prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — I en gemensamansträngning kan marginaliseringen av där-emot vändas till ömsesidigt utbyte.Regeringen föreslår med sin skrivelse en ny poli-tik som syftar till att stödja afrikanskt ledda föränd-ringsprocesser mot fördjupad demokrati och uthålligekonomisk tillväxt med särskild inriktning på fattigamänniskors situation. Vidare föreslår regeringen attutveckla partnerskap mellan och omvärldenoch att stärka det långsiktiga utbytet mellan Afrikaoch Sverige.Vi vet att fred och demokrati, ekonomisk och so-cial utveckling är ömsesidigt förstärkande. Vi föreslåråtgärder för att stödja de processer i mot för-djupad demokrati som pågår såväl inom offentligverksamhet som inom det civila samhället och somleder till större öppenhet, pluralism och överbryggan-de av motsättningar.Vi kommer att medverka aktivt för att stärka denafrikanska kapaciteten när det gäller förebyggandeoch hantering av våldsamma konflikter i . Härhar den afrikanska samarbetsorganisationen ,liksom regionala organisationer som SADC, en viktiguppgift.Fru talman! Vi vill se partnerskap som ett förhåll-ningssätt i ett kontraktsbundet samarbete som byggerpå en gemensam värdegrund och ömsesidigt förtroen-de. För att uppnå detta behövs en uppförandekod sombåda parter respekterar. Gemensamma och tydligtformulerade mål, förpliktelser och ansvar ingår ipartnerskapet. Vår strävan är att uppnå ökad jämlikhetoch ömsesidig respekt i relationen. Vi måste kommabort från den ojämlika relation mellan givare ochmottagare som har ett drag av kolonialism.Partnerskapet kan alltså ses som ett slags ömsesi-dig konditionalitet. Den gemensamma värdegrundsom det vilar på bör utgöras av de konventioner somnästan alla länder har undertecknat. Där denna värde-grund för samarbete saknas kan en partnerskapsrela-tion icke utvecklas. Det nya tänkandet har fått ge-nomslag i ett land som . Eftersom utveckling-en där går i fel riktning och ingångna avtal inte re-spekteras, avvaktar vi nu med att ingå ett nytt lång-siktigt samarbetsavtal.Vi vill att dialogen med de afrikanska ländernabreddas till andra områden än utvecklingssamarbetet.Detta betyder att stödelementet i kontakterna på sikttonas ned och ersätts av relationer som lever ochutvecklas av egen kraft. Vi vill stärka kontakternamellan de svenska och afrikanska samhällena. Därförkommer regelbundna samråd om Afrikafrågor atthållas med enskilda organisationer, fackföreningsrö-relsen, kyrkliga samfund och andra relevanta organi-sationer, t.ex. för afrikanska invandrare. Möjligheter-na att stimulera ett ökat samarbete inom områdenakultur, utbildning, forskning, expertutbyte, turism ochidrott kommer att ses över.Sverige och de afrikanska länderna har dessutomett vidgat handels- och investeringsutbyte som ömse-sidigt mål. Vi skall mer effektivt utnyttja resurserinom de statliga myndigheterna, utrikesrepresentatio-nen, och näringslivet för att främja ökad handel ochinvesteringar. Men att tro att ökat handelsutbyte i ettslag kan ersätta bistånd är naivt - om inte värre. Oftadöljer sig bakom sådana slagord en ovilja att engagerasig.Målet för utvecklingssamarbete är att bi-ståndet inte skall behövas. Men de politiskaoch ekonomiska förändringsprocesserna motive-rar ett ökat biståndsflöde.Vi kommer därför att öka biståndet. Sverigekommer att fokusera också i fortsättningen på att höjade fattigas levnadsnivå och bidra till att de afrikanskaländerna kan mobilisera egen kapacitet och egnaresurser för en hållbar utveckling.Fru talman! I västvärldens ekonomiska framgånghar kunskapsutveckling varit avgörande. Därför vill viockså bidra till ett kunskapslyft i de fattiga länderna.Behovet av forskare i utvecklingsländerna är oer-hört stort, och bidrag till att höja den kompe-tensen är viktig. Regeringen kommer därför att lanse-ra en ny och utökad stipendieverksamhet av högkvalitet riktad till både kvinnliga och manliga forska-re, främst - men inte bara - i låginkomstländerna.Syftet är att främja kunskapsutveckling och interna-tionell förståelse med ömsesidigt utbyte och nytta.Afrika söder om består av 48 stater medolika kulturer, historia och politisk utveckling. Mot-satta trender pågår på olika håll på konti-nenten. Vår Afrikapolitik kan därför aldrig bli enenhetlig formel.En förutsättning för att vår förnyade Afrikapolitikskall kunna realiseras är att de ambitioner som ut-trycks delas av stora delar av det svenskasamhället: av folkrörelser, idrottsföreningar, kulturut-övare, akademiska institutioner, företag och näringsli-vets organisationer, liksom av enskilda människor.Det är bara genom ett brett deltagande som ett ökatutbyte mellan de svenska och afrikanska samhällenakan förverkligas. Ett sådant brett deltagande fannsunder vårt stöd till kampen mot kolonialism ochapartheid. Det var det som gjorde att kampen blevframgångsrik. är denna breda medverkan likaviktig för att stödja framväxten av det nya Afrika.Anf. 144 ()replik:Fru talman! Egentligen får man anstränga sig ochtänja på replikrätten när man skall ta replik på PierreSchori.Jag kan skriva under på allt som harfört fram här, så egentligen skulle det kunna vara ettinstämmande. Men jag skall ändå drista mig till att taupp två saker. Det ena har berört, detandra inte.Det som inte berörde är en reserva-tion som finns fogad till betänkandet. Det är reserva-tion 6, som rör det s.k. . ärväl medveten om den kritik som finns när det gällerprocessandet av MAI-avtalet.Jag skulle vilja fråga : Hur stämmerupplägget med regeringens agerande när det gällerMAI-avtalet och arbetet med partnerskapstanken somvi diskuterar? Kritiken går ju ut på att man intehar involverat de länder som borde vara involverade,som borde vara med som partner i det hela.Den andra frågan berörde litetgrand. Det gäller pengarna. talade härmycket väl om vikten av att öka biståndet och andelenav biståndet - biståndsflödet, som sade.Ändå har de kraftigaste nedskärningarna i budget-sammanhang just skett i biståndet under den sittanderegeringen. Hur går det egentligen ihop?Anf. 145 Statsrådet ():Fru talman! Jag förstår att sig. Men han lyckas, liksom , att komma tillbaka till biståndsnivån.Jag får säga att de ambitioner som kd och Folk-partiet har måste väl ändå vara en from förhoppningnär man har med i båten. Är det inte litetav skrymteri att angripa regeringen när vi nu somnästan enda land i världen börjar att sakta höja bi-ståndet - det redan höga, i världsklass stående bistån-det, som angrips av därför att de villskära ned och sänka skatterna i i stället. Ärdet då inte litet av skrymteri att rikta in sin kritik motregeringen och inte säga ett ord om kollegerna, mode-raterna, som man vill bilda regering med?Anf. 147 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller är det självfalletinte hanterat som vi skulle ha hanterat det inom detpartnerskap som vi vill upprätta. Däremot har Sverigeliksom inom MAI-förhandlingarna drivit skall göra utredningar när det gäller konsekven-ser för miljön, låginkomstländerna och kanske ocksåkulturen.Anf. 148 ()replik:Fru talman! Låt mig börja med det sista, MAI.Statsrådet säger att det inte har hanterats som detborde. Det är ett erkännande av att det kommer att blien ändring därvidlag och att det är på gång en annantingens ordning. Det tackar vi för.Det första som statsrådet tog upp, om biståndetsstorlek och enprocentsmålet, förstod jag inte riktigt.Problemet var inte attupprätthålla det. har inte varit proble-met.Om socialdemokraterna hade velat finna en part-ner här i för att höja biståndet finns detflera partier som hade ställt upp: , Vänster-partiet, kd, . Men man valde ochett tyst moderatparti.Jag kryper inte alls bakom någonting. Det gick braunder den borgerliga tiden med sombiståndsminister. Ansvaret ligger på statsrådet att taen annan samarbetspartner här i . Då hade vifått majoritet.Anf. 149 Statsrådet ():Fru talman! Eftersom det kanske är sista gångensom vi diskuterar biståndsnivån i kammaren före valet- vi har ju diskuterat den förut - vill jagändå säga två saker.Den socialdemokratiska regeringen fick ta över ettverkligt konkursbo ekonomiskt sett. Vi fick dra i gången hårdhänt saneringspolitik där alla svenska medbor-gare fick medverka. Det gick också ut över biståndet,liksom över pensioner, a-kassa och annat. Konkurs-boet var ett verk av flera av de partier som nämnde.Nu när vi har fått ordning på ekonomin vill viockså höja biståndet. Och det är inte litet. Det är½ miljard . Det blir 1 miljardextra . Det om det.När det gäller : tittat på motioner när det gällerflyktingpolitik och bistånd?Anf. 150 är fortfarande somrepliken gäller.Anf. 151 Statsrådet ():Fru talman! Jag uppfattade att han talade om mo-deraterna, men okej.Anf. 152 () replik:Fru talman! Det finns mycket positivt i . Jaghåller med statsrådet om att har alla möjlighe-ter att utvecklas om vi bara hjälper det.Samtidigt får vi också erkänna att det är här destora problemen finns, framför allt i söder omSahara. Det är här som fattigdomen ökar, som antaletbarn ligger på mer än sex barn per kvinna och somaids skördar sina flesta offer. Och det är här som vialla är överens om att våra insatser behövs allra mest.Det är här vi behöver kraftsamla.Därför skulle jag vilja fråga statsrådet om det för-slag som vi har lagt fram med tanke på att det i rege-ringens skrivelse sägs att man skall stödja afrikansktledda förändringsprocesser mot fördjupad demokratioch uthållig ekonomisk tillväxt med särskild inrikt-ning på fattiga människors situation.Vore det inte bra om denna nya politik som vivälkomnar kunde utformas i ? Vore det inte braatt flytta den avdelning på Sida som sysslar med denhär utvecklingen till ? Vi behöver finnas påplats . Jag tror att det är oerhört viktigt att viär där. Jag tror att detta skulle vara ett lyft för helapartnerskapstanken. Hur ser på det?Anf. 153 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att går väl långti regionalpolitisk satsning. Är det riktigt uppfattat attInger vill att en del av ,den del som sysslar med , skall flyttas till Afri-ka?Anf. 154 () replik:Fru talman! Låt mig svara på det. Detta har vi iflera år föreslagit i våra motioner, så det kan nog intevara någon nyhet. Det är beklagligt att det är en nyhetför statsrådet, men jag tror att alla andra här i kamma-ren har uppfattat att det är precis detta som vi villgöra.Anf. 155 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig då än en gång bemöta dennabarocka idé. Vi har, som bekant, biståndskompetentpersonal placerad på våra ganska många ambassader iAfrika. Vissa ambassader är i själva verket stora bi-ståndskontor, med all den kapacitet och kunskap sombehövs för detta. Vi behöver också här hemma en delmänniskor som bedömer i ett helhetsperspek-tiv, i kontakt med internationella organisationer osv.Jag tror således att det vore litet av utarmning attgöra på det sätt som föreslås här. Det har därför ocksåmed rätta avvisats av utskottet.Anf. 156 ():Fru talman! Först vill jag säga att jag instämmer iallt det som sagts om möjligheter liksom iväldigt mycket annat som har sagts här tidigare. Jagvill bara kommentera några saker.Jag kan dock inte avhålla mig från attpåstå att kvinnor är nyckeln till utveckling. Jag tror attdet påståendet är sant på många områden men alldelessärskilt när det gäller , så många starka kvinnorsom där finns, för att inte tala om allt det arbete somdessa kvinnor gör i . Utan dem skulle intemycket åstadkommas, med tanke på hur litet arbetemånga av männen gör.Jag tycker att det är viktigt att vi aldrig glömmerjämställdhetsmålet i allt vårt samarbete med Afrika.Jag tror att kvinnorna där i mycket större utsträckninghar en nyckelposition än på många andra ställen. Därfinns dock inte så många kvinnor i ledande positioner.Det är synd, och det är nog en del av olycka.Jag skall dock inte kommentera det mera.Jag skall bli mycket kortfattad i detta inlägg, ävenom man kan tala länge om den komplexa och fascine-rande världsdel som är. Jag har tillsammansmed väckt en motion där han-deln tas upp ur litet olika aspekter, bl.a. med tanke påMAI-avtalet. Jag ställer mig bakom reservation nr 6,där ungefär samma inriktning som den vi har när detgäller redovisas.Vi berör i motionen också en annan fråga, men ty-värr utan någon kläm, och därför har den inte blivitbehandlad i utskottet. Jag har dock under hand funde-rat en hel del på den. Den handlar om situationen förjordbruket och för småbrukarna i många länder iAfrika.Vi tycker att det är mycket viktigt att frågor somäganderätten, rätten att bruka jorden för livsme-delsproduktion och att få ut rimliga priser för produk-terna säkras och att detta skall prioriteras i det nyasamarbetet med länder. Det finns exempel påstora brister i dessa avseenden, när det gäller prisbil-den, möjligheterna att använda jorden osv.Jag vill fråga statsrådet vilken synregeringen har på detta och om det är något som re-geringen kan tänka sig att lyfta upp i det fortsattasamarbetet. Det är inte något som lyfts fram särskiltmycket vare sig i skrivelsen eller i betänkandet, menjag menar att det har avgörande betydelse för livsme-delsproduktionen, för exporten från länderoch för att hindra inströmningen av fattiga människortill städernas slum m.m. Jag vill gärna få en kommen-tar till den frågan.Jag kan inte heller låta bli att något litet kommen-tera . Jag besökte Polisario isamband med att organisationen firade sitt 25-årsjubileum. Jag gjorde besöket tillsammans med EvaZetterberg, som jag vet har tagit upp denna frågatidigare i dag.Man har där tillbringat i flyktinglä-ger, i ett av de mest ogästvänliga områdena i världen.Det verkar nu som om den efterlängtadefolkomröstningen skall bli av, inte somhar sagts men förhoppningsvis ett par månader senare.Registreringen inför folkomröstningen pågår för fulltoch på ett mycket seriöst sätt, vilket vi kunde se när vivar där. Det sker under FN:s kontroll.Vi hoppas verkligen att det blir en lösning. Det ärinte så lätt, men vi hoppas verkligen på en sådan ochatt västsaharierna når självständighet. Det är natur-ligtvis viktigt att inse att det är i just det ögonblicketsom det verkliga arbetet för folket börjar. Jag är inteså säker på att alla där insåg att det är så. En del gjor-de det nog, men kanske inte alla. Man tror att det härskall gå lätt, men så är det nog inte.Till de problemen lär vi få återkomma i diskussio-ner här i kammaren. är det de akuta problemensom måste . Ett av dem är det som vi har hörtefter det att vi kom hem från vår resa, att den svenskaminröjningsaktionen nu riskerar att fördröjas, gå omintet eller vad som kommer att hända. Det är na-turligtvis inte acceptabelt. Den situationen måsteklaras upp. har ställt upp oerhört starkt förPolisario under alla år, och vi kan nu naturligtvis intesvika.Jag vill fråga statsrådet vad regeringen ämnar göraoch hur den här situationen skall . Minornamåste röjas, och bör ställa upp för detta.Anf. 157 Statsrådet ():Fru talman! Småföretagsutveckling ingår som enviktig komponent i det svenska utvecklingssamarbeteti många länder. Sida har en bred verksamhet för attstödja näringslivsutveckling i form av kompetensut-veckling, affärsutveckling, kapitalförsörjning ochexportfrämjande. I det sammanhanget är det svenskanäringslivet en viktig resursbas.Jag vill också säga att den utbildning som ges ilantmäteri är oerhört viktig för att fastställa ägande-rättsfrågor både i och t.ex. i Ryssland.När det gäller är vi nu inne i ettmycket aktivt skede. förväntas många saker ske.Det finns en del utestående frågor som just nu disku-teras i säkerhetsrådet, bl.a. frågan om utväxlingen avkrigsfångar och sådant som hör till detta. Vi står dockfullt bakom Houstonformeln, som har utarbetats avbl.a. , och arbetar aktivt inom FN.Också när det gäller den svenska minröjningsstyr-kan pågår det ett mycket aktivt arbete inom Rege-ringskansliet, framför allt inom Försvarsdepartemen-tet.Anf. 158 ()replik:Fru talman! Tack så mycket för det svaret. Jagförstår att det inte är så lätt för att gå in idetaljer i den senare frågan, eftersom den ligger på ettannat departement. Jag vill ändå ta upp den, eftersomdet är viktigt att vi utnyttjar alla möjligheter att lösaden.Jag kan efter att ha varit i klimatet där nere tyckaatt det är klart att det är värt litet pengar att röja minordär. Det kan inte vara något enkelt uppdrag. Men detär en annan sak. Jag hoppas att problemet löses.När det sedan gäller frågan om småbruket taladePierre ganska mycket om småföretag, och detär oerhört viktigt. Vi ställer oss bakom allt som görsför utveckling av småföretagen i alla de här länderna.Just när det gäller jordbruket är det viktigt att kartelleroch sådant inte får stå i vägen för småbruken, ägande-rätten, prisbildning och sådant. Då kan man få sådåligt betalt för sina produkter att det inte är någonidé att producera.Det är viktigt att regeringen tar upp sådana saker iallt samarbete med länder som har olika typer avhinder för jordbrukets utveckling. Det finns ju möj-ligheter. Jag vill skicka med biståndsministern att hanbör ta upp detta i alla sammanhang där man diskuteraroch samarbetar med de olika länderna.Anf. 159 ():Fru talman! Jag tycker att det är utmärkt att dethar kommit en regeringsskrivelse som aktualiserar,som det är rubricerat, en förnyad svensk Afrikapolitikinför nästa sekel. Det är också bra att utskottet hargjort en rejäl genomgång och att vi här har fått eningående debatt.Afrika har haft långa och tunga plågoperioder. Afrikahar glömts bort, och t.o.m. världssamfundet harav och till vänt den afrikanska kontinenten ryggen.Det är i det perspektivet viktigt att de här frågornaaktualiserats. Det gäller en kontinent där man, somdet uttrycks i betänkandet, lever under fattigdoms-gränsen. Inkomsterna är små, för att inte säga obe-fintliga, som man har en galopperande be-folkningstillväxt. har det lastats på ytterligare medsjukdomar i form inte minst av aids och hiv, som göratt man plågas hårt.Fru talman! Jag tycker också att det är välgörandeatt utskottet påpekar, och att regeringens skrivelse tarupp, att det utvecklingssamarbete man har haft ochdet man ser framöver har sina rötter i folkrörelsen, isamfund och i enskilda organisationer. Man sägerockså väldigt tydligt att de första biståndsprojektenbedrevs av svenska missionärer i redan på1800-talet. Genuina folkrörelser i var medoch drev fram det statliga biståndet, som formelltinleddes i början på 50-talet.Det noteras också att de kristna samfunden harhaft denna erfarenhet och varit med. Det gäller ka-tastrofbistånd och samarbete med systerkyrkor pådenna kontinent. Jag läser i utskottsbetänkandet attdessa insatser, som naturligtvis gjorts med en ideolo-gisk avsikt, ändå har haft stor betydelse försjukvården på landsbygden i många länder. Så sägerman att svenska kyrkor även bedriver utvecklings-samarbete, vilket finansieras såväl med egna insamla-de medel som genom Sida.Detta, fru talman, hade man inte skrivit på 60- el-ler 70-talen, för då fanns det ett slags komplex införideologiska biståndsinsatser på frivillig basis och påideell grund.En annan sak som jag gärna vill notera i mitt kortainlägg är att det också finns en nordisk ambition ibiståndssamarbetet. Jag tycker att det är välgörandeatt den får växa och utvecklas. Det gäller Nordiskautvecklingsfonden, som beviljar krediter för pro-jekt som främjar ekonomisk och social utveckling i . Jag tycker att det är värt att notera ocksådet.Jag har av och till väckt några motioner om att vihar haft en viss obalans i våra insatser och i vårakontakter. Central- och har varit på undan-tag. Jag noterar med tillfredsställelse att regeringenoch utskottet har om inte tänkt om så valt en annaninriktning, dvs. åt det håll som jag redan för ett par treår sedan önskade. Man koncentrerar sig starkare på defransktalande områdena. Man säger också att en sådanförändring när det gäller resurserna skall koncentreraspå plats i regionen och inte bara fjärrstyras från vårtland.Till sist vill jag ta upp det jag har nämnt i motio-nen om republiken . Det är, som viuttryckte det i motionen, ett av de mindre länder somvi inte skall bortse ifrån. Utskottet säger att det finnsmånga små länder, och det är i och för sig rätt. Ut-skottet säger att det nu är en ickedemokratisk regimdär. Det är också ett riktigt konstaterande. Men jagtror att vi ibland skulle fundera på om vi inte ocksågenom våra partner t.ex. inom EU som har ett kolo-nialt förflutet litet hårdare skulle driva frågorna omhur vi hjälper små länder i till en demokratiskutveckling. Det ligger också i linje med vad regering-en och utskottet har uttalat. Jag tror därför att man iett sådant perspektiv inte skall se det som lösryckt ursitt sammanhang, som utskottet säger. Det kan vara enviktig bit i ett större mönster där små stater får stödutifrån i den process som är så viktig när det gällersocial och framför allt demokratisk utveckling.Anf. 160 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill med anledning av det ElverJonsson sade nämna ett annat land i , näm-ligen , som vi inte har diskuterat här. Nigeriaär efter förmodligen det viktigaste ochstörsta landet i regionen, men det verkar som om detsitter hopplöst fast i något slags underutvecklandediktatur.I förra veckans biståndsministermöte i väcktejag frågan om långsiktiga EU-insatser till stöd fördemokratin och det civila samhället i . På denvägen är det.I övrigt kommer regeringen bilateralt att stärka sinnärvaro i successivt. Vi medger att detbehövs.Slutligen, fru talman, skulle jag vilja säga att kyr-kornas insatser här är ovärderliga. Utan kyrkornasinsatser i , som vi har diskuterat här ,skulle inte Afrikasolidariteten ha varit den som denär.Anf. 161 ():Fru talman! Det sista konstaterandet noterar jagmed stor respekt. Det stämmer också med det jagsade. Ett sådant uttalande från regeringsbänk ellerutrikesutskottet hade förmodligen inte varit möjligt på60- eller 70-talen, även om kyrkornas insatser redandå hade en lång historia.I övrigt tackar jag för statsrådets komplettering isvaret.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Nordiskt samarbete 1997FöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1997/98:UU18Nordiskt samarbete 1997 (skr. 1997/98:73, redog.1997/98:NR1)Kammaren biföll talmannens hemställan om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 162 ():Fru talman! I utrikesutskottets betänkande omnordiskt samarbete behandlas dels regeringens skri-velse Nordiskt samarbete 1997, dels Nordiska rådetssvenska delegations berättelse angående verksamhe-ten . Jag skall koncentrera mig på densenare berättelsen, som redogör för det parlamentaris-ka samarbetet.Den nya inriktning och det förändrade arbetssättsom arbetar efterhar vitaliserat organisationen.Vi kan konstatera att utvecklingen i det nya integ-rerade efter gårmot ett alltmer utvecklat regionalt samarbete, där detnordiska samarbetet och verkat som enförebild. Ett exempel på detta är de tre baltiska län-dernas samarbete inom Baltiska församlingens ram.Vid konferens om regionala organ i ihöstas var också intresset stort för det nordiska sam-arbetet och dess fortsatta utveckling inom ram.Vi moderater vill därför med fortsatta reformer avNordiska rådets arbetsformer göra rådet till en dyna-misk och kraftfull församling med fokusering på ak-tuella frågor med nordisk anknytning. Vi anser att enförutsättning för att det nordiska samarbetet skalllyckas är att det förankras bättre än ide nationella parlamenten och att intresset för denordiska frågorna delas av en större krets parlamen-tariker än de som ingår i . Detmåste ständigt finnas en beredskap att ompröva, ef-fektivisera och anpassa det nordiska samarbetetsinnehåll och former inom en vidare europeisk ram.Vi moderater vill ge det nordiska samarbetet enhelt ny dimension. Vi vill att man arbetar på ett heltnytt sätt. bör enligt närhetsprincipenenbart syssla med det som är relevant för det nordiskasamarbetet. Många Europafrågor, både i närområdetoch inom EU, liksom många nationella frågor har ennordisk dimension. Därför bör de flesta nationellaparlamentariker och EU-parlamentariker från de nor-diska länderna involveras.