prot · GL0988 · 1998-03-27 00:00:00 — Jagkommer att bjuda in både miljöorganisationerna ochjordbruksutskottet, som är det riksdagsutskott somberörs av miljöfrågorna, för att diskutera de olikaförslagen och konsekvenserna av dem.Men jag skall så långt möjligt försöka att reda uthur vi ser på de frågor som har rests här . Till attbörja med är det viktigt att komma ihåg att vi självfal-let inte skall ha ett avtal som försvårar eller förhindraren fortsatt aktiv miljödebatt. Vad driver ?frågade , ochYvonne Ruwaida.Jag skall ge er några exempel. Det är viktigt attkomma ihåg att det har skett en hel del med förslagenjämfört med hur MAI-diskussionen lät . Vi harfått en betydligt större förståelse, bl.a. för miljöfrå-gorna.En av de frågor som har diskuterats är riskerna förden nationella lagstiftningen. Finns det en risk, ävenom det inte är formellt diskriminerande, att det ändåkan anses diskriminerande om ett land inför nya mil-jöregler? Det vill vi naturligtvis undvika. Därför arbe-tar man nu med ett undantag - och här är ländernaöverens om att det behövs ett sådant - på miljöområ-det som är tydligt. Man skall t.ex. inskriva i avtalet attdet är tillåtet med åtgärder, även om det kan tyckasstrida mot avtalet om åtgärderna syftar till att skyddamänniska, djur, natur eller naturresurser. Ännu finnsinte detta med tillräckligt tydligt. Man är överens ommålet, men man är ännu inte överens om hur ett un-dantag skall formuleras och uppfyllas.Ett annat exempel gäller tvistelösningarna. Kana-da nämndes i den tidigare debatten. Det är ju absurtexempel. Det är självklart att man inte kan ha en lös-ning som gör att man kan bli dömd till skadestånd föratt man förbjuder en farlig tillsats eller en farlig kemi-kalie. Här finns det också förslag om att man skall haspeciallösningar för miljön. Exemplet med Kanadagäller ju . Därför måste man se till attMAI-avtalet inte kommer att fungera likadant, och detfinns flera olika förslag om hur man skulle kunna fåtill stånd undantag som gör att inte blirsom NAFTA-exemplet. Jag - och inte heller någonannan i regeringen - skulle aldrig acceptera någraavtal som uppmuntrar den sortens agerande som vihar sett i exemplet med det kanadensiska företagetoch den kanadensiska staten.Det tredje exemplet gäller ifall det blir konfliktmed de multilaterala miljöavtalen. Där är det viktigtatt se till att inte får ta över de multilate-rala miljöavtalen. Även där arbetar tillsam-mans med andra länder för att få till stånd ett undan-tag.Jag får försöka att besvara övriga frågor senare,eftersom min taletid är slut.Anf. 35 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det är intressant att miljöministernsäger att debatten kom i gång sent. Då skulle jag viljafråga: Vem är det som skall initiera en politisk debatt?Förhandlingarna inför det här avtalet har ju förts i allhemlighet. Ingen utanför regeringskretsen har känt tillnågonting. Det var först när det uppdagades och folk-rörelserna slog larm som det uppstod en debatt. Detberodde inte på att folkrörelserna hade känt till avtaletoch struntat i debatten, utan det berodde på att maninte visste någonting. I det fallet tycker jag att ansva-ret ligger på regeringen. Ni kunde ha dragit i gångdebatten i mycket tidigare.När det gäller miljön och ett sådant här handelsav-tal undrar jag: Får man in någonting om hållbar ut-veckling i avtalet? Vad står det egentligen i förhållan-de till ? Inte minst i fråga om utvecklings-länderna tog miljöministern upp ganska litet kringdem. Det berodde kanske på att den frågan inte liggerpå hennes bord utan mer på biståndsministerns bord.Visst måste det finnas gemensamma spelregler,eftersom vi lever i en global miljö. Det gäller ju ocksåatt man bestämmer sig för vad målet skall vara. Måletmåste ändå vara en hållbar utveckling, och då måsteju spelreglerna anpassas efter detta. Det kan man intese här, utan här är spelreglerna väldigt mycket anpas-sade efter företagens ekonomiska intressen.Det skulle vara intressant om miljöministern kun-de beskriva hur hon ser på t.ex. ett skadeståndsansvarför företagarna utifrån den skada som de kan göra påmiljösidan. Vi har ju fört den diskussionen t.ex. närdet gäller , IMF osv. Vi vet nämligen attde i många fall har orsakat en väldigt stor miljöskada.Men det blir det land som har drabbats av skadan somfår ta kostnaderna för skadan. Jag tycker att man härupplever att det är likadant. Det är de enskilda företa-gen som skall ta ansvaret för vad de orsakar.Är det inte dags att börja diskutera någon form avuppförandekod eller någon drulleförsäkring, sominnebär att de företag som ger sin in i ett enskilt landockså får stå för de konsekvenser som de orsakar urmiljösynpunkt? Man skall inte, som jag tycker att mangör här, skydda företagen genom lika regler, likaspelregler och skydd för företagen. Är det inte dagsatt sätta upp ett regelsystem som skyddar miljön motdet som företagen och deras ageranden kan orsaka?Gång på gång kan de dra sig undan och försvinna, ochsedan står stackars människor kvar och får lida av denskada som företagen har orsakat.Det skulle vara intressant att höra om miljöminis-tern har någon sådan fundering, om det har förts nå-gon sådan diskussion och hur man ser på det storamålet hållbar utveckling i förhållande till MAI-avtalet.Anf. 36 ():Fru talman! Först en liten kommentar kring dettamed den demokratiska processen. Vad jag har förståttfanns i princip inte att tillgå hos andra änväldigt högt uppsatta politiker och tjänstemän och inteförrän . Det är klart att när det intefinns ett underlag för debatt om en fråga och man intetalar om den, så faller den undan. Det är ju en väldigtkrånglig lagstiftning och ett väldigt stort avtal. Vi harmärkt, vad gäller journalisters hantering av frågan häri t.ex., att det är väldigt många som backardärför att den är för stor. Man har inte tid att sätta sigin i alla olika detaljer, och därför väljer man att lämnadet litet åt sidan. Det är beklagligt att det har blivit så.Jag tycker att vi skall rätta till det , och det har viockså börjat göra.När det gäller miljöfrågorna litet mer konkret trorjag inte att problemet handlar om att ha gemensammaregler eller inte. Jag tror att vi till väldigt stor delmåste ha gemensamma regler. Problemet är hur viskapar de gemensamma reglerna och vad de egentli-gen innehåller. Här ligger jämfört med mångaandra länder väldigt bra till på många olika sätt. Vihar framför allt en väldigt hög kunskapsnivå blandalla i befolkningen. Det gäller såväl tjänstemän somdomstolar osv., och det skall vi naturligtvis utveckla.Jag är litet orolig för principerna, som miljöminis-tern inte hann kommentera. I stället kan jag utvecklalitet detta med stand still och roll back. Med standstill menas att man kommer överens om att man inteskall utveckla lagstiftningen därför att man kan se attdet hindrar olika investeringar. En konkret frågaskulle då kunna vara om detta t.ex. kan handla ombilindustrin. Om bilindustrin halkar efter och inteklarar av att producera de bilar som vi egentligen villha - låg energiförbrukning, bra miljöhantering, braåtervinning osv. - skall vi då låta bli att ställa dentypen av krav på bilproducenter därför att så mångaskulle slås ut och skulle kunna drabbas av skade-stånd? Eller hur skall man tolka reglerna? Problemetär hur vi skall göra den här typen av principer konkre-ta, så att vi förstår vad de innebär och kan ta denpolitiska diskussionen. Jag skulle kunna tänka mig attstand still-principen kanske hamnar där någonstans.Roll back syftar snarare till att harmonisera allaländers lagstiftning. Även om man formellt sett harreservationer med från början, syftar väl avtalet till attdet på lång sikt skall bli gemensamma regler. Enreservation är visserligen en reservation, men mankanske skall avhända sig den rättigheten till ett senaretillfälle. Jag skulle gärna vilja ha kommentarer till det,därför att detta är väldigt svårt för mig som inte ärjurist. Jag har visserligen kontakter. Men jag måste på andras tolkningar av principerna. Därför berjag om en tolkning från miljöministerns sida. Dentolkning som jag har gjort gör mig väldigt oroad justfrån miljöfrågehänsyn.När det sedan gäller frågan om den nationellalagstiftningen, som regeringen driver, är det viktigt attfå tydliga undantag. Det känns ändå positivt att detfinns skrivningar som säger att man kan få undantagför de facto-diskriminering om man kan bevisa attsyftet är att skydda människor, miljö, naturreserurserosv. Det är väldigt bra att naturresurser står med iskrivningarna, för det är någonting som annars glömsbort.Jag vill bara ha en bedömning av hur pass tydligaskrivningarna är. Jag tolkade miljöministern så att hongärna skulle vilja ha litet tydligare och hårdare skriv-ningar. Går det som är inskrivet i de nya avtalstexter-na att använda konkret? Kan vi luta oss mot dessaregler?Anf. 37 ():Fru talman! Det behövs väldigt många olika delarför att skapa ett hållbart samhälle. En lokal produk-tion är en del i detta. Att använda sig av offentligupphandling och att i samband med den ställa olikamiljökrav är också en del av detta liksom den natio-nella miljöpolitiken.Undantaget vad gäller nationell miljöpolitik berorväldigt mycket på hur undantaget ser ut. Kommer detatt vara utformat på samma sätt som inom EU, så gerjag inte så mycket för det undantaget. Det är otroligtviktigt hur undantaget kommer att utformas. Vadhänder t.ex. med offentlig upphandling? Har man rättatt ställa vissa krav i ett land? Skall vi kunna säga atthär i bör man ställa de här kraven vid upp-handling? Är det en nationell miljöpolitik, eller vad ärdet?Att ha en lokal produktion av basvaror har meroch mer blivit en nödvändig del av miljöpolitiken.Hur blir det med detta? Är det diskriminerande motutländska företag t.ex.? Det finns många, många frå-getecken, och jag förstår att miljöministern inte hinnersvara på alla frågor här under den korta tid somhon har på sig för att svara.Om jag kan lämna över litet av min tid till miljö-ministern för svar, så gör jag gärna det. Det är tydli-gen omöjligt. Vi kanske får ändra debattreglernaframöver.Jag har egentligen under förra debatten, som jagvet att miljöministern lyssnade på, sagt vad jag villesäga. Jag hade hoppats för svar.Anf. 38 ():Fru talman! Avtalet blir något mer komplicerat närman lyfter fram u-landsperspektivet. Det är uppenbartatt många strävar efter att det s.k. intebara skall omfatta i-länderna utan förhoppningsvishela världen . Därför är det väldigtviktigt hur avtalet byggs upp från början, och då bliru-landskopplingen central.När det gäller miljöområdet skall vi vara medvet-na om att det finns mängder av som inte harnågon miljölagstiftning att tala om. Jag är ganskasäker på att många länder som har en väldigt svagmiljölagstiftning finns med i World Trade Organiza-tions handelsavtal. Därför skulle jag önska att det iMAI-avtalet fanns skyldigheter för företagen och attskyldigheten inte skulle behöva begränsas till attuppfylla respektive lands lag. Jag inser att detta blirgrunden i resonemangen i sådana här avtal. Men jagskulle önska att avtalet kunde sträcka sig längre, så exempelvis kunde hävda en sådan sak som för-siktighetsprincipen, dvs. att om ett land deltar i inves-teringssamarbetet gäller också försiktighetsprincipen,oavsett om landet har infört miljölagstiftning ellerinte.Jag skulle vilja se att vi kunde vara offensiva närvi bygger upp . har juantagit en resolution som innehåller en serie av olikapunkter, som på miljöområdet bl.a. pekar på Riodek-larationen. Den bas som man kan kräva är åtminstoneatt de internationella konventionerna, som ju är merbindande, kommer att integreras i avtalet. Jag insersvårigheterna här, men jag tycker att vi måste jobba såoffensivt som möjligt för att få ett avtal som ocksåinnebär skyldigheter för företagen.Anf. 39 Miljöminister ():Fru talman! Jag skall börja med att kommenteraundantagen. Jag tog tre viktiga exempel där vi behö-ver tydliga skrivningar på miljöområdet. Det handlarom den nationella lagstiftningen, det handlar om attundvika skadestånd och en felaktig tvistelösning, ochdet handlar om att inte sätta de multilaterala miljöav-talen ur spel utan att de skall väga tungt. Detta tyckerjag är viktigt för men också för eventuella som i ett senare skede kan komma att omfattasav avtalet. Men det är viktigt att komma ihåg att de som då skall omfattas måste själva också varamed och förhandla och kan alltså få ytterligare undan-tag.När jag informerade mina europeiska kolleger omdenna fråga gjorde jag det bl.a. därför att jag ville attSverige skulle få stöd från andra länder när vi drivermiljöfrågorna. Jag förstod att mina EU-kolleger harprecis samma utgångspunkt. Men jag kunde också seatt man i några av de andra europeiska länderna inteens har tagit upp diskussionen . Där ligger manalltså ännu längre bak i diskussionen.Hanna ställde några frågor om standstill och roll back. Det som man skall komma ihåg äratt det handlar om att man inte skall införa nya dis-kriminerande undantagsregler när det är stand still.Det innebär inte att miljöpolitiken och miljölagstift-ningen skall vara stand still. Sedan sägs det att detskall vara roll back av undantag. Det är alltså de na-tionella specifika reservationerna och undantagen. Detär en diskussion som det finns 3 000 olika frågeteckenkring. Med tanke på att alla länder har anmält såmånga undantag, alltifrån de små svaga länderna tillde stora starka länderna som , tror jag att möjlig-heten att driva igenom något slags fullständig rollback av nationella undantag är helt utsiktslös.Vad kan vi då själva göra? Kan vi t.ex. driva egnamiljöregler och egna upphandlingsregler? Det ärsjälvklart att vi kan. Upphandlingsregler är ju någotsom vi tycker är ett viktigt instrument i den nationellamiljölagstiftningen. Det skall inte ett sådant här avtalkunna sätta ur funktion, utan det är klart att vi skallkunna använda upphandling som ett bra miljöpolitisktinstrument även och även t.ex. skattepoli-tiken.Jag hann i mitt förra anförande inte säga att det ärviktigt att komma ihåg att vi från svensk sida ocksåvill ha in viktiga miljöprinciper i avtalet, t.ex. pollutorpays principle, som är ett sådant exempel som Sveri-ge har tagit upp för att få med några av de internatio-nella miljöprinciperna i avtalet. Det hoppas vi få stödför. Men jag tror också att det är viktigt att se att destarka miljöfrågorna i realiteten fortfarande kommeratt finnas i de globala miljöavtalen. Därför är detviktigt att man fortsätter att arbeta också med de glo-bala miljöavtalen för att se till att de är starka, även iförhållande till . Man kanske inte kanreglera allt i ett enda avtal, utan då får man se till attmiljöavtalen är starka.När det gäller hur företagen uppför sig vet jag,även om det inte riktigt är min fråga, att det förs endiskussion inom om något slags uppförande-kodex för företagen. Tanken är att det skall utgöranågon form av bilaga till , så att man ävenskall kunna se exempel även på vad företagen faktiskthar för förpliktelser.Anf. 40 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det sista som miljöministern sade, attdet också skall finnas med någonting om företagensförpliktelser, tror jag faktiskt är oerhört viktigt i detglobaliseringsläge som vi har, annars kommer vialdrig att komma till rätta med de internationellaavtalen utifrån att miljön sätts i fokus.Beträffande de globala miljöavtalen, dvs. de avtalsom har träffats mellan länder, och avtalens status ärjag litet osäker. På miljöministern låter det som omdetta avtal underställs alla de avtal som vi har påmiljöområdet. Men på handelsministern låter det somom detta är ett mer övergripande avtal där man intesjälvklart väger in alla andra avtal. Vi har ju en heldel miljöavtal. Men vad man allmänt uppfattar är juatt de internationella överenskommelserna ofta ärganska svaga och tyvärr inte kan ställas över ett så-dant här specifikt avtal på handelsområdet. Det skullevara mycket intressant att höra om miljöministernanser att de andra avtal som är träffade på miljöområ-det kan ställas över , så att man med demkan reglera utifrån att regelsystemet blirsådant. Jag är inte riktigt lika säker på att det rättsligtgår att ha det på detta sätt, eftersom de internationellaöverenskommelserna är, som man brukar säga, ganskabilaterala och inte alltid följs, eftersom de inte ärlagstadgade. Detta är en viktig del i det hela. Vilkenstatus får detta?Det som miljöorganisationerna ofta har kritiseratär att handeln ofta så att säga ställs över miljökraven.Och vi vet ju att de multinationella företagen i denekonomism som råder i världen söker efterstörsta möjliga vinst. Då utnyttjar företagen de lägstamiljökraven, de utnyttjar de lägsta lönerna, de utnytt-jar barnarbete, osv. just därför att det är vinsten somär viktigt. Det är detta som man globalt borde kommatill rätta med. Det är därför som det är viktigt att avta-let är riktigt.Anf. 41 ():Fru talman! Jag är också orolig för de internatio-nella avtalen, och det har jag redovisat. Såvitt jag harförstått finns det inte fastställt någonstans vilka avtalsom väger tyngst, vilket vi efterlyser. Det måste vi fåklart för oss innan vi undertecknar någonting överhuvud taget.Beträffande stand still kan jag i och för sig förståatt man inte får införa nya diskriminerande lagar omman inte har reserverat sig för det från början. Fråganär bara vad som är diskriminerande lagar och nyadiskriminerande krav. Det är i fråga om detta som jagtror att man kan hamna i knipa när det gäller kemika-lier osv. Även om det kan ske i ett teoretiskt exempelär det kanske så att vi , efter att ha under-tecknat detta avtal, kommer fram till att det finns ettantal kemikalier som vi av miljöskäl måste avvecklaoch genomför det politiska beslut som krävs på natio-nell nivå. Sedan kanske det finns ett antal företag somi princip baserar hela sin produktion på den här typenav kemikalier. Utan denna kemikalie faller hela derasidé till produkt, vilken den nu är.Då undrar jag: Kan inte miljöfrågorna då komma ikläm? Kan inte den svenska staten drabbas av storaskadestånd, oavsett om detta företag är svenskt,norskt eller från något annat land och oavsett om detär privat eller offentligt? Det är det som gör mig oro-lig. Därför vill jag ha detta klarlagt.Sedan förstår jag att det säkert finns tusentals lik-nande frågetecken, och vi har väl bara börjat nysta idet som kommer att bli den riktiga debatten och detriktiga avtalet.Eftersom detta är mitt sista inlägg vill jag ändåtacka miljöministern för ett ordentligt försök till kon-kreta svar på våra frågor.Anf. 42 ():Fru talman! Det hade varit intressant om man hadesagt till de multinationella företagen att de får inves-teringsskydd om de lever upp till vissa tydliga mil-jökrav och tydliga sociala krav. Det hade varit bra omman hade utgått från den punkten. Det hade kanskeinneburit ett hållbart avtal om man hade haft ett inves-teringsskydd som bygger på att man skriver under påatt man lever upp till vissa krav. Annars kan manetablera sig utan investeringsskydd.Jag säger inte att den modell som jag talar om ärrätt. Men jag vet att ett av grundproblemen med är vad man utgår ifrån. Man utgår från ,29 rika länder, och många andra länder står utanför.Man utgår också från att skydda investeringar. Manutgår inte från miljöfrågor, framtidsfrågor, globalrättvisa, osv.Man har fel utgångspunkter. Då är det problema-tiskt. Det företag i som nämndes har krävtKanada på i skadestånd därför attregeringen i vill förbjuda ett ämne. Det är ettenda företag som sysslar med det ämnet. Även omföretaget skulle få ett undantag är det en diskrimine-rande åtgärd just därför att det är det enda företagetsom tillverkar en viss produkt som förbjuds. Då tyck-er man kanske i företaget att man diskrimineras frånutlandet. De här frågeställningarna kommer alltid in,de är inte gamla utan de finns även inom EU och iandra frihandelssammanhang. Det är det man villgarantera ett visst skydd för. Man utgår från ett skyddför företagen. Som sagt tycker jag att man kanskeskulle vända på det hela och skydda människor, miljöoch de utsatta.Anf. 43 Miljöminister ():Fru talman! Jag skall börja med det sista YvonneRuwaida sade. Jag tror att det finns en risk med att haden omvända ordning som föreslår.Jag förstår tanken, men det är väldigt lätt att det istället skulle bli ett slags minimiregler som alla länderskulle anpassa sig efter. Jag tror tyvärr inte att det ärden ideala modellen heller.Vad är då diskriminerande nya krav? Skulle Ka-nadaexemplet kunna inträffa? Jag hoppas att Kana-daexemplet skall underkännas även av , därfrågan bedöms . Det är viktigt attkomma ihåg att inget land faktiskt vill befinna sig isamma situation som . Alla tycker vi att dettaär ett absurt exempel, så får det inte gå till. Därförförsöker vi hitta så tydliga regler som möjligt i för att man definitivt skall undvika att kommai närheten av den sortens situationer.När det gäller de globala miljöavtalen är det vik-tigt att de inte får inskränkas på grund av . I allmänhet är det inga problem mellan dem,men det finns problem. Det har påpekat i sinstudie. Med tanke på det gör vi en genomgång för attse hur man kommer ifrån de problem som hapekat på kan finnas i relationen mellan MAI-avtaletoch de globala miljöavtalen. Tyvärr måste jag tilläggaatt detta inte bara är ett problem när det gäller , utan det problemet har vi med WTO överhuvud taget. Det är en ständigt återkommande debatthur vi skall kunna stärka de globala miljöavtalen såatt de inte undermineras eller helt enkelt körs över attWTO och handelsreglerna. Det är viktigt att vi harfrihandel och global handel. Det är fullständigt cent-ralt att vi kan ha globala miljöavtal som också respek-teras.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:225 omMAI-avtalets konsekvenser för kultur- och medie-områdetAnf. 44 Kulturminister ():Fru talman! har frågat migom regeringen har analyserat konsekvenserna förkultur- och medieområdet om i nuvaran-de skick skulle undertecknas och om regeringen i såfall är beredd att acceptera konsekvenserna för kultur-och medieområdet.Mitt svar är följande. accepterar inte änd-ringar i svensk kultur- och mediepolitik på grund avett internationellt investeringsavtal. är visser-ligen ett frihandelsland, men vi slår självfallet samti-digt vakt om den nationella politiken på båda dessaviktiga områden, dvs. kultur- och medieområden.MAI-förhandlingarna är ännu inte klara. Vi vet nuatt det inte blir något avtal . En bedöm-ning är att förhandlingarna kommer att utsträckas etteller ett par år.Frågan om diskuterades vid en lunchmellan EU:s kulturministrar vid ett informellt minis-terrådsmöte . En majoritet av ministrarnaär överens om att kultur- och mediesektorn behöversärskilt skydd eller undantag i MAI-avtalet.Det finns flera alternativ för hur kultur- och me-dieområdet kan behandlas i . Inom EU-kretsen diskuterar vi såväl ett generellt kulturellt un-dantag för EU-länderna som ett audiovisuellt undan-tag av samma slag som i . Det finnsockså möjlighet att anmäla nationella undantag. Kul-turdepartementet prövar samtliga dessa alternativ.Än så länge har inget EU-land lagt något undantagför kulturen i sin preliminära nationella undantagslis-tor. I avvaktan på en grundlig diskussion om detfranska förslaget om ett generellt kulturellt undantagkommer det sannolikt heller inte att ske inom dennärmaste tiden att man lämnar sådana förslag tillundantag.Inom pågår ett fortlöpandearbete parallellt med avtalsförhandlingarna för attbedöma innebörden för kultur- och medieområdet.Min inställning till de pågående MAI-förhandlingarnaär att det slutliga avtalet, om ett sådant kommer tillstånd, skall vara bra för och - för att ankytatill den debatt som förts tidigare här - bra ocksåför små länder och även de utvecklingsländer som idenna omgång inte sitter med vid förhandlingsbordet.Självfallet får svenska kultur- och medieintressen intehotas av ett sådant avtal.Anf. 45 ():Fru talman! Jag får inleda med att tacka kulturmi-nistern för svaret.