildningssystemet och 50 000 iden traditionella arbetsmarknadspolitiken. Det ärfaktiskt den största satsningen på arbetsmarknadsut-bildning någonsin i historia. Det är ingenliten satsning. Det tycker jag på något sätt glöms bort.Anf. 140 HANS () replik:Herr talman! Mina frågor kvarstår. Låt mig baragöra en kommentar. Det ärutmärkt att många får plats i det reguljära systemet,men man skar för hårt i den arbetsmarknadspolitiskautbildningen. Det blev ju också rena chockverkan,t.ex. för Amugruppen, som hade gått i konkurs ominte hade tagit ett initiativ.Ytterligare en fråga, även om det kan vara svårt attbesvara den på den korta tiden. Vi har drivit fråganom framtidsfonder. Använd företagsvinstmedel tillkompetensutveckling, till åtgärder som höjer produk-tiviteten men gynnar löntagarna, så att de kännerstörre trygghet och har en bättre chans på arbetsmark-naden även . Då blir vinsterna också meracceptabla för löntagarna och vi får en sund löne-bildning. Kom med initiativ! Det behövs både lag-stiftning och en kombination med parterna om vi skallta oss fram i den frågan.Anf. 141 Näringsminister () replik:Herr talman! Jag skall försöka att kort besvara defrågor jag fick av Hans Andersson.Först och främst var det en fråga om den regionalatillväxtpolitiken. Den bör naturligtvis knytas ihop medarbetsmarknadspolitiken. Det gör vi också ett försökmed i . Jag ser det som ett första steg mot enmer sammanhållen regional näringspolitik.Den andra frågan gällde LO:s synpunkter på ar-betsmarknadsutbildning. Ja, jag delar uppfattningenatt det i den konjunkturfas vi är i , i det bättre läget,med en större framtidstro, faktiskt finns anledning attöka arbetsmarknadsutbildningen. finns det enefterfrågan på jobb. Det är därför som LO vill se merav den typen av åtgärder. Det är också därför somregeringen anslår mer pengar till den typen av åtgär-der.Den tredje frågan, om nya regleringar av närings-livet, är jag däremot väldigt tveksam till. Jag tror inteatt vi skall jobba med den typen av åtgärder, utan viskall framför allt genom regelverket förbättra struktu-ren för det svenska näringslivet om vi skall få det attväxa i vårt land.Anf. 142 () replik:Herr talman! Näringsministern har i sitt anförandegjort ett stort nummer av regeringens sysselsättnings-politik. Men han övertygar inte.Jag har en allvarlig fråga till näringsministern.Nyligen lades fram en rad förslag i utredningen om enexpanderande livsmedelssektor i . Utredning-en leds av landshövding , och där redo-visas en aktuell bild av den svenska livsmedelssek-torns konkurrensförutsättningar gentemot inte minstandra EU-länder. råder ovisshet om huruvidautredningen skall gå ut på remiss eller inte. Det är heltuppenbart att den till svensk nackdel rådande konkur-renssnedvridningen hotar sysselsättningen för mångaoch stoppar den expansion som vore möjlig. Nä-ringsministern är närmast ansvarig inom regeringenför den fortsatta hanteringen av utredningen. Vadkommer att ske, näringsminister ?Anf. 143 Näringsminister () replik:Herr talman! har tagit upp en förmig viktig näring i . Det är en av de störstanäringarna vi har.Björk har gjort en ordentlig belysning av hur detser ut med primärproduktionen och livsmedelsindust-rin i . Dessa är viktiga i ett regionalt perspek-tiv.Det material som har presenterat skallskickas ut på remiss. Vi får då synpunkter från alladem som jobbar inom näringen. Jag tror att det ärviktigt för att få fram ett bra beslutsunderlag. Jag ärstolt över att vi har gjort en ordentlig belysning av ensådan viktig näring.Men jag vill säga att detta inte utesluteratt det också finns möjlighet för oss att i den regio-nalpolitiska propositionen som kommer under vårenha med förslag som gäller just hur den svenska livs-medelsindustrin skall stärkas. Livsmedelsindustrin iSverige passar bra i tankarna om att bygga det ekolo-giskt uthålligt starka samhället. Det skall göras till enexportframgång för Sverige.Anf. 144 () replik:Herr talman! Det gläder mig att statsrådet i dagger ett klart besked om att utredningen skall skickas utpå remiss och att det , i samband medden regionalpolitiska propositionen, går bra att läggafram förslag.Jag hoppas att näringsministern tar utredningensintentioner på allvar, där man bl.a. klarlagt de storakonkurrenssnedvridningar som faktiskt finns och somi praktiken hotar expansion och sysselsättning.Det är alldeles uppenbart att näringen i stora delarav vårt land har stor betydelse för sysselsättningen. Isödra är av de sysselsatta på någotsätt beroende av näringen. Vi känner till problemen iNorrland, där man är beroende av näringen för att fåen levande landsbygd. Vi hoppas verkligen att dettakommer att leda till positiva förslag från regeringen.Anf. 145 Näringsminister () replik:Herr talman! Det är sällan vi och Moderaternaförenas i synen på att det behövs någon form av bran-schpolitik, dvs. insatser för att stärka olika branscher.Det brukar i regel vara tabu hos . Menjust inom detta område gillar detta. Jag hoppas att det kan smitta av sig till någonannan bransch - utom försvarsindustrin.Anf. 146 () replik:Herr talman! lycksalighet överregeringens sysselsättningspolitik delas inte av såmånga ute i landet, allra helst i den glesbygd jag re-presenterar. och jag kommer frånNorrbotten. Där finns en stor arbetslöshet - även medvåra mått mätt. Utflyttningen från är stor.Det gäller visserligen för många delar av landet. Meni har det varit nära 6 000 , ochmängden har ökat år för år sedan 1995.Många företag har problem. Det sägs bero påskatter av olika slag, avstånden i glesbygden ochenergiskatterna.Hur avser att försöka få balansi den båt som en del av oss säger har kantrat?Anf. 147 Näringsminister () replik:Herr talman! Det är en stor fråga att på en minuttala om hur en regional näringspolitik skall se ut. Jagskall begränsa mig till att säga att det handlar om attha en hel politik. Jag tycker att står fören politik som bara omfattar en del.Moderaterna pratar mycket om skattesänkningar.När beskriver problemen i Norrbottenhandlar det naturligtvis om de påfrestningar som harlagts på norrbottningarna i form av skatter för attfinansiera underskottet. Men det handlar också omminskade intäkter för kommuner och landsting. Dethandlar om minskade inkomster i a-kassesystem,sjukförsäkringssystem och pensioner - och därmedförsämrad köpkraft.Jag tror, , att lösningen på Norrbot-tens problem, liksom lösningen på problem,är en hel politik - inte en del politik.Anf. 148 () replik:Herr talman! Det är riktigt att det är fråga om enhel politik. Men det är inte enbart moderater som talarom skattesänkning. Det finns ett företag som sedan1981 har jobbat med uppdrag för kommuner, länssty-relser och organisationer i inland somnyss har lagt fram en rapport, .