prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Det är också det enskilda ärende där viöverlåter mest beslutanderätt till EU efter EU-inträdet.Man kan inte bara se Schengen för sig, utan manmåste se helheten. Det är inte bara dagens debatt ochbeslut som påverkar detta utan också tidigare beslut.Det är främst EU-medlemskapet, med Europolsamar-betet. Det är Schengen, som vi debatterar . Det ärden nya polisregisterlagen, som vi kommer att fattabeslut om senare, som är en del i den här utveckling-en.Orwells bok beskrev ett samhälle med en oerhördkontroll av människor, och den väckte mycket debattoch ett stort avståndstagande från den typen av sam-hälle. Ingen trodde att denna typ av samhälle skulleskapas, men faktum är att vi är där, och mer därtill.Därför är den här debatten så oerhört viktig. Mendet är också den svåraste debatten, just därför atttillgången till underlag och information om vad viskall besluta om är så begränsad, både på grund av attså mycket är hemligstämplat material och på grund avatt regeringen inte ansåg sig ha tid och möjlighet attpresentera de lagändringar som ett anslutande tillSchengenkonventionen kommer att kräva. Det innebäratt vi skall ta ställning till någonting som vi intefullständigt vet konsekvenserna av, ens när det gällerden svenska lagstiftningen. Vi här i skall juvara det lagstiftande organet, men det är majoritetentydligen beredd att bortse från. I all kommande lag-stiftning när det gäller kommer par-lamentets medverkan bara att vara av rent formellnatur.Det fanns t.o.m. remissinstanser som ansåg att de-ras remissarbete knappast ens var meningsfullt om denödvändiga förslagen till lagändringar inte fanns med.Men majoriteten av ledamöter tycks intebekymra sig om att behöva fatta beslut på de härgrunderna.I betänkandet behandlas bara själva , som egentligen bara är en ramkon-struktion. Själva innehållet ligger i tillämpningsföre-skrifterna, som uppgår till närmare 2 000 sidor.Mycket av dessa 2 000 sidor är givetvis av rent tek-nisk natur, men där finns också mycket viktigt mate-rial, t.ex. och de gemensamma kon-sulära instruktionerna, som har en utomordentligbetydelse för den personliga integriteteten och asylrät-ten. Men dessa dokument är hemligstämplade, ochvarken remissinstanser eller ledamöter harkunnat ta del av dessa inför beslutet. De behandlasinte heller i dagens betänkande.Den möjlighet som har funnits har varit att viaEU-nämnden på plats ta del av dokumenten. Men åandra sidan får man inte sprida dessa uppgifter, efter-som man då bryter mot hemligstämpeln. I stället harman fått efterforska dokumenten på andra sätt för attförsöka få klarhet och ha möjlighet att skapa debattkring dessa frågor.Fru talman! Jag skall nu gå in på själva innehållet ikonventionen. Jag kommer bara att hålla mig till vissadelar av den, och andra talare från Vänsterpartietkommer senare att gå in på flyktingpolitiken och demer konstitutionella frågorna.När Schengens tillämpningskonvention togsfick den en annorlunda och mer repressiv inriktningän de tidiga konventionerna, som handlade om denfria rörligheten. Av de 142 artiklarna i den konventionsom vi skall ta handlar bara 4 om den fria rör-ligheten. Talarna här har sagt att det är så viktigt ochatt det är det vi kan se fram mot. 138 artiklar handlarom kompensatoriska åtgärder på grund av gränskon-trollernas avskaffande. Dessa åtgärder har i mångafall getts en utformning som kan utgöra ett allvarligthot mot den personliga integriteten.Tillämpningsföreskrifterna tillkom under strängsekretess. Inga medier hade insyn. Inte heller de na-tionella parlamenten hade möjligheter till insyn. Ävenframöver kommer de nationella parlamentens möjlig-heter till insyn att vara mycket begränsad.Schengens verkställande kommitté, som består avministrar från de olika länderna, har mycket långtgå-ende maktbefogenheter. Det gäller omfattningen avoch innehållet i de ämnesområden inom vilket denverkställande kommittén har rätt att fatta beslut. Detär en total frånvaro av internationell parlamentariskoch rättslig kontroll. Det förhåller sig också så, att denverkställande kommittén själv fastställer sina proce-durregler. Det är mycket ovanligt. Det normala är attsådana frågor regleras i en konventionstext, för det ärdet som gör den parlamentariska kontrollen möjlig.Det nederländska parlamentet ställde vid ratifice-ringen av konventionen ett särskilt villkor för attkompensera bristen på parlamentarisk kontroll avkonventionens tillämpning. Innan den nederländskerepresentanten i den verkställande kommittén får gesitt samtycke till ett beslut måste det nederländskaparlamentets båda kamrar lämna sitt godkännande avbeslutsförslaget. Det italienska och det belgiska par-lamentet har också förbehållit sig en mer begränsadkontroll av den verkställande kommittén. Men densvenska regeringen har inte framfört några sådanakrav. Att få rätten att utöva den makt som vi ledamö-ter faktiskt är valda att utöva är det minsta riksdagenborde kräva . Den möjligheten kommer man attha vid omröstningen. Man kan se till att bibehålla denmakt som parlamentet bör ha. Det kan man göra ge-nom att stödja reservation 3 om vårt avslagsyrkandevad gäller konventionen inte går igenom.Fru talman! Vad innebär då konventionen rentkonkret? Om ansluter sig till Schengenkon-ventionen förlorar vi kontrollen över våra egna grän-ser och över vem och vad som skall tillåtas att kommain i landet. Vi försämrar kontrollen ytterligare, och viriskerar att t.ex. få in ytterligare narkotika i Sverige.Den större delen av den narkotika som beslagtas iSverige kommer från eller via ett annat EU-land. Förtullens vidkommande är det så pass mycket som ca85 % av beslagen. Endast en mycket mindre mängdav det beslagtagna kommer från yttre gräns,som är det som skall vara det viktigaste skyddet iframtiden.I remissvaren säger bl.a. TCO att detta visar på attkontrollen vid den inre gränsen är mycket viktig ochatt den inte får minska i omfattning. TULL-KUST,tulltjänstemännens fackförbund, som verkligen bordeha erfarenhet, anser också att detta med all tydlighetvisar att kontrollen vid den inre gränsen tills vidareovillkorligen måste fortsätta om har för avsiktatt bibehålla sin restriktiva narkotikapolitik.En mycket tydlig paradox med Schengen, somhandlar om att ta bort gränskontrollen därför att deninte är nödvändig, är att man vill använda en förstärktyttre gränskontroll som metod att bekämpa brottslig-het. Man tror alltså att gränskontroll är en riktig me-tod för att bekämpa brottsligheten, men det gäller baraden yttre gränskontrollen. Den inre gränskontrollentror man uppenbarligen inte alls på.För att genomföra dessa förändringar för att ökaden s.k. fria rörligheten måste man hitta nya sätt attkontrollera. I praktiken innebär detta att man slippervisa pass när man passerar gränsen inom EU-länderna. Inskränkningen av den fria rörligheten överde yttre gränserna kommer att vara betydande.Världen är större än EU. Människor reser, ser sigom i världen och har utbyte på ett helt annat sätt i dagän tidigare. De yttre gränserna kommer att försvåraden fria rörligheten.Dessutom måste man nu återigen införa utresekon-troll. Även svenska medborgare måste visa pass närde skall resa ut. Den fria rörligheten och avsaknadenav kontroll existerar inte.Polisens möjligheter och befogenheter skall utvid-gas. Kontrollen av medborgarna måste utökas. Ettexempel är att man inför anmälningsplikt på hotell. Iett flertal av gäller legitimations-plikt. finns det ingen legitimationsplikt i Sveri-ge. Du kan inte bli stannad var som helst och när somhelst och bli avkrävd legitimation.Inför förhandlingarna inför Schengenkonventio-nen fick besvara en del frågor från bl.a.Frankrike och . I det utkast till svar på dessafrågor som regeringen hade författat skrev man attsvenska myndigheter överväger omSverige skall erbjuda svenska medborgare nationellaID-handlingar med uppgift om medborgarskap. Frihe-ten att passera gränsen utan att visa pass innebär enotroligt utökad kontroll.Fru talman! Dessutom innefattar detta gränsöver-skridande polissamarbete. Det handlar om att poliserfrån andra länder får en möjlighet att övervaka brotts-lingar över gränsen. Det innebär att polisen får fortsät-ta ett förföljande. Den har i ensärskild förklaring tagit ställning vad beträffar fortsattförföljelse när det gäller brott som kan föranledautlämning. Man ställer inte upp några begränsningar itid eller rum, och förföljande tjänsteman skall få gripaden flyende. Detta gäller bara över landgränser-na. Det ses kanske inte som så skrämmande ,men möjligheten för främmande polis att arbeta inomsvenskt område och dessutom gripa den förföljda serjag som en otäck utveckling.Dessutom kommer man att ha gemensamma poli-saktioner. Som tidigare talare har sagt inför man SIS,där man inte bara kommer att registrera människorsom har begått brott utan även människor som kantänkas begå brott eller människor som kan tänkas varaen fara för den allmänna ordningen.SIS är inte det oroande, utan det är . Varjeland skall efter det att det fått enförfrågan lämna kompletterande information. Detgäller sådana uppgifter som man inte fått registrera iSIS. Där har vi ingen kontroll alls. ,som beskriver vad man får göra, är hemligstämplad.Vi har ingen möjlighet att se vilka uppgifter somkommer att spridas mellan de olika länderna.Dessutom är det ett mycket bristfälligt dataskydd.Det har vid ett flertal tillfällen uppdagats att bl.a.belgiska tjänstemän har sålt uppgifter till brottsorga-nisationer från SIS. Systemet skulle vara brottsbe-kämpande, men i stället har läckorna bidragit till attge brottsliga organisationer mycket stora möjligheteratt fortsätta sin brottsliga verksamhet.Den tillsynsmyndighet som finns har inte fått till-räckliga resurser och har heller inte fått tillgång tillalla dokument. Man säger i en mycket kritisk rapportatt man inte har möjlighet att granska på det sätt somman anser att man behöver granska.Sist, fru talman, skall jag ta upp frågan om att maninte får registrera sexuell läggning, religiös tillhörig-het eller facktillhörighet i SIS-registren. Frågan harförekommit i debatten . Det är inte sådanauppgifter som får registreras i SIS. Men det vi glöm-mer bort totalt i debatten är vad som har sagts i ettåtgärdsprogram mot organiserad brottslighet som harutarbetats av EU-ländernas rikspolischefer. Där re-kommenderas att de nationella SIS-enheternas samar-bete skall samordnas med Europol och att Europolockså skall få full tillgång till SIS.Vi ser i med oro på en utvecklingdär man kopplar ihop och Europolregist-ret, där dessa uppgifter får registreras.Fru talman! Man säger att det bara är den svenskalagstiftningen som avgör vilka uppgifter som registre-ras. Men i förslaget till ny polisregisterlag öppnaräven för registrering av den typen av uppgif-ter. Det är en fullständig anpassning till Europolkon-ventionen, så dessa uppgifter och den spridning somde kan få är en mycket skrämmande utveckling.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servationerna 1, 3, 6 och 14.I detta anförande instämde ,och (alla v).Anf. 35 () replik:Fru talman! När man lyssnar på det skäl att tänka litet bakåt. I början av sittanförande kritiserar konventionen föratt den innehåller för litet om de fria rörligheten ochså våldsamt mycket om de kompensatoriska åtgärder-na. Då skall vi påminna oss om vad ochhennes parti, , sade under folkomröst-ningskampanjen inför folkomröstningen om medlem-skap i EU. Då var man från sidamycket orolig över den fria rörligheten med hänvis-ning till att det troligen aldrig skulle gå att skapavettiga kompensatoriska åtgärder som skulle undanrö-ja riskerna med den fria rörligheten. Det är alltså enkovändning i argumentationen.Senare sade , uttryckt med mina ord,att hon är orolig för den fria rörligheten för oss ochvåra närmaste grannar men kritisk mot den kontrollsom skall ske vid EU:s yttre gräns. För mig går intedetta ihop. Men jag påminner mig om att Vänsterpar-tiet har varit emot vårt medlemskap i unionen, och då får man naturligtvis efter handfinna de argument som passar för att kunna vidmakt-hålla kritiken.Anf. 36 () replik:Fru talman! När det gäller kritiken från Vänster-partiet mot att det var för litet som handlade om denfria rörligheten var det en missuppfattning av GunHellsvik att jag tyckte att det var för litet av den friarörligheten. Vad jag pekade på, som vi även gjorde idebatten när det gällde EU-medlemskapet, var deoerhörda svårigheterna som den s.k. fria rörlighetenkommer att föra med sig. Det som jag försökte pekapå i mitt anförande var att debatten och diskussionenfrån dem som är anhängare och förespråkare avSchengensamarbetet handlar om att skapa en fri rör-lighet är en beskrivning som inte är sann. Därav minbeskrivning av att det är så litet som handlar om denfria rörligheten och så oerhört mycket som handlarom den kontroll som man är tvungen att ha i stället.När det gäller den sista frågan måste jag erkännaatt jag inte riktigt förstod vad menadeatt jag hade sagt. Det var en tolkning med GunHellsviks egna ord. Jag måste erkänna att jag interiktigt kan förstå vad frågan egentligen innehöll, fördet som jag sade handlade inte om just de saker somGun beskrev. Men det kanske förtydliga i den kommande repliken.Anf. 37 () replik:Fru talman! är bekymrad över attden fria rörligheten endast behandlas i ett fåtal punk-ter i konventionen, medan däremot de kompensatoris-ka åtgärderna får större delen av utrymmet. Det tyckerjag är ett egendomligt resonemang. Vill man ha frirörlighet, räcker det med att konstatera: Vi har frirörlighet. Men vill man ha kompensatoriska åtgärdermed hänsyn till människors integritet, då behövs detmängder av detaljer. Det är inte antalet ord som visarvilken avsikt man har.När det sedan gäller min omformulering av AliceÅströms uttalande hänvisade jag till att i talarstolen talade om de problem som finns medden fria rörligheten. Hon pekade på gränsöverskri-dande kriminalitet och på narkotika som förs övergränserna. Det var en argumentation mot den friarörligheten, som argumenteratmot den kontroll som vi behöver vid den yttre gränsennär vi får den fria rörligheten.Anf. 38 () replik:Fru talman! Att jag argumenterar emot den oer-hörda kontroll som kommer att bli vid den yttre grän-sen är för att den kontrollapparat som byggs upp ochsom man även inom polisväsendet faktiskt ryser litetinför tanken på - mobila enheter, taggtråd kring denyttre gränsen och värmesökande kameror, som manhar i en del av för att kunna slåvakt om den yttre gränsen - är priset för att vi skallslippa visa pass när vi passerar de inre gränserna inomEU-länderna.Den ökade yttre gränskontrollen anser vi i Väns-terpartiet är absurd. Den står inte i relevans till vaddet är man vill uppnå. Den fria rörligheten, som manförsöker att skapa i Schengen , är ett fästningensEuropa. Det handlar om att stänga ute människor ochom att ha en oerhörd kontroll kring de yttre gränserna.Det jag pekade på i mitt anförande, fru talman, varden absurda diskussionen om den fria rörligheteninom EU-länderna och den oerhört restriktiva yttregränskontrollen. Vi i skulle hellre se enutveckling där vi faktiskt kan ha kvar våra gränskon-troller vid de inre gränserna. Det hindrar inte den friarörligheten på det sätt som de kompensatoriska åtgär-derna och de yttre gränskontrollerna kommer att krä-va. Det är inte ökad fri rörlighet.Anf. 39 (mp):Fru talman! Först måste jag framföra min bekla-gan över att justitieministern inte deltar i denna debattdå ett för framtiden utomordentligt viktigt avtal skalldiskuteras.Miljöpartiet avslår regeringens förslag att anslutaSverige till . Jag yrkar bifall till re-servationerna 1, 2, 4, 5, 8, 11 och står bakom samtligadär finns med.Schengenavtalet har förhandlats fram i slutna rumunder sekretess mellan, från början, , och . har intekunnat påverka innehållet eller begära undantag. Detär endast två förbehåll som jag kommer att återkom-ma till, som juridiskt sett inte betyder något. har följaktligen inte heller kunnat ändra iavtalstexten, ty den står redan inskriven i § 137.Denna konvention kan inte vara föremål för reser-vationer, på samma sätt som det är med andra som vi presenteras för här i - ja ellernej utan någon som helst möjlighet att ändra i innehål-let. Därför blir också remissförfarandet som vi tidiga-re har tagit på stort allvar i - att de berördaorganisationerna och myndigheterna skall kunnakomma med förslag till ändringar i texterna - heltmeningslöst. Också här gäller det att säga ja eller nej.Det sätt på vilket vi nu behandlar Schengenavtaletär ett skolexempel på hur beslut fattas och smygs intill överstatlighet inom EU. Först är det några statersom går före, enligt de intentioner som fanns i vitbo-ken - man vill skynda på EU-bygget. Det försiggårunder hemlighet. Sedan är det fler länder som anslutersig till ett redan framarbetat förslag. Därefter lyftshela detta avtal in i EU och blir överstatligt till störredelen. Varken eller de nationellaparlamenten kan göra någonting åt saken. Fortfarandeförekommer en mängd hemliga handböcker ochtillämpningsföreskrifter som vi här i intehar kunnat se eller ta ställning till, liksom inte hellerremissinstanserna.Vad innebär då avtalet för ? Jo, att vifrånsäger oss bestämmanderätten om våra egna grän-ser. Det är ett stort steg. Narkotika och vapenliknandeföremål osv. får alltså fri passage. Vi kan inte helleravgöra vem vi skall släppa in och inte, utan det är heltöverstatliga beslut som kommer att fattas.Vi bygger upp en ny struktur inom polisen, som viinte har haft, en EU-kontrollpolis med rätt tillhemlig övervakning och registrering, t.o.m. av perso-ner som ej är misstänkta för konkret brott. Vi har dåen överlåtelse av rättsliga frågor till EU.Detta är ett av de slutgiltiga stegen i bildandet avEU-staten. EU saknar tre federala drag för att bli enfulländad förbundsstat: egen polis, egen militär ochdirekt beskattningsrätt. Men har första steget tagitstill den gemensamma polisen. Det är en boll som harkommit i rullning som fordrar mer och mer beslut, sådet är bara en kort tidsrymd tills vi är där.Men tyvärr är det också tidsperspektivet som göratt vi inte får ut budskapet ordentligt om vad somhåller på att hända. För det här skall träda i kraft år2000. Sedan kommer Amsterdamfördraget, där detfinns en tidsperiod om att man kan regleraså att det blir total överstatlighet. Det här gör att folk iallmänhet inte kan känna och upptäcka vad somkommer att ske. Det är också en mycket krångligavtalstext och tillämpningsföreskrifter som gör att detinte har blivit det fokus på frågorna som betydelsenegentligen kräver.Hur skall nu våra gränser bevakas? Jo, i stället föratt öppet, schyst, kontrollera folk som passerar, blirdet en hemlig kontrollapparat som kommer att byggasupp. Kontrollerna skall utföras i anslutning till grän-sen. Man får alltså inte kontrollera själva gränsöver-skridandet, utan det skall ske i anslutning till och innei området, inne i länderna. De rivna gränserna och denvision som alla talar om - det här med fri rörlighet -är alltså egentligen ord som inte stämmer.Alice nämnde bok 1984. Manåterkommer till det framtidsscenario sombeskrivs där. En av förtryckets mekanismer i det sam-hället var det s.k. nyspråket. Slagorden i boken lyder:Krig är fred. Frihet är slaveri. Okunnighet är styrka.Orden blir till skuggbilder och skrattspeglar av sinegentliga innebörd. Och det är likadant med orden frirörlighet. De betyder egentligen ökad kontroll ochhemlig kontroll.De yttre gränserna byggs upp som en stor borg.Öststaterna har rivit sina gränser. Men gör vi här i precis tvärtom. Vibygger upp murar - och dessutom stora torn. Tornenrepresenterar de fasta gränskontrollerna där männi-skor måste passera med total kontroll av papper, vi-sering, bagage och bilar. Det är en total genomgång.Muren representerar de mobila gränskontroller somskall ske. Polisen i respektive länder räcker inte tillför att bevaka de yttre gränskontrollerna när det gällermobila enheter, så de har fått ta hjälp av militären.Det är också ett genomgående drag man kan se.Det blir som att passera ett nålsöga där medborga-re i tredje land eller utlänningar skiljs ut. Det är desom skall kontrolleras extra noga. Det finns en spärr-lista för dessa medborgare. Det finns visumkrav, somnu har stärkts och utökats till 128 länder. Transportfö-retag får skyldighet att kontrollera att folk har pappermed sig och att det är riktigt. Annars får de skyldighetatt stå för kostnaden för att transportera tillbaka dehär medborgarna.Dessutom är det så, och det är det värsta, att omflyktingarna har passerat ett säkert tredje land, skallde ovillkorligen skickas tillbaka till detta land. Följ-den blir att endast de som anländer till EU direkt viaflyg eller båt från de länder som de har flytt från kanbli aktuella för asyl inom EU. Svenska flygplatserbyggs om för för att man skallkunna skilja utlänningar från vanliga EU-medborgare.Kustbevakningen tvingas kontrollera 360 000 fartygs-rörelser eftersom yttre gräns är desskuster, och de är väldigt långa. Då är alla fritidsbåtarinkluderade.Som ett brev på posten kommer då frågan: Hurskall vi klara denna enorma kontroll? Jo, vi får tamarinen, militären och deras chefer till hjälp. Annarsgår det ju inte. Det finns förslag om detta.Det är de buffertzoner som EU skapar utanför denhär muren, de tredjelandsstater som omger EU, somfår ta hand om flyktingarna. De får nu ekonomisktstöd för att klara kontrollerna. EU kan på så sätt köpasig fritt från obehaget att avvisa flyktingar. Orsakentill flykten blir underordnad vilken flyktväg deasylsökande har tagit. Det blir en järnring runt EU-staten där så få som möjligt får komma in. De somavviker, de som har andra åsikter eller på annat sätt ärfarliga för den allmänna ordningen och säkerheten,skall registreras och övervakas.Det databaserade register som byggs upp förasylsökande är också en hjälp. Eurodac skall inrättasmed fingeravtryck från asylsökande. Alla som ärminst skall registreras där så att polisen i sinapolisbilar kan ha en dator och direkt göra stickprovs-kontroller bland människor. Men hur skall polisenkunna urskilja de som är flyktingar, de som har fåttpermanent tillstånd att bo här och de som har adop-tivbarn etc? Hur skall man kunna skilja ut dem, ochhur skall man kunna utföra dessa kontroller i mobilapolisbilar?Det dataregister som byggs upp är enormt. 30 000datorer runt om i är uppkopplade till det härSIS. 1994 hade 63 myndigheter med ansvar för olikapolisfunktioner tillstånd att göra sökningar i SIS, ochdet har utökats otroligt. Tullen har fått tillstånd attbygga upp ett analysregister - det gäller förspanings-metoder - och koppla det till polisens register.Det hemliga är ju det som vi inte har settvad det innebär. Det är bara en del som har läckt ut.Av de läckorna, från många säkra källor, ser vi att detär mycket integritetskränkande uppgifter som kanregistreras. Med tanke på snabbheten på datorernaoch samkörningen i alla dessa länder mellan dessamyndigheter, kan man fråga: Vad blir det för konsek-venser av detta? Det har vi inte sett helt.Det mest allvarliga i detta registersystem är ju un-derrättelsetjänsten. Det handlar om förspaningsregis-ter och särskild kontroll av speciella människor somalltså inte är misstänkta för konkret brottslighet. Detkan ju innebära att både organisationstillhörighet ochannan tillhörighet kan kontrolleras extra. Vi har nysshaft en diskussion här i om registeroch vad de har inneburit för vissa människor. Men detär ju bara en liten droppe jämfört med den stora flodsom väller över människorna. Rättsosäkerheten ökar.Den information som lagras enligt olika länders lagarskall gå att få ut i andra länder. Det är inte något somär lätt att hålla kontroll på.Det blir nu mer och mer så att det arbetssätt somSÄPO har haft fortplantas till den vanliga polisen. Dettraditionella polisarbetet ändrar karaktär. Detta kanleda till en drastisk utvidgning av antalet personersom det är möjligt att övervaka.Vad är det då för hotbilder som finns för att manskall kunna motivera dessa inskränkningar? Jo, det ärinternationell organiserad brottslighet.