prot · GL0999 · 1998-04-29 00:00:00 — och skall också ha folkomröst-ning. Varför inte vi? Jag förstår inte varför ni intesläppt till det eller varför ni - precis som sade - inte släppt till att vi tar ett beslut nu ochett beslut efter valet, dvs. hanterar frågan som enriktig grundlagsfråga. Då skulle människor ha fåttmöjlighet att ta ställning i valet. Den möjlighet mannu har i valet är att se till att det finns EU-kritiker i denna riksdag efter valet så att vi åtminstonekan stoppa vidare dumheter och vidare steg motöverstatlighet.Ni i regeringen och ni moderater, folkpartister ochkristdemokrater skall vara fullständigt övertygade omatt vi skall se till att det här blir en valfråga. Vi ärfullständigt övertygade om att vi kommer att lyckasmed det.Slutligen vill jag slå fast följande: hör-de jag i Aktuellt ett väldigt bra inlägg av . Jag tror att det behövs fler rakryggademänniskor i flera partier som när man känner att nå-gonting är fel, när man känner att detta är fel, ocksåtrycker på nej-knappen och försöker värna demokra-tin.I detta anförande instämde Per och (båda mp).Anf. 73 () re-plik:Fru talman! säger att han önskaratt det blir ett nej till Amsterdamfördraget; detta medsyftet att det skulle bli en spark i ändan på EU. Det ärkanske så vill bedriva politik.När tackade nej till varEU mycket konstruktivt och tillgodosåg danskarnasönskemål för att kunna fortsätta arbetet inom EU. Detär kanske en annan syn än detta med att bara ge var-andra en spark i ändan.Mitt syfte med min replik är att till följande tre konkreta frågor som har direktanknytning till Amsterdamfördraget, som vi härdiskuterar:Vill att skall delta i freds- ochkatastrofinsatser i och kring ? På vilka områ-den vill ha veto där det inte finns ?På vilket sätt blir miljögarantin sämre än meddet nya fördraget?Anf. 74 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att kommer att få svar på flera av de frågor han ställ-de av enskilda miljöpartister som går upp i just deämnena. Om sitter kvar en eller tvåtimmar kommer han att få noggranna svar på en ellertvå av frågorna, t.ex. om freds- och katastrofinsatser.När det gäller miljögarantin blir den sämre, av fle-ra skäl. För det första betonas det hårt att man icke fårgå före och ställa hårdare krav om det minskar denfria rörligheten av varor.För det andra skall man bevisa vetenskapligt att ettämne är farligt, dvs. liken på bordet. Det är en oerhörthård skrivning. Just den skrivningen har t.ex. BjörnGillberg varnat för under alla år. Man måste kunnatillämpa försiktighetsprincipen. Den innebär att mankan ta bort en kemikalie innan man har alla veten-skapliga bevis. Jag trodde att vi i hade enatsom att försiktighetsprincipen skall gälla.För det tredje måste man enligt den nya miljöga-rantin slå fast att det är specifikt farligt för människori det enskilda landet. Om vi inte tål att se monstertju-ren i eller mår dåligt - sämre än danskar - aven kemikalie, t.ex. kreosot, skulle vi eventuellt kunnafå till ett förbud.Detta är en urholkning. Det är definitivt ingenmiljögaranti. En miljögaranti innebär att varje landskall ha rätten att gå före och ställa hårdare miljökrav.Det är t.o.m. så att den amerikanska konstitutionen ärbättre än EU på det här. Om hade legat iEU hade vi inte ens haft katalytisk avgasrening,därför att de hade inte fått gå före och ställa kravet.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är rimligt att manhar ganska långtgående krav innan man bestämmersig för att en vara eller ett ämne inte får fungera. Dethar vi här i också. Visserligen skall vi använ-da försiktighetsprincipen, men det finns ofta mångaparter, av vilka en del drabbas av ett förbud. Att då halångtgående krav på preciseringar tycker jag rimligt-vis inte bör bli någon nackdel.Jag beklagar att jag skall behöva vänta i för att få svar på givna frågor. Det hade välvarit betydligt mer intressant för kammaren om vihade fått svar på de frågorna , i stället för att viskall vänta två och få åhöra de återkom-mande, allmänna beskrivningarna av alla negationersom finns inom EU.Anf. 76 () replik:Fru talman! Den här debatten är uppdelad på enrad olika ämnen, och då tycker jag att det är rimligt,även om jag är språkrör, att jag inte skall stå här ochsäga det som andra riksdagsledamöter från vårt partikommer att säga om . Varför skulle jag göradet? Dessutom vet vilka svaren är.I fråga om miljögarantin sade det är många parter som drabbas om man avveck-lar en kemikalie. Men det är också många människorsom drabbas om man inte gör det. Hormoslyr är ettexempel och kreosot ett annat. Mängder med kemika-lier som vi, av olika skäl, har stoppat och förhindratkommer vi att få släppa in igen . Är detdetsamma som försiktighetsprincipen? Det vore braom jag fick ett svar. kan nicka jaeller nej, då han kanske inte har fler repliker.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Jag begärde replik under den sorglus-tiga inledningen, som betecknar ett opinionsdesperatspråkrör i ett parti som mer och mer försvinner ut urden allmänna debatten. Att gå upp i talarstolen i endebatt som handlar om Amsterdamfördraget och vrä-ka ur sig alla de osakligheter och otidigheter somBirger gjorde förtjänar ytterligare reflexionom hur man hanterar ett demokratiskt styrelseskick.Om vi behandlar Amsterdamfördraget är det rimligtatt vi också diskuterar detta, och inte har någon all-män EU-diskussion utifrån olika ståndpunkter.Jag vill bara ställa en liten och enkel fråga till Bir-ger . De förbättringar som finns i Amsterdam-fördraget på miljöområdet handlar inte bara om mil-jögarantin. Den kanske viktigaste delen i det här är juatt man för in en hållbar utveckling som ett övergri-pande mål för EU. Men det vill inte . Hur går det ihop med allt det sköna pratet ommiljö?Fru talman! Jag tycker att det verkar som omMiljöpartiet har förvandlats från ett miljöparti till ettkonsekvent nej-parti, och dess störste härförare i detär dess språkrör . 78 () replik:Fru talman! Nej, vi har ingenting emot en hållbarutveckling, varken en ekologiskt, socialt eller demo-kratiskt hållbar utveckling. Problemet är när sådanahär ord och fraser används, om man skulle mena all-var med talet om hållbar utveckling. Tror MagnusJohansson att man då hade motsatt sig kravpå att varje land måste ha rätten att gå före och ställahårdare miljökrav? Tror att man,om man menade allvar med hållbar utveckling, hademotsatt sig detta i Amsterdamförhandlingarna?Om min inledning var sorglustig, tyckte jag attMagnus tidigare inlägg var tragikomiskt.Men det var ni som först tog upp - t.o.m. tog upp det - och diskuteradevarför svenska folket var så negativt till EU. Då häv-dade att bara man får korrektinformation förstår man bättre. Det var det jag svara-de på. Det var inte jag som tog upp det, utan det varLena och andra. Jag ansåg att jag hadenågot att tillföra i den debatten.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! Korrekt information är väldigt viktig ien demokratisk debatt, och då är det inte korrekt attpåstå från talarstol att vi inte får beslutaom vi får ha Systembolaget kvar eller inte. Det har välvisat sig att det har hållit i den prövning som hargjorts.Birger säger att det är ord och fraser somman skriver in som en övergripande målsättning. EU:sstats- och regeringschefer enas om att en övergripan-de målsättning för EU-samarbete skall vara att manskall ha en miljömässigt hållbar utveckling. Det ärinte ord och fraser, utan det är en politisk viljeinrikt-ning. Jag tycker att det är värt ganska mycket mer.Snacka om ord och fraser, när det far argument ge-nom kammaren där man diskuterar överstatlighet i ettgenerellt perspektiv som om det vore pest och pina påjorden.Vi har tidigare haft en lång diskussion om vadsom finns bakom fasaden och det hemska ordet över-statlighet. Det kanske finns sådant som gör EU:ssamarbete öppnare och bättre, och då tycker jag skall vara försiktig när man uttrycker sig i termersom ord och fraser. Men jag förstår, som sagt var, omBirger törstar efter litet plats i debatten; dethar varit ganska tyst från , inte minst påmiljöområdet. Det finns enskilda miljöpartiledamötersom håller miljöfanan högt, men dit har jag för längesedan slutat att räkna . 80 () replik:Fru talman! får tycka precisvad han vill - det gör inte mig så mycket.Ett väldigt stort problem, kanske det största pro-blemet, när det gäller miljön inom EU är just den inremarknadens principer, som leder till en oändligmängd transporter. Transporter kan vara viktiga uralla möjliga aspekter, men den som inte har tagit delav utvecklingen när det gäller transporter och de följ-der som de ökade transporterna leder till skall varaväldigt försiktig med att över huvud taget ta ordenhållbar utveckling i sin mun.Själva den struktur och det system som EU byggerpå leder till och genererar i sig en mängd miljöförstö-ring. Det är ett av skälen till att har varitmycket kategoriskt i fråga om att säga nej till ettsvenskt medlemskap och kommer att fortsätta att göradet.Sedan tror jag att den politiska debatten skulle måbättre av om t.ex. någon socialdemokrat kunde förkla-ra varför man för var sådan fruk-tansvärd motståndare till att frikoppla centralbankenfrån det politiska systemet. Det är en förenkling, menni vet vad jag menar. är man så väldigt positiv.Beror det på en ideologisk insikt eller beror det möj-ligtvis på att ni är tvingade att tycka så därför att EU-konceptet kräver det?Anf. 81 ():Fru talman! Det finns som jag ser det två huvud-skäl till att vi socialdemokrater skall säga ett klart jatill Amsterdamfördraget. Det ena är de otvetydigaframgångar som det nya fördraget innebär på områdensom mänskliga rättigheter, jämställdhet, konsument-skydd, sysselsättning och rättigheter för löntagarna.De här framgångarna är viktiga. De gör det nyafördraget till ett redskap för att bygga vidare på detEuropakommissionen kallar den europeiska modellen,ett samhälle där fri företagsamhet kombineras medsolidariska välfärdssystem och rättigheter för lönta-garna och där en social marknadsekonomi fördelartillväxten så att den kommer alla medborgare tillgodo.Fru talman! ger ofta uttryck för enannan EU-vision. ord-förande sammanfattade den ganskaväl när han påstod att EU:s grundidé är frirörlighet för varor, tjänster, kapital och arbetskraft.Han vill begränsa EU till enbart en inre marknad.Men den bilden av EU stämmer inte. Med Amster-damfördraget tas ytterligare steg bort från den nylibe-rala drömmen om EU som ett medel att ersätta poli-tiskt inflytande med fria marknadskrafter.EU:s fördragsfästa mål blir nu en politisk unionsom skall främja hög sysselsättning, en god miljö,jämställdhet och sociala framsteg. Mot den bakgrun-den, fru talman, har jag svårt att förstå dem som sägersig stå till vänster i politiken och ändå säger nej tillAmsterdamfördraget. Jag har mycket stor respekt förderas politiska ståndpunkter, men vad innebär det omAmsterdamfördraget faller? Det innebär inte att EUblir utan ett fördrag. Följden blir faktiskt att det gamlafördraget gäller. fortsätter att varastyrande för EU:s verksamhet i så fall.Hur ser den analys ut som leder till slutsatsen attkampen för ett rättvisare och grönare gynnasbättre av än av Amsterdamför-draget? Den analysen har de som säger nej hittillsinte, såvitt jag vet, kunnat prestera. Jag tror inte helleratt vi under dagens debatt i kammaren får någon för-klaring.Även jag ser naturligtvis brister i Amsterdamför-draget. På vissa områden skulle jag ha önskat att mangått längre. Men omröstningen står faktiskt inte mel-lan Amsterdamfördraget och ett idealfördrag. Om-röstningen står mellan det gamla Maastrichtfördragetoch det nya Amsterdamfördraget. För mig som soci-aldemokrat är det här valet ganska lätt. Jag tyckerfaktiskt att det nya blir bättre än det gamla, även omdet inte alltid är så.Fru talman! Det andra huvudskälet till att säga jatill det här fördraget är faktiskt EU:s östutvidgning.Samtliga partier i den här kammaren har haft enpositiv attityd till de öst- och centraleuropeiska län-dernas strävan efter ett EU-medlemskap. Det är na-turligt. En sådan process gynnar viktiga nationellaintressen också för vårt land. Freden och demokratinblir fastare förankrade i vårt närområde. Handel ochvälfärd främjas.Att bejaka östutvidgningen och säga nejtill Amsterdamfördraget är att försöka sitta på tvåstolar . Då blir stödet för de öst- och central-europeiska ländernas strävanden bara en läpparnasbekännelse.Alla med elementära insikter i europeisk politikvet att överenskommelsen om förrasommaren var ett nödvändigt villkor för att få i gångden här förhandlingsprocessen. Alla vet att inget såeffektivt skulle sätta stopp för förhandlingarna som ettmisslyckande att ratificera det fördrag som vi tarställning till.Dessutom står det allt klarare att Amsterdamför-draget visserligen räckte för att starta utvidgningspro-cessen, men det räcker inte för att föra den i hamn.Utan ytterligare institutionella förändringar förblirdörren till EU-medlemskap stängd för dessa ansökar-länder. bör därför vara ett av de länder somdriver på för att få till stånd diskussioner om sådanaförändringar, dels för att förhandlingsprocessen inteskall bromsas, dels för att sådana förändringar ocksåligger i vårt intresse.Inom den europeiska högern hoppas många attöstutvidgningen skall leda till att EU handlingsförla-mas. Därigenom skulle deras önskan om EU somenbart ett frihandelsområde förverkligas bakvägen. Visocialdemokrater har allt intresse av att utvecklingenblir den motsatta, att EU även efter utvidgningenförmår agera som en verklig politisk union, som sätterramar för marknadskrafternas inflytande.Men för att nå dit krävs det förändringar i EU:sinstitutioner och i dess beslutsformer. Vi bör därför,tycker jag, visa en öppen attityd i diskussionernakring sådana frågor som majoritetsbeslut på fler om-råden. Jag tillhör de socialdemokrater som tror på ettvidgat inflytande på vissa områden för Europaparla-mentet. Jag tror på ett fördjupat samarbete på områ-den som skattepolitik, arbetsrätt och, faktiskt, finans-politik. Men jag är klart medveten om att tiden inte ärmogen för detta . Men jag är lika övertygad omatt tidpunkten kommer om några år.Fru talman! inledde sitt anförandemed att tala om den förmån som hon som parlamen-tariker upplevde att det var att få vara med och utfor-ma Europapolitiken. Jag kan dela hennes inställning.Med erfarenhet av aktivt politiskt arbete,med arbete i nordiskt sammanhang och med arbete ieuropeiskt sammanhang, ser jag en enorm utvecklingpå gång. Jag var som ung medinom ramen för det nordiska samarbetet och diskute-rade vidgade möjligheter på flera områden. En av demest spännande debatterna vid det tillfället var debat-ten om att försöka få i gång ett NORDEK, en eko-nomisk-monetär union för de nordiska länderna, somvi nu märker i 25 år senare.Jag har sett samarbetet i underde år jag verkade där nere, hur människor faktiskt kanoch vill uträtta saker utan att för den sakens skulldriva en klar federalistisk linje. Jag tycker att det ärden utvecklingen som gagnar vårt politiska arbete idet här parlamentet och i andra parlament.Fru talman! Jag ber att med det anförda få yrka bi-fall till hemställan i utrikesutskottets betänkande, entillstyrkan till Amsterdamfördraget.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag har bara en kort fråga till Rey-noldh Furustrand om sysselsättning och alltihop. Detvar väldigt bra att man skulle försöka samordna ochså småningom få det litet överstatligt, tycker han.I en resolution om sysselsättning som antogs avstatscheferna i EU-länderna i samband med att manantog Amsterdamfördraget skriver man att ett sätt attkomma till rätta med arbetslöshet och annat är färreregleringar. Det är litet grand av det som vi i Sverigehar kallat arbetsrätt. Jag undrar hur ser på det. Man talar om sämre möjligheteratt få ersättning genom trygghetssystemen för attdärmed tvinga fram att människor tar jobb med lägreeller riktigt låga löner. Man talar också om lägre er-sättningsnivåer i de här systemen.Jag undrar hur som social-demokrat ser på den här resolutionen.Anf. 83 ()replik:Fru talman! Jag kan lugna med attjag inte tillhör dem som tror att det här kommer attgenomföras utifrån vad ett antal regeringschefer harsagt.Jag menar också att det finns områden där avreg-leringar är nödvändiga. Jag tillhör de socialdemokra-ter som menar att det på ett antal områden som berörnäringslivet, handel och industri sannolikt finns reg-leringar som måste ses över och förändras. Men jagtillhör dem som också menar att regleringar tillkom-mer för att skydda vitala intressen.Jag ser möjligheter att arbetsrätten garanteras ochförbättras i ett flertal länder. Vi har i en ar-betsrätt vi kan vara stolta över. Jag tror att man i fleraländer i skulle vara glada för att ha en likadanarbetsrätt. Jag känner inte den oro på den punkten.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag tolkar att att innehållet i resolutionen inte leder till kon-kreta åtgärder. Det handlar om mer urholkad arbets-rätt än vad egentligen accepte-rar.Jag hade ytterligare ett par frågor i min första re-plik. Hur ser på sämre möjlighe-ter att få ersättningar från trygghetssystemen och lägreersättningsnivåer?Anf. 85 ()replik:Fru talman! Jag vill understryka att det inte kom-mer att bli några förändringar i arbetsrätten i dennegativa riktning som tror.Jag önskar inte några försämringar i trygghetssys-temen. För att åstadkomma stabila trygghetssystem,, måste det också finnas stabil ekonomioch tillväxt. Vi måste skapa förutsättningar för attekonomin blir stabil och att tillväxten ökar så att detblir något att fördela i trygghetssystemen.Under har tillväxten inte varit sådan attdet har funnits något att fördela. Fördelningspolitikenhar också varit felaktig.Ett av skälen till att jag bejakar utvecklingen -som också kommer till uttryck i Amsterdamfördraget- är att det går att åstadkomma vitala förändringar.Birger sade själv i ett replikskifte att denamerikanska konstitutionen är bättre än EU:s. Hananvände exemplet med avgasrening i . I det fede-rala fattades tidigare än i beslut omlångtgående avgasrening. I delstaten harman fattat beslut om mer långtgående avgasrening äni det federala . Det visar att vi har samma möj-ligheter att inom ramen för ett Europasamarbeteåstadkomma vad vi själva önskar.Anf. 86 (m) replik:Fru talman! åberopade ordförandes uttalande omatt det skulle räcka med en inre marknad och inte mer.Jag tyckte själv att Furustrands anförande var intres-sant och i många stycken bra. Jag delar hans synpunk-ter. Jag tror inte att det räcker med en liberal mark-nadsplats och inget mer. Det krävs mer.Samtidigt måste man väga regleringar och trygg-hetssystem kontra dynamik och tillväxt. Vi skall intedebattera den mixen här. Där kommer vi inte att varahelt överens.Efter att ha lyssnat på imånga stycken utmärkta anförande, vill jag höra hurhan bedömer effekterna av ett nej till Amster-damfördraget. Vad kommer att hända om det blir ettnej?Anf. 87 ()replik:Fru talman! Signalen till omvärlden skulle bliganska förfärande. Vi skulle få se kaos i den svenskaekonomin. Det skulle bli snabba förändringar medavseende på räntor och annat som vore klart negativaför . Ett nej skulle försvåra våra möjligheteratt fortsätta att vara progressiva i vårt arbete i deneuropeiska unionen. Sysselsättningsunionen har visatatt kan åstadkomma mer som medlem än attstå utanför. Ett nej härvidlag skulle vara direkt för-ödande.Anf. 88 (m) replik:Fru talman! Jag gör i och för sig samma bedöm-ning, men det kan vara bra att vi stämmer av. Ett nejskulle innebära det säger. Detfår mig att dra slutsatsen att de partier som plä-derar för ett nej till Amsterdamfördraget kan göra deti vetskap om att de ändå aldrig kommer att få majori-tet och behöva ta ansvar för sina gärningar. De kanägna sig åt sin populism och få en och annan röst.Men de kommer aldrig att behöva ta ansvar för sinagärningar.Anf. 89 ()replik:Fru talman! Jag instämmer i vad . Jag har stor respekt för de partier som har engentemot majoriteten annan uppfattning i den härfrågan. Det vore bra om vi samfällt kunde få till stånden ordentlig sakdiskussion. Sakfrågorna måste belysasmer.Anf. 90 ():Fru talman! I litet har jag haftförmånen att få vara ledamot i utrikesutskottet somersättare för . Under denna tidhar utskottet i stor brådska behandlat Amsterdamför-draget och allt vad fördraget innebär för ochEU.Jag har frågat: Varför denna brådska?Amsterdamfördraget kommer inte att träda i kraftförrän tidigast . Är det så illa attregeringen tvingar fram ett beslut för att man är räddatt riksdagsvalet skall bli ett EU-val? I och försig är en sådan rädsla befogad. Majoriteten socialde-mokrater på gräsrotsnivå är EU-kritiska. Många avtradition socialdemokratiska väljare skulle säkertvälja något av de EU-kritiska partierna för att förhind-ra att Amsterdamfördraget godkäns.Denna rädsla kan inte ge legitimitet åt att den de-mokratiska processen totalt körs över. Demokrati ärviktigare än framgång för det egna partiet.Men det är inte bara medborgare somkörs över. Även EU-kritiker kommer attdrabbas av dagens riksdagsbeslut. Trots att Danmark- till skillnad från - har beviljats undantag förde värsta bitarna i fördraget, går danskarna till val omAmsterdamfördraget . Utgången är oviss.Men om godkänner fördraget, har danska ja-sidan ett oerhört starkt trumfkort.Jag och är mycket kritiska till denforcerade beslutsprocessen i frågan. Vi står fast vidvårt krav att beslutet skall underställas en folkom-röstning eller i vilket fall att beslutet inte skall fattasinnan höstens riksdagsval. Det är inte . Jagvädjar till alla er som skall fatta detta för såödesdigra beslut: För demokratins skull, skjut uppbeslutet om Amsterdamfördraget.(Applåder)Anf. 91 () re-plik:Fru talman! Jag kan börja med att hälsa välkommen i den utrikespolitiska debatten. Honkunde ha valt ett bättre tillfälle, med tanke på arbets-belastningen i utrikesutskottet. Men det väljer maninte alltid själv.Frågan var om ärendet hade forcerats genom riks-dagen. Sedan framfördes ett antal dunkla motiv. Jagtycker att de saknar relevans.Man kom överens om Amsterdamfördraget i juni1997. Re-geringen skrev i sedvanlig ordning en departements-skrivelse som gick ut på remiss. Remissinstansernakom in med sina svar. Regeringen skrev en proposi-tion - precis som i alla andra ärenden. Propositionenlades fram på bord i mitten av februari.Sedan dessa har vi behandlat den i utrikesutskottet.Sedan har ärendet kommit upp i kammaren i . Jag kan inte se att det har varit fråga omnågon forcerad behandling.Jag tycker att fallet bevisar att man inteskulle vara särskilt hjälpt i en folkomröstning bara föratt andra länder har sagt ja. Jag hade gärna sett attNorge hade gått med i EU. Landet borde ha gjort det.Men sade nej trots att och Sverigetidigare hade sagt ja. Det var först och där-efter och . sade i alla fall nej.Det motsäger det faktum att ja-sidan i skullefå en fördel om vi inte skjuter upp vårt beslut.Anf. 92 () replik:Fru talman! Som jag var inne på i mitt anförandetycker jag att skulle invänta en folkomröst-ning i . Jag tycker inte att riksdagskall gå före i denna fråga.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Jag har respekt för det. Det finns somsagt i reservationen.Däremot tycker jag att vi i riksdag, medden arbetsordning som vi har, faktiskt på egen handbeslutar när vi skall behandla de olika frågorna. Jagmotsätter mig väldigt starkt resonemanget att dettaärende skulle ha forcerats genom . Vi gördet ibland, när det i stort sett ligger ärenden på bordet.Men det är små och mycket okontroversiella ärendensom man möjligen skulle kunna anse ibland forcerasigenom.Detta ärende är absolut inte forcerat igenom nå-gonstans. Det har varit ute på remiss hos en lång radolika organisationer, det har varit föremål för sedvan-ligt propositionsskrivande i ochför sedvanligt behandlande i utrikesutskottet. Detfinns ingen som helst grund i påståendet att manskulle ha forcerat igenom ärendet av partipolitiskttaktiska skäl eller något annat.Anf. 94 () replik:Fru talman! Som jag har varit inne på är vi i Mil-jöpartiet för en folkomröstning. Jag anser inte attfrågan har stötts och blötts så att folk har kunskap omAmsterdamfördraget.