prot · GL0987 · 1998-03-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:87Torsdagen den 26 marsKl. 12.00 - 18.53Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen meddelade att följandefaktapromemoria om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Förslag från Europeiska kommissionen angående vissföljdlagstiftning med anledning av valutaunionenKOM (97) 7252 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1997/98:121 till näringsutskottet3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 25 marsFiU14 Statliga betalningarMom. 1 (användningen av kontokort i staten)1. utskottet2. 1 (m, fp, v, mp, kd)Votering:157 för utskottet134 för res. 158 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 21 cFör res. 1: 69 m, 20 fp, 19 v, 15 mp, 11 kdFrånvarande: 25 s, 11 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.FiU15 Vissa bank-, försäkrings- och kreditupp-lysningsfrågorMom. 1 (folkbörs)1. utskottet2. 1 (v)Votering:272 för utskottet19 för res. 158 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 69 m, 21 c, 21 fp, 15 mp, 10 kdFör res. 1: 19 vFrånvarande: 25 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 3 mp, 5 kdMom. 2 (försäljning av statliga företag)Utskottets hemställan med godkännande av1. motiveringen i res. 3 (m, fp, kd)Votering:172 för utskottet101 för res. 319 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 20 c, 1 v, 15 mpFör res. 3: 69 m, 21 fp, 11 kdAvstod: 18 v, 1 mpFrånvarande: 25 s, 11 m, 7 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 6 (transfereringstiderna i betalningssystemen)1. utskottet2. 6 (v)Votering:271 för utskottet21 för res. 61 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 69 m, 21 c, 21 fp, 15 mp, 11 kdFör res. 6: 2 s, 19 vAvstod: 1 mpFrånvarande: 25 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 8 (konkurrensen på bankmarknaden)Yrkanden:1. utskottet2. Fi713 (fp)Votering:256 för utskottet37 för mot.56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 69 m, 21 c, 20 fp, 11 kdFör mot. : 1 s, 1 fp, 19 v, 16 mpFrånvarande: 25 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 9 (kollektiva hemförsäkringar)1. utskottet2. 9 (m, c, fp, mp, kd)Votering:157 för utskottet135 för res. 91 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 2 c, 19 vFör res. 9: 69 m, 19 c, 21 fp, 15 mp, 11 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 25 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdSivert () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU16 Statliga spelMom. 1 (överlåtelse av AB Tipstjänst till föreningsli-vet)1. utskottet2. 1 (m)Votering:221 för utskottet69 för res. 159 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 21 c, 21 fp, 19 v, 16 mp, 10 kdFör res. 1: 69 mFrånvarande: 27 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 5 kdMom. 3 (fördelning av överskott från det statligaspelbolaget)1. utskottet2. 3 (c, fp, kd)3. res. 4 (v)Förberedande votering:57 för res. 319 för res. 4217 avstod56 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:149 för utskottet53 för res. 391 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 14 mpFör res. 3: 21 c, 21 fp, 11 kdAvstod: 1 s, 69 m, 19 v, 2 mpFrånvarande: 25 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU21 Tullsamarbetsavtal med SlovakienKammaren biföll utskottets hemställan.JuU14 Allmän kamerövervakningMom. 1 (avslag på propositionen, m.m.)1. utskottet2. 1 (fp)Votering:237 för utskottet38 för res. 116 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 66 m, 21 c, 3 v, 11 kdFör res. 1: 21 fp, 16 v, 1 mpAvstod: 1 m, 15 mpFrånvarande: 25 s, 13 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdHanna () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Marianne () anmälde att hon avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 2 (kravet på tillstånd för kameraövervakning ibutikslokaler)1. utskottet2. 3 (m)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 3 med acklamation.Huvudvotering:178 för utskottet69 för res. 346 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 21 c, 8 fp, 2 v, 11 kdFör res. 3: 69 mAvstod: 13 fp, 17 v, 16 mpFrånvarande: 25 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 4 (undantag från upplysningsplikten)1. utskottet2. 4 (fp, mp)Votering:237 för utskottet55 för res. 41 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 68 m, 21 c, 11 kdFör res. 4: 20 fp, 19 v, 16 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 24 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU16 Särskild utlänningskontrollKammaren biföll utskottets hemställan.LU16 Immaterialrättsliga frågorMom. 1 (kostnaderna för patentansökning)1. utskottet2. 1 (m, c, mp)Votering:186 för utskottet106 för res. 12 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 20 fp, 19 v, 11 kdFör res. 1: 69 m, 21 c, 16 mpAvstod: 1 s, 1 fpFrånvarande: 24 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdAnn-Marie () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 4 (patent på biotekniska uppfinningar)1. utskottet2. 3 (c, v, mp)Votering:230 för utskottet56 för res. 37 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 69 m, 20 fp, 4 kdFör res. 3: 21 c, 19 v, 16 mpAvstod: 7 kdFrånvarande: 24 s, 11 m, 6 c, 6 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 12 (programformat)1. utskottet2. 6 (c, fp, mp)Votering:235 för utskottet58 för res. 61 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 69 m, 1 fp, 18 v, 11 kdFör res. 6: 21 c, 20 fp, 1 v, 16 mpAvstod: 1 sFrånvarande: 24 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 14 (skyddet för immateriella rättigheter)1. utskottet2. 7 (m, c, fp)Votering:177 för utskottet113 för res. 73 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 1 m, 19 v, 16 mp, 5 kdFör res. 7: 68 m, 21 c, 21 fp, 3 kdAvstod: 3 kdFrånvarande: 25 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Lu17 Godtrosförvärv1. (mp)Votering:276 för utskottet16 för res.57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 68 m, 20 c, 21 fp, 19 v, 11 kdFör res. : 16 mpFrånvarande: 24 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdLU18 Finansiell leasing av lös egendomKammaren biföll utskottets hemställan.LU20 Ändringar i lagen om personlig skyddsut-rustning för privat bruk m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.KrU10 Vissa lokalfrågor m.m.Mom. 3 (flyttning av beslut om stöd till icke-statligakulturlokaler)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:277 för utskottet16 för res. 21 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 69 m, 21 c, 21 fp, 18 v, 11 kdFör res. 2: 16 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 24 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU11 Radio och TVMom. 1 (frågan om förändring av public service-uppdraget)1. utskottet2. 1 (m)Votering:225 för utskottet69 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 21 c, 21 fp, 19 v, 16 mp, 11 kdFör res. 1: 69 mFrånvarande: 24 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 2 (public service-företagens uppdrag i relationtill företagens interna publikmål)1. utskottet2. 2 (m, fp, mp, kd)Votering:177 för utskottet117 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 21 c, 19 vFör res. 2: 69 m, 21 fp, 16 mp, 11 kdFrånvarande: 24 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 4 (åtgärdsprogram för ökad tillgång till ochökad delaktighet i medieutbudet)1. utskottet2. 3 (v)Votering:195 för utskottet19 för res. 379 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 5 m, 21 c, 21 fp, 11 kdFör res. 3: 19 vAvstod: 63 m, 16 mpFrånvarande: 24 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 11 (en fortsatt utveckling av )1. utskottet2. 8 (c)Votering:254 för utskottet22 för res. 817 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 67 m, 21 fp, 19 v, 11 kdFör res. 8: 21 c, 1 mpAvstod: 2 m, 15 mpFrånvarande: 25 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 17 (betal-TV-kanaler i SVT)1. utskottet2. 11 (m, fp)Votering:203 för utskottet90 för res. 1156 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 21 c, 19 v, 15 mp, 11 kdFör res. 11: 68 m, 21 fp, 1 mpFrånvarande: 24 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 4 kdMom. 18 (politikerkanaler i radio och TV)1. utskottet2. 12 (mp)Votering:259 för utskottet17 för res. 1216 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 68 m, 19 c, 20 fp, 3 v, 1 mp, 11kdFör res. 12: 2 c, 1 fp, 14 mpAvstod: 16 vFrånvarande: 24 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 3 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att samtligaärenden på dagens föredragningslista skulle avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt.4 § Fattigdomsbekämpning i utveck-lingssamarbeteFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1997/98:UU9Fattigdomsbekämpning i utvecklingssamar-bete (skr. 1996/97:169)Anf. 1 ():Herr talman! Den här regeringsskrivelsen är fak-tiskt ett riktigt bra dokument. Den tar upp en mycketviktig fråga, nämligen fattigdomen i världen.Det är över en miljard människor som somnarhungrande. Det är någonting som vi inte beständigtkan tillåta att det existerar. Vi måste bidra till attskapa förutsättningar för de fattiga länderna att självata sig ur sin fattigdom. Vi vet också av erfarenhet attdetta är fullt möjligt.Fattigdomens utrotande har vi från moderat sidahaft som övergripande mål för vår biståndspolitik iganska vid det här laget. harockså drivit fattigdomsutrotandet som en av de vikti-gaste frågorna. Den skrivelse som ligger på vårtbord visar att regeringen också har vaknat för de härfrågorna, och det är alldeles utmärkt.Grunden för att avskaffa fattigdomen är en hållbartillväxt. Det framgår också av den skrivelse som vihar fått från regeringen. Därmed är den gamla dis-kussionen om huruvida tillväxt är nödvändig eller intesannolikt avklarad i riksdagsdebatterna.Man kan se att det är fullt möjligt attavskaffa fattigdomen. Stillahavsasien har visat detta,även om man nu har ett tillfälligt uppehåll. ärpå god väg ur fattigdomen. De har en tillväxt somvisserligen inte är säker och stabil, men som ändåinger betydande hopp. Stora delar av Latinamerikahar sedan de öppnade sina ekonomier blivit magneterför internationellt kapital för investeringar.Problemet är . Vi kommer senare under denhär perioden att diskutera de speciella Afrikaproble-men. Här finns tre grunder för fattigdomen:1. slavhandeln, där var en aktiv part2. socialismen, där också har varit en ak-tiv part.Tillväxten kräver frihandel. Med tanke på att handel är tio gånger större än biståndet ärfrihandeln grundläggande för att man skall få dentillväxt som kan avskaffa fattigdomen. Det krävernaturligtvis att vi är mycket noggranna med att undvi-ka klausuler för att skydda egna industrier mot kon-kurrens. Sådant är skadligt både för de egna väster-ländska länderna och för möjlighet att få igång sin produktion.Viktigt för tillväxten är naturligtvis också det somvi har talat om längre än någon annan, nämligen re-spekten för mänskliga rättigheter, för demokrati ochför jämlikhet. Det är nödvändigt med ett fungeranderättssamhälle, där avtal hålls så att handeln kan ske påklara premisser.Det är nödvändigt med marknadsekonomi. Detkan man se världen över. Marknadsekonomins segerbehöver knappast diskuteras. Men marknadsekonominbehöver stärkas i väldigt många av dessa länder, inteminst marknadsekonomins institutioner.Man måste också skapa bra investeringsklimat,inte minst med tanke på att de investeringar som görsi de här länderna i botten i regel handlar om pen-sionspengar från västvärlden.När man skall avskaffa fattigdomen är det natur-ligtvis viktigt att göra det effektivt. När man skallgöra det effektivt är det nödvändigt att kunna mätavad man gör, att inte bara tala om hur mycket pengarman betalar ut, utan tala om hur många flickor somfår en grundläggande utbildning, hur många hushållsom får rent vatten. är en av mångainstitutioner som testar den här typen av målsättning-ar. Dem bör vi ta till oss i det framtida arbetet.Det krävs också, när vi nu effektivt skall utrotafattigdomen, att vi samarbetar bättre än vi gör . Detär många aktörer ute på det här fältet, och de sam-ordningsvinster man kan göra är med all sannolikhetmycket stora. Först och främst måste vi alldelessjälvklart samverka med utvecklingsländerna i ettpartnerskap, men ett partnerskap som innebär ansvar,krav och vad man internationellt kallar performanceför att man skall ge det budgetstöd som många gångerkan behövas. Det behövs samarbete med de övriganordiska länderna, med EU, med FN-organen ochmed Bretton Woods-institutionerna. Det här är rörigtoch det är ineffektivt. Jag tror att det är utomordent-ligt angeläget att vi försöker finna någon form avorganisation där man kan optimera insatserna och varoch en specialiserar sig på sina insatser.Skuldavskrivningar är ett viktigt sätt att avskaffafattigdomen. Det är det bästa sättet på vilket man kanlåta en ny utvecklingsvänlig regim slippa bära bör-dorna från en gammal korrupt eller utvecklingsfientligregering. Men man måste vara vaksam. Jagmenar inte att man med skuldavskrivningar skall geen korrupt regim ett förnyat låneutrymme, som gördet möjligt för den att sitta kvar och förtrycka landetännu längre. Där är alltså de restriktioner viktiga somäven Jubel 2000 har anfört i sin skuldavskrivnings-kampanj.Jag vill understryka att vi som enda parti i vårbudget har en post på 803 miljoner för skuldavskriv-ningar med inriktning på Afrika.Det enda som är gemensamt för alla ärfattigdomen. Det är den som skall utrotas. Det ärdärför vi moderater säger att det övergripande måletför den svenska biståndspolitiken eller för utveck-lingssamarbetet måste vara fattigdomens utrotande.Vi menar att vi skall ersätta det gamla enprocentsmå-let, som är ett rent utbetalningsmål. Det är uppfyllt närpengarna har betalats ut. Det är ett radikalt nytt greppatt tala om vad man skall nå. Det är en målsättningsom vi vet att vi kan nå på 20-30 år.När man skall göra målformuleringar är det viktigtatt man gör klara formuleringar, formuleringar somaccepteras av alla, som är lättförståeliga för alla in-blandade, som är tillämpbara och som är genomförba-ra. Där är utrotandet av fattigdomen enligt vår upp-fattning det viktigaste av alla mål i vårt samarbetemed u-världen.Den skrivning som finns, där utskottet skriver attdet är ett överordnat mål att utrota fattigdomen, är ettpositivt steg i rätt riktning. Jag tror att vi ganska snarti den här kammaren skall kunna enas om att gå på denmoderata linjen, att utrotandet av fattigdomen skallvara det övergripande målet för den här politiken,herr talman.Tack!Anf. 2 ():Herr talman! första hardet arrangerats en rad konferenser som syftar till attfinna vägar för att höja de fattiga folkens levnadsnivå.I det sociala toppmötet i t.ex. deltogrepresentanter för 185 regeringar och 117 statsöver-huvuden. Länderna förband sig då att verka för attutplåna fattigdomen i världen. Detta sades vara ettetiskt, socialt, politiskt och moraliskt åtagande. För attnå målet skall utvecklingsarbetet utgå från det civilasamhällets behov och krav. FN:s utvecklingsorganUNDP har givit fattigdomsbekämpningen en övergri-pande prioritering.Vår värld har naturresurser, materiella resurseroch kunskapen för att förverkliga en fattigdomsfrivärld inom en generation - eller som . Det är inte fråga om någon blåögdidealism att påstå något sådant. Men vad som fordrasär praktisk realism, kloka beslut och kraftfullt ageran-de. Vår värld har naturresurser som klarar detta, mende används på ett felaktigt sätt.Det fordras vilja och handlingskraft för att nå demål 1990-talets olika FN-konferenser har satt upp.Befolkningskonferensen i , ommiljön, kvinnokonferensen i , Habitatkonferen-sen i osv. Alla pekar ut färdriktningen. Nugäller det att länderna lever upp till de åtaganden degjort vid dessa tillfällen.Flera exempel visar på att det går att utplåna fat-tigdomen. Under de tre har ettdussintal länder visat att det är möjligt att eliminerafattigdomen.Herr talman! Fattigdomen har många ansikten. Detär fråga om mer än låga inkomster. Det gälleräven sådant som dålig hälsa, utbildning, politiskarättigheter, mänskliga rättigheter, värdighet, självre-spekt och självförtroende. I fattigdomen döljer sig dengrymma verkligheten av desperata liv utan några somhelst möjligheter att välja något annat.Omkring 1,3 miljarder människor lever på eninkomst av . Kan vi ta tilloss den siffran? Alltså: 1 300 miljoner människorlever på . Nästan hälften avdessa lever i södra söder om finns 220 miljonermänniskor som lever under samma omständigheter.Det beräknas att kommer hälften av befolk-ningen i regionen att tillhöra denna grupp av absolutfattiga.Även om möjligheterna finns för att ändra på si-tuationen, går utvecklingen åt fel håll. Världens fatti-ga blir allt fattigare, och världens rika allt rikare. I denbemärkelsen går utvecklingen åt fel håll. Klyftanväxer.Jag vill lyfta fram några hotbilder:Vi ser långsam ekonomisk tillväxt, stagna-tion och även tillbakagång i ungefär hundra utveck-lingsländer. Det finns exempel - precis som BertilPersson har tagit fram - som visar på motsatser. Menstora delen går åt fel håll.Pågående krig och konflikter länder -de flesta i - omöjliggör en positiv utveckling.Svaga framsteg görs på ett sådant viktigt områdesom undernäring.Det alltmer stigande hotet vad gäller hiv och aidsär ett växande hinder för utvecklingen. Skuldbördanlåser många länder i en hopplös situation.Herr talman! Regeringen presenterar i skrivelsenDe fattigas rätt - vårt gemensamma ansvar förslag påhandlingsvägar som visar hur med hjälp avvårt utvecklingsbistånd skall kunna verka för attminska fattigdomen i världen. Det är positivt att den-na genomgång görs, och välkomnar rege-ringens initiativ. Som jag tidigare påpekat är behovenskriande. Människor dör av svält i mångaländer.Samtidigt är det viktigt att framhålla att bilden inteär helt nattsvart. Efter det slut finns detstörre förutsättningar att finna lösningar på våra ge-mensamma globala problem. Hur människors liv-schanser kan förbättras är naturligtvis den mestgrundläggande frågan.Vi har från sida länge poängterat de-mokratins betydelse för utvecklingen. Utan demokratiblir det stagnation och ingen utveckling. Utan mänsk-liga rättigheter blir det stagnation och ingen utveck-ling.Vi har i några reservationer fogade till dagens be-tänkande utvecklat dessa frågor. Det är bl.a. reserva-tion nr 3, som jag yrkar bifall till, som gäller demo-kratimålet. Där för vi ett resonemang om att demo-kratimålet bör vara det överordnade målet bland desex biståndsmålen.Jag vill bemöta . Han gör en poängav att enprocentsmålet skulle vara ett felaktigt måleftersom det är ett utbetalningsmål. Vårt grundreso-nemang är följande. Det övergripande målet för bi-ståndet är att lyfta de fattiga människorna till en bättrelevnadsnivå, till ett drägligt liv, till mat för dagen, tillutbildning. I det arbetet finns det vissa komponentersom är viktiga. Den viktigaste komponenten i dettaarbete är demokratiutveckling. Det är ett av de sexbiståndsmålen.Vi har också diskuterat det s.k. oberoendemålet.Vi funderar över att det borde rensas ut bland målen.Det målet leder tanken fel. Vi går mot en alltmerglobaliserad värld där gränser bryts ned, där handelmellan länder är viktig för utvecklingen. Oberoen-demålet, att landet självt skall vara självförsörjande,leder tanken fel.Hela detta resonemang vill vi skall tas upp i en ut-redning. Det framgår i reservation nr 6, där det finnsförslag om en utredning om de biståndspolitiska må-len. Jag ställer mig naturligtvis bakom den reservatio-nen samt övriga från . Men för tids vin-nande yrkar jag inte bifall.Slutligen några ord om enprocentsmålet. Jag upp-fattade inlägg i den delen att Modera-terna önskar se mål som är förståeliga, klara och ge-nomförbara. Jag anser att enprocentsmålet uppfylleralla de kriterierna. Det är förståeligt, en procent avbruttonationalinkomsten skall gå till den fattiga delenav världen. Det är klart och redigt uttryckt. Det har denna riksdag visat. Jag skulleönska att även och kundeställa upp på detta. Det är inte bara fråga om att upp-fylla målet och därmed ha klarat av utvecklingsdebat-ten. "Enprocentsmålet är uppfyllt. Den delen är avkla-rad." Tanken bakom detta är den stora klyftan mellanden norra delen av jordklotet, den rika delen, och densödra delen av jordklotet, den fattiga delen, där manlever på . Det är den omfördelningensom enprocentsmålet skall klara.Anf. 3 ():Herr talman! Även vi från sida villvälkomna skrivelsen och att har tagit itumed att behandla frågan om fattigdomen i världen ochvad vi kan göra för att bekämpa fattigdomen.Precis som tidigare talare har lyft fram är dettaviktigt, när det nu finns över en miljard människorsom lever i yttersta fattigdom. Klyftorna i världenökar, både mellan länder i nord och syd men ocksåinom länder.När vi diskuterar de här frågorna är det grundläg-gande att se till hur vi definierar fattigdom. UNDP,, har gjort olika försök tilldefinitioner. Det är nämligen inte helt klart vad somavses.UNDP publicerar en mycket viktig ochintressant rapport som handlar om mänsklig utveck-ling. I deras analys kan fattigdom definieras på treolika sätt. För det första kan man se det relaterat tillinkomst, för det andra kan det vara när grundläggandebehov inte tillgodoses, och för det tredje handlar detom ett kapacitetsperspektiv, att människor kan utföraoch få möjlighet att göra saker och ting.Man har också arbetat vidare med definitionsfrå-gorna och konstaterat att man kan göra ett index förmänsklig utveckling och ett index för mänsklig fattig-dom. Det handlar inte bara om absoluta tal, om de 8kr som så många människor är hänvisadetill att leva på. Det handlar också om fattigdom i and-ra avseenden, om möjligheten att påverka sin situa-tion, möjligheten att över huvud taget göra sin rösthörd. Det här kombineras med att inte ha mat fördagen.Därför är det viktigt att vi i det här betänkandetgår igenom hur vi ser på fattigdom, vad som utgörfattigdom, att det inte bara handlar om den absolutafrånvaron av pengar. I skrivelsen och i den diskussionvi har haft i utskottet har det som lyfts fram framförallt varit deltagandet i processer, möjligheten att ut-trycka sig, möjligheten att göra sin röst hörd. Detta,menar man, är lika väsentligt som att inte ha tillgångtill mat, hälsovård och utbildning. I det samman-hanget kommer, precis som , demokratifrågan in. Därför kan det inte nogunderstrykas att också detta handlar om fattigdom.Vänsterpartiet tycker att den strategi som rege-ringen lyfter fram är bra, men vi har några synpunkterpå områden där vi tycker att det haltar.