prot · GL09103 · 1998-05-07 00:00:00 — inställning till övrigafrågor i betänkandet framgår av detta och av våramotioner i ärendet. För tids vinnande avstår jag frånsärskilda yrkanden.Anf. 8 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis angående ge-nomfartstrafik, som tog upp, bara sägaatt de utredningar som gjordes inför Dennisöverens-kommelsen visar att av trafiken iStockholm skulle igenom . För de övrigavar slutdestination.Riksdagen skall besluta om den senaste ver-sionen av den s.k. Stockholmsöverenskommelsen.Den här överenskommelsen är ett typiskt utslag avden tvehågsenhet, men framför allt valtaktik, sompräglat hela processen kring nya trafiklösningar iStockholmsområdet. inser man att det s.k.Dennispaketet inte hade någon egentlig folklig för-ankring, tvärtom. Politikerna tvingades bemöta en storopinion som i sig blev en folkrörelse i . Nusmyger man in en paketlösning, men utan miljökon-sekvensbeskrivning, som gällde för den förra helhets-lösningen. Det är anmärkningsvärt.Samtliga miljöorganisationer har tagit avstånd frånden tidigare uppgörelsen. Och visst, politikerna har,inte minst till följd av en ändrad majoritet i , gjort viktiga avsteg från Dennisöver-enskommelsen. deklarerade regering-en i ett pressmeddelande att Dennisöverenskommel-sen inte längre gällde. De garantier som riksdagendock utställt för vägbyggen drogs inte tillbaka, vilkethade varit det naturligaste, utan fick i stället snälltvänta på ny förhandling.Vad är nu dagens överenskommelse? Ja, först ochfrämst är det inte en helhetslösning för Stockholmstrafikproblem, vilket den tidigare överenskommelsenpåstod sig vara. Skandalprojekt, som Västerleden ochÖsterleden, har skjutits eller helt slopats.Däremot kvarstår de yttre tvärlederna, Norra länkenoch , plus en del kollektivtrafik.Södra länken är dyraste vägprojekt. Ensådan investering måste rimligtvis föregås av mycketnoggranna beräkningar av avkastningen och nyttan.Annars är det omoraliskt mot skattebetalarna.En orsak till att byggs sägs vara attminska miljöproblemen, inte minst för de boende iHammarby. Visst är det angeläget att minska mil-jöproblemen, men när majoriteten hävdar att länkenskall byggas av miljöskäl är det en förolämpning å detgrövsta mot alla seriösa miljödebattörer. Alla vet attSödra länken i sig kommer att generera ytterligaretrafik, inte minst med avsaknad av trafikstyrandeavgifter. kommer att öka antalet fordon-skilometer med 30 000 fordon, vilket bety-der koldioxid ytterligare i utsläpp perår. Det finns alltså en direkt och konkret miljöför-sämring som konsekvens.Den indirekta försämringen är dels att man fortsät-ter att bygga fast sig i ett transportsystem som lång-siktigt är såväl ekologiskt som socialt ohållbart, delsatt byggandet av i inte pånågot vis på lång sikt löser framkomlighetsproblemen.Det heter att länken skall byggas för att ökaframkomligheten, minska köerna och få effektiv tra-fik.Detta resonemang har allvarliga brister. Men härkör majoriteten med en väl beprövadteknik, nämligen strutstekniken, dvs. att stoppa huvu-det i sanden. Att bygga bort trängsel med investering-ar ekvivalenta till dagens system är bara att skjutaproblemen framför sig, till kommande generationer.Om och andra motorvägsbyggen gene-rerar trafik och inga dämpande åtgärder genomförskommer vi snart att vara tillbaka i samma problematiksom i dag.Under resans gång kommer vi också att få en be-tydligt sämre miljö i ett natur- och hälsoperspektiv.I början av mars var det premiär för AndersWahlgrens . Oavsett vad mananser om vad somliga har kallat för en nostalgitrippvisar filmen tydligt att brutala förändringar i stadsmil-jön leder till en generellt försämrad boendemiljö påalla vis för invånarna. Hur mycket motorväg till tålegentligen ? Motargumentet är förstås attSödra länken byggs genom tunnel. Men vad händersedan? Svara gärna på den frågan, Hans Stenberg.Både och jag vet mycket väl att Stock-holms trafikproblem inte är slut i och med att Södralänken byggs.Så fortsätter alltså byggandet av bitför bit men bygget påbörjades ioch med sprängningarna för arbetstunnlar. Jag villrikta skarp kritik mot det tillvägagångssättet. Jagmenar att den politiska processen därmed föregrips.Det är just detta tillvägagångssätt som lett till att dethavererade Dennispaketet har lämnat efter sig en såsaftig nota till skattebetalarna.I dagens beslut ingår även finansieringen av en nyÅrstabro. Spårbundna transporter är miljömässigt heltöverlägsna vägtransporterna. Därför stöder Miljöpar-tiet de gröna investeringar i spår. Mot bakgrund av attett tredje spår, södergående, är en absolut nödvändig-het är det dock viktigt att regeringen har klara beskedbakom de fagra löftena och talar klarspråk om . Ett ja till och ett tredje spår måsteockså innebära en finansiering av nedgrävning avCentralbron. Hur blir det med det, ?Jag skulle vilja ha ett svar också på den frågan.De yttre tvärlederna byggs som planerat. Det ärviktigt att ha i minnet att det när vi talar om Stock-holm, framför allt när det gäller naturmiljö och socialboendemiljö i samband med vägar, inte bara är ettinnerstadsperspektiv som skall tillämpas. Det verkarsom att regeringen med sitt löfte om att ett tredje spårinte skall dras över och att Centralbronskall läggas i tunnel har gått en grupp framgångsrikaopinionsbildare från högre kultur- och aka-demikerkretsar till mötes. Även om jag också kantycka att det är fel att förstöra unika kulturvärden ochMiljöpartiet har tagit avstånd från sådant, måste jagsäga att det fortfarande finns anledning att misstänkaatt regeringen i hela processen har gått innerstadso-pinionen till mötes mer än man gjort vad gäller deförortsboende.Sedan något om själva finansieringslösningen.Staten står för . Av de statliga pengarnaskall lånas upp och betalas överstatsbudgeten . skall 680miljoner kronor utbetalas av staten direkt, och medlenskall tas i anspråk från utgiftsområde 22. Eftersom detligger framåt i tiden ger regeringen ingenfingervisning om hur denna s.k. omdisponering skallske. Kan vi få ett litet tips från s-sidan om vari-från pengarna inom utgiftsområde 22 skall tas? Skallde tas från järnvägssatsningar, vägunderhåll i , stöd till sjöfarten, upphandling av kollektiv-trafik eller stöd till handikappade? Varifrån skallalltså pengarna till tas? Någon från s-sidan måste svara på frågan om vad det är somprioriteras bort till förmån för dyraste väg-projekt. Ni kan inte tiga ihjäl den frågan mycket läng-re!Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservationerna2, 3 och 4.Anf. 9 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servationerna 2 och 3 och vill poängtera attdet är väldigt bra att reservationerna 2, 3 och 4 ärskrivna tillsammans med och Miljöpar-tiet.Först vill jag säga att det är ganska väl känt vad vii tycker i den här frågan.Sedan tänker jag citera ur en bok som riksdagenhar att behandla om ungefär . Det gäller dåen proposition som ligger på bord, Trans-portpolitik för en hållbar utveckling. Där kan manläsa:"Transportpolitikens övergripande målRegeringens förslag: Det övergripande målet förtransportpolitiken skall vara att säkerställa en sam-hällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar trans-portförsörjning för medborgarna och näringslivet ihela landet. "Jag har en fråga: Är det så att det beslut som riks-dagen med all sannolikhet kommer attfatta - det handlar då om att stödja regeringens för-slag till finansiering av trafikin-vesteringar - överensstämmer med det här övergri-pande målet, som vi alltså kommer att ta om ungefären vecka? Jag hävdar att det inte är så.Den som stöder regeringens förslag kommeratt stödja trafikanläggningar som har en ohållbarekonomisk grund och där man inte finansierar medvägavgifter och egentligen inte presenterar en alter-nativ finansiering över huvud taget. Man presenteraringen finansiering, precis som sade.Vidare gäller det trafikanläggningar som i längdeninte är vare sig samhällsekonomiskt eller miljömässigthållbara. Vi saknar konsekvensbeskrivningar här.Tidigare talare har tagit upp det problemet. Det härkommer att stödja någonting som inte gynnar nä-ringslivet i andra regioner annat än eventuellt i Stock-holm men inte heller det är belagt. Är det någon somhar frågat dem i andra delar av som är medoch finansierar detta om de vill lägga så stora delar avtrafik- och infrastrukturinvesteringar i Stockholm.Kanske finns det andra, mer intressanta och nödvän-diga, projekt att satsa våra pengar på.Vägavgifterna är en fråga som vi har talat ommånga gånger tidigare. Jag hoppas verkligen att vifortsätter att tala om dem. Jag anser att det är nöd-vändigt. Den typen av finansiering fanns med i grund-förslaget. är detta borta. Varför är det borta?Under de senaste åren har vi presenterat bådetekniker och möjliga lösningar för att införa olikatyper av miljöstyrande vägavgifter - eller trafikavgif-ter; det är litet olika system - som över huvud tagetinte inkräktar på människors integritet och som det ärfullt realistiskt att genomföra ur de aspekter som vitidigare har talat om.Alla undersökningar som har gjorts visar på olikasätt att storstadsregionernas trafikkostnader belastarmiljön och samhället. Det handlar om ganska storasummor.Jag har här en skrift från iStockholm, från Plan- och trafikavdelningen. Det ären ganska gjord skrivelse där just nämndaproblem tas upp. Vad är det alltså för kostnader somstorstadstrafiken åsamkar samhället?Man börjar med att hänvisa till rättvis och effektivprissättning inom transportsektorn. Där står det atttransportsektorns obetalda kostnader - externa effek-ter, som det kallas - inom unionen för trängsel,olyckor, luftföroreningar och buller uppgår till 250miljarder ecu, vilket motsvarar ungefär2 . avde här kostnaderna är knutna till vägtransporter.Vidare gör man en kostnadsberäkning av de kon-sekvenser som trafiken kan få just i Stockholmsområ-det. Anledningen till att jag tar upp detta är naturligt-vis, jag hävdar att det är så, att trafiken kommer attöka om vi bygger . Sammanlagt hamnarman på i kostnader förmiljöförstöring, olyckor, trängsel, investeringar m.m.I slutet av skriften säger man: Resonemanget ovanindikerar att kostnaderna för trängsel utgör en bety-dande del av vägtrafikens kostnader. Med tanke påtrenden med ett ökande trafikarbete i länet riskerarträngselproblemet att förvärras, vilket ofta väckerkrav på utbyggnader av vägkapaciteten. Förvaltningenbedömer dock att trängselproblemen i staden i all-mänhet kan bättre med ekonomiska styrmedelän med infrastrukturutbyggnader, som förutom att deökar vägkapaciteten även ökar efterfrågan på bilresor,vilket bl.a. motverkar stadens ambitioner att minskautsläpp av växthusgasen koldioxid.Jag tycker att det är en väldigt bra slutsats. Minslutsats av detta med att vägavgifterna nu inte finnsmed i förslaget är att det egentligen handlar om att detär valår . Det här är en för svår fråga för Social-demokraterna och andra partier att driva igenom.Herr talman! Jag undrar när vi skall lära oss att va-ra förebyggande. När skall vi lära oss av andras pro-blem, av effekterna av andras utbyggnader av vägtra-fiken? Har inte vi sett nog av problem vad gällerbuller, intrång, koldioxidutsläp och problem medträngsel? Jag skulle vilja att vi kunde bryta den trendsom vi återigen är inne i. Det finns inget behov avSödra länken när Österleden och Västerleden harfallit. Det här leder inte till socialt och ekologiskthållbara trafikinvesteringar. Det här saknar finansie-ring och tar utrymme från andra delar av landet. Ochdet här binder oss återigen i ett gammalt system somvi för länge sedan borde ha lämnat. Vi vet ju såmycket bättre nu.Anf. 10 HANS ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas för-slag om trafiklösningar somlagts fram i tre olika propositioner och i mer än 20motioner. Utvecklingen av framtidens transportsystemkräver en rad åtgärder för att förbättra miljön, ökatillgängligheten och skapa bättre förutsättningar förtillväxt. Det gäller inte minst medtanke på den trafikutveckling och de miljöproblemsom finns här. Det är också ett riksintresse att lösaStockholmsregionens trafikproblem med tanke på dennationella betydelse som systemen här har. För uppnåen framtidsanpassad och hållbar trafiklösning krävsdet långsiktiga beslut som följs av att de berördaparterna agerar gemensamt. Ett framtida transportsys-tem för måste vara ekonomiskt,socialt, kulturellt och ekologiskt hållbart.I betänkandet behandlas ett antal motionsförslagfrån om att en ny statlig förhand-lingsman skall få i uppgift att förhandla fram en nybred överenskommelse för . I endel av inläggen här skymtar samma anda fram,att man borde vara klar med hela lösningen och vetaallt som skall göras i de närmaste tio årenoch dessutom veta exakt hur det skall finansieras. Vitror inte att det är en bra lösning, även om det natur-ligtvis är viktigt att ett nära samarbete utvecklas mel-lan olika statliga, regionala och lokala aktörer för attpå så sätt öka samordningen vid planeringen av be-byggelse, infrastruktur och den trafik som skall gådär.Erfarenheterna av den mycket bristfälliga hållbar-heten i de trafiköverenskommelser som träffats i vårastorstadsområden gör att det finns all anledning atttvivla på att det är lämpligt att planera för stora sam-ordnade trafikpaket. Det är nog bättre att lösa behovetav samordning inom ramen för det ordinarie plane-ringssystemet. Vi har här i så sent som förravåren beslutat om en länsanpassad regional investe-ringsplanering för samtliga trafikslag. Dessutom harregeringen i sin transportpolitiska propositionpresenterat ett förslag som innebär ett vidgat sam-hällsekonomiskt synsätt och ändrade förutsättningarför en effektivare samordning på regional nivå. Därförtror vi inte att en ny statlig förhandlingsman ellerdetta att man måste ta hela det stora greppet är deträtta sättet att lösa trafik- ochmiljöfrågor. Det sker nog bäst inom ramen för ordi-narie planeringsarbete och genom att vi här, precissom på många andra håll i landet, tar ett steg i tagetnär vi utvecklar infrastruktur.I några motioner förordas att Stockholmsregionenskall få en ökad andel statliga anslag, få tillbaka endel av de olika skatter och avgifter som regionensbilister betalar in till statskassan. I motionerna fram-förs att man i princip skall få tillbaka det man betalarin från regionen. I inläggen här låter det som attLennart , och snarare tycker att det går för mycket ut tillregionen.Jag tycker att det är ett litet för enkelt sätt att reso-nera. Enligt vår uppfattning måste drift, underhåll ochinvesteringar i det statliga vägnätet finansieras medstatliga medel utifrån en samhällsekonomisk grund-syn. Fördelningen mellan olika regioner av statensmedel för trafik och infrastruktur skall främja ettmiljöanpassat och trafiksäkert transportsystem ochbidra till tillväxt och sysselsättning i alla delar avlandet.Herr talman! Den preliminära överenskommelsenom trafiklösningar i följdes av ettkompletterande beslut av de regionala parterna. Inne-hållet i överenskommelsen redovisades i budgetpro-positionen 1993. Det sades att utbyggnaden av trafik-lederna, en komplett ringled runt staden, en yttretvärled, vissa miljö- och framkomlighetsförbättrandeåtgärder och dessutom infartsparkeringar enligt dennaöverenskommelse skulle finansieras genom tullar påbiltrafiken. Sedan beslutade 1994 att väg-tullar skulle finansiera utbyggnaden och att regeringenskulle återkomma till med förslag till lag-stiftning om vägtullar.Sedan dess har stämningarna ändrats i Stockholmsstadshus. Det är ganska lätt att konstatera att det intelängre finns någon blocköverskridande majoritet föratt införa ett vägtullsystem i . Där har LarsBjörkmans partivänner ett mycket stor del av ansva-ret. För att ett vägtullsystem skall fungera måste detvara lätt att förstå och acceptera av den enskilda trafi-kanten. Det system som föreslogs för Stockholmsre-gionen hade inte en sådan utformning. Därför tillstyr-ker vi från utskottsmajoritetens sida regeringens för-slag, att vi inte skall införa det avgiftssystem för väg-tullar som tidigare föreslagits.När det sedan gäller de motionsförslag och reser-vationer som lämnats om bilavgifter kan särskildamiljörelaterade tätorstavgifter utgöra ett mycket ef-fektivt sätt att styra trafiken . Jag är per-sonligen helt övertygad om att vi kommeratt ha ett system som betydligt mer baseras på trafi-kavgifter och mindre på den typ av skatter som vi harför vägtrafik . Jag tror att det är en nödvändigutveckling.I många andra länder anser man också att ett välfungerande och miljömässigt hållbart trafiksystem istörre stadsområden förutsätter någon form av av-giftssystem. Därför behöver den tekniska utveckling-en av avgiftssystem stödjas.Det pågår ett arbete inom för attskapa det regelverk som behövs för att möjliggöra attsärskilda vägavgiftssystem införs. För att klara pris-sättningsproblemen i tätorterna fordras lokalt anpas-sade lösningar. Det kan aldrig vara så att staten skallkunna tvinga på en region ett system med trafikavgif-ter, utan det måste skötas i samspel medregionen.Det är åter lätt att konstatera att det inte hittillsinte gått att få någon blocköverskridande majoritet föratt införa ett avgiftssystem för biltrafik i Stockholmsinnerstad och för den delen inte heller någon annanform av regional finansiering. Därför finns det idagsläget inga förutsättningar att införa ett systemmed miljöstyrande avgifter. Därför anser vi att vimåste avvakta resultatet av det pågående utrednings-arbetet. Min förhoppning är att vi kommer fram till ettbra resultat, men går det alltså inte.Herr talman! Det är angeläget att Stockholmsregi-onens trafiksystem blir långsiktigt hållbart. Därför ärdet positivt att regeringen lägger fram ett förslag sominnebär att vissa betydelsefulla åtgärder kan genomfö-ras utan ytterligare förseningar - vi har haft alldelestillräckligt med förseningar på det här området. Medden överenskommelse som staten träffat med och har alltsåregional förankring uppnåtts som den fort-satta trafikutbyggnaden kan samfinansieras. Uppgö-relsen innebär att genomförs och finan-sieras gemensamt av och staten.Genom utbyggnaden av skapas en välfungerande trafiklösning som dagens besvä-rande miljöproblem kan begränsas, inte lösas men välbegränsas. Dessutom skapas utrymme för fortsattsamhällsbyggande där vägen går fram.Det är också angeläget att järnvägens kapacitetförstärks genom att ett ytterligare dubbelspår byggsmellan och södra. Därigenom kan deomfattande investeringar som genomförts och sompågår i landets järnvägssystem utnyttjas på ett brasätt. För innebär överenskommelsen attjärnvägens kapacitet förstärks genom att sträckanÅrstabergsvägen-Stockholm södra byggs ut i fyraspår inklusive en ny dubbelspårig järnväg över och en ny pendeltågsstation vid Årstaberg.Projektet samfinansieras mellan staten och så att bidrar med800 och med resterandemedel, 100 miljoner kronor.Herr talman! Utskottet delar regeringens bedöm-ning att med hänvisning till att Dennisöverenskom-melsen inte längre gäller bör de statliga garantiramarsom tidigare medgetts begränsas. Därför bör riksda-gen bemyndiga regeringen att begränsa Riksgäldskon-torets rätt att teckna statlig borgen för vissa väginves-teringar i län.Herr talman! Det är angeläget att de kollektivtra-fiksatsningar som innebarkan genomföras med en anpassning till de förändradeförutsättningarna. Därför bör tidigare utlovade medeltill kollektivtrafikens utbyggnad i Stockholmsregio-nen kunna utbetalas till ienlighet med principerna i den tidigare Dennisöver-enskommelsen - och detta trots att de vägprojekt somingick i överenskommelsen nu inte kommer till utfö-rande.Det bör också vara möjligt för länslandsting att få använda statsbidraget för tunnel-baneutbyggnad mellan och ochsnabbspårvägen mellan och för att delfi-nansiera järnvägsprojektet . haren väldigt viktig roll att spela i utvecklingen av ettlångsiktigt hållbart transportsystem. Därför är detangeläget att de omfattande investeringar som genom-förs och som pågår i landets spårsystem till fullo kanutnyttjas.Mot den bakgrunden är det positivt att en över-enskommelse träffas om en samfinansierad lösningför att bygga ut järnvägens kapacitet söder om . Det innebär att kapaciteten snabbt kan öka ijärnvägssystemet som handlingsfrihet gesnär det gäller att hitta en lämplig lösning för att ytter-ligare öka kapaciteten för järnvägstrafiken genomcentrala Stockholm.En lösning med en utbyggnad av ett tredje spår iytläge vid i kombination med vägtun-nel som ersätter kan väsentligt förbättramiljön i . En sådan lösning görockså att de kulturhistoriska värdena i området blirmer tillgängliga, som trafikkapaciteten överMälaren utökas. Därför är det väldigt bra att statenoch i den överenskommelse som harträffats om bl.a. finansiering av och Södralänken gemensamt har uttalat att man är överens omatt ett tredje spår förutsätter en helhetslösning innebä-rande att ersätts med en biltunnel.Vi utgår ifrån att regeringen och berörda parteraktivt och skyndsamt kommer att pröva hur den fort-satta utbyggnaden av järnvägens kapacitet bör ske ochockså pröva frågan om ifall skall ersättasmed en tunnel.Herr talman! har tidigare beslutat attdrift och underhåll av de nya lederna i Stockholmsre-gionen skall finansieras regionalt. Med tanke på denomfattande finansieringsbörda som regionen nu tar påsig föreslås att drift och underhåll av de nya vägarna istället skall bekostas genom ordinarie anslag för driftoch underhåll av statliga vägar. Därmed uppstår ocksåen överensstämmelse med vad som gäller för statligavägar i landet i övrigt.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 11 () replik:Herr talman! Många satsningar i är avriksintresse, det är klart att vi i bejakar det.Det finns många saker som vi och socialdemokraternaär överens om såsom utbyggnaden av tredje spåretoch hanteringen av . Där finns det ensamstämmighet, men det finns det inte om Södralänken. Det är två helt skilda saker. Centralbroför-ändringarna och spåret kommer att bli lidande - inteminst finansiellt - av den satsning som skall ske påSödra länken.Herr talman! Sedan undrar man om Hans Stenbergoch jag talar om samma ställe i där Södralänken skall ligga. Jag vet inte om harvarit där. I så fall kan han kanske berätta för mig vartden föreslagna leder. Jag passerar detstället och kan tala om att den planeradeSödra länken leder rakt in i , omman inte tänker sig att bygga vidare på den. Men vart leder i denna stor-skalighet som man har tänkt sig? Eller finns det någontanke hos er också om en österled?Hans Stenberg sade att såsom den nuär konstruerad skapar utrymme för fortsatt samhälls-bygge. Vad är det för samhällsbygge? Är det någrafler vägar? Eller varför valde just deorden? Är det några andra saker som skall växa upp islutet på ?När det gäller pengarna, hur påverkas finansie-ringen av och tredje spårets förändring avatt pengar nu tas i anspråk för ? KanHans Stenberg berätta litet om fortsättningen på det-ta?Anf. 12 HANS () replik:Herr talman! Det var många frågor från LennartDaléus. När det gäller satsningen på ärdet uppenbart att gör en helt annanbedömning av nyttan och behovet av denna väg änvad de styrande i regionen gör. Jag är av den uppfatt-ningen att man måste respektera demokratiskt fattadebeslut. Åsikterna hos dem som har fått folkets förtro-ende att styra i regionen måste i det här fallet vägaganska tungt.Lennart talade om att det inte finns någotfolkligt stöd. Jag vill nog påstå att det finns det.Man får väga olika projekt mot varandra. Detfinns ju inte outtömliga resurser att satsa. Men detta ärändå en prioritering som de styrande i Stockholmsstad tycker är riktig. Vi har gjort en överenskommelsemed dem om att skall genomföras. Så-vitt jag vet finns det inte några planer på en österled.Anf. 13 () replik:Herr talman! Det där är inget svar. Det är klart skall acceptera demokratiskt fattade beslut. MenHans Stenberg kunde ju ha modet att förklara sin synpå den statliga finansieringen av detta projekt mer änatt hänvisa till en överenskommelse med kommunalaföreträdare.