prot · GM0935 · 1998-12-14 00:00:00 — Jag tyckte bara att jag på någotsätt borde lyfta in i den här debatten erfarenheter mankan få när man talar med parlamentariker från andraländer, som har ett väldigt lågt partistöd eller saknarpartistöd, och de svårigheter som där finns med attfinansiera partierna och där många ledamöter faktisktengagerar sig ekonomiskt genom att skuldsätta sig föratt driva valkampanjer. I det här sammanhanget villjag bara peka på vilken risk det finns för bindningar iett sådant sammanhang som vi på ett bra sätt klarar avmed det svenska systemet.Jag vill gärna också säga att jag tycker att partier-na har anledning att se upp . Man måste tänkaigenom arbetsformer och möjligheter på olika sätt.Per sade i en tidigare debatt här att förrvar partierna vitalare, det var fler som engagerade sig.Det är väl möjligt att det är riktigt, även om det ärfarligt att säga att ju förr, desto bättre. Så var detförvisso icke. Många enskilda medlemmar i partiernagör stora insatser både genom direkta arbetsin-satser och genom små bidrag - kanske inte men100 eller . Det har vi erfarenhet av även i detsocialdemokratiska partiet.Vad jag vill säga är att om det förr var bättre ochenklare, är det väldigt mycket dyrare att ocksåkomma i kontakt med medborgarna via betalda an-nonsplatser i tidningar och andra medier. Det gör attpartifinansieringen blir en allvarlig, svår och kompli-cerad fråga.Anf. 83 PER ():Fru talman! Jo, jag håller med om att partifinansi-eringen är både allvarlig och komplicerad. Därförtycker jag att den förtjänar en lite större mässa än attbara slentrianmässigt via taxera ut nyamiljoner till partierna. Desto mer som det har visat sig- det förefaller vara något slags enighet om det - attdetta inte uppenbarligen leder till att demokratin blirså vital som vi skulle vilja ha det.Göran hänvisar till att kolleger i andraparlament tycker att det är bra med partistöd. Jagtvivlar inte på att nästan alla politikertycker så. Det är praktiskt och bra att någon annanbetalar. Det är praktiskt och bra att vi fattar beslut häri , och sedan ramlar pengarna in. Det ärframför allt mycket enklare. Men det är någontingsom går förlustigt på vägen. Det är detta någontingsom jag tycker kanske mer är denna debatts kärna änkronor och ören. Vad vi alla har ett ansvar för är attsäkerställa att demokratin inte torkar ut, att demokra-tin inte bara blir stora affischer, inte bara blir storaannonser eller masskommunikation med mycketpengar först och främst från politiker till väljare.Demokratins vitalitet bör återupprättas i den mening-en att det levande nära samtalet människor emellanånyo sätts in i demokratins mitt.Fru talman! Jag är lite orolig för vart den typen avbetaldemokrati som vi har börjat att få i skallleda till när det gäller just det som demokratin ytterstär, nämligen det vitala, spännande och utvecklandesamtalet.Anf. 84 ():Fru talman! Jag är alldeles övertygad om att PerUnckel och jag är överens på den punkten, att det inteblir någon bra demokrati om inte många människor ärengagerade i flera större eller mindre partier. Det äralldeles uppenbart att det är det personliga engage-manget som är avgörande.När jag gjorde den utländska jämförelsen ville jaginte gå så långt som att säga att parlamentariker iandra länder utan vidare tycker att det bra med detsvenska partistödet. Vad jag ville peka på var att detalade om avigsidan med deras situation, t.ex. per-sonlig skuldsättning och andra problem som sedankan komma att påverka politiken. Detta är värt attobservera när vi diskuterar användningen av partistö-det och hur man skall finansiera och vitalisera parti-erna. Det är vi alla överens om att vi behöver göra.Sedan tror jag fortfarande inte på Per Unckelsmedicin, att man börjar att tänka rätt och klokt baraman får mindre pengar. Jag tror faktiskt inte på dentesen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Fortsatt giltighet av lagen om tillfälligabestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokal-radioFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU14Fortsatt giltighet av lagen (1995:1292) om tillfälligabestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokal-radio (prop. 1998/99:1 delvis)Anf. 85 ():Fru talman! Med betänkandet KU14 kommer ytt-randefriheten att begränsas i . Med detta be-tänkande förlänger vi den s.k. stopplagen, en lag somförbjuder nya radiostationer.Vid sidan av de yttrandefrihetsrättsliga frågornakänns det lite märkligt att i tider när vi talar om att vihar problem med för få företag, att det är för jobbigtatt starta företag och för krångligt att driva företag, dåförlänger vi här i en lag som förbjuder nyaföretag, som förbjuder nya arbetsplatser, som förbju-der nya jobb - och detta i en bransch som i andradelar av världen hör till de dynamiska, som hör tilldem om skapar många nya jobb och många nya före-tag.Med denna lag förlänger vi tystnaden i etern påmånga orter. Därmed fortsätter socialdemokraternasitt bygge av stopp och förbud på radio- och eterom-rådet. Det är det som har gällt : Stopp förfler lokalradiostationer och stopp för den digitalaradion.Fru talman! Jag tycker att det är lite synd att när vinu diskuterar en praktisk fråga om inskränkningar iyttrandefriheten är det bara fyra av partiersom tänker delta i debatten. Det hade varit intressantatt få höra t.ex. någon från förklaravarför man i engagerat pläde-rar för att alla tillgängliga frekvenser skall utnyttjas,medan man argumenterar för att frekvenserna inteskall utnyttjas när det gäller lokalradio.Det hade också varit intressant att höra kristde-mokraternas representanter förklara varför inskränk-ningar i yttrandefriheten är acceptabla om de sker ettår i taget i stället i taget. Var är den vitalaoch viktiga skillnaden?Stopplagen föreslogs . Tackvare moderater, folkpartister och kristdemokratersköts den upp . startades det24 nya radiostationer i 13 olika områden.Argumenten för att införa stopplagen har varit attdet har rått brist på mångfald i och med den privatalokalradion. Jag vill därför fråga majoritetens företrä-dare: På vilket vis har mångfalden försämrats av de24 nya radiostationerna i , ?Jag vill också fråga: Vad är det som är fel medmångfald? Vad är det för stort fel som motiverarinskränkningar i yttrandefriheten? Är det fel på pro-graminnehållet i sändningarna från de olika radiosta-tionerna? Vad är det som är så fel att det motiverar ettförbud mot nya radiostationer?Hur har mångfalden förändrats på , i Örn-sköldsvik och ? Det är tre av de områdensom fick lokalradiostationer då viborgerliga lyckades skjuta upp stopplagen.För att underlätta för majoritetsföreträdaren attsvara på mina frågor skall jag tala om att i Örn-sköldsvik är det fler i somlyssnar på privat lokalradio än som lyssnar på Sveri-ges Radio totalt. Det talar för att den privatalokalradion har tillfört någonting som lyssnarna tidi-gare har saknat.Vad är det som gör att majoritetsföreträdaren härkan säga att mångfalden är så dålig, om lyssnarnaändå väljer den privata lokalradion? i Örn-sköldsvik är den överlägset största stationen när detgäller antalet lyssnare i åldern . NRJ i Örn-sköldsvik är den näst största stationen. Först på tredjeplats kommer P 3, den kanal där politiken och statenhar en påverkansmöjlighet via avtalet med . Vad är det då som talar för att mångfalden harblivit försämrad av de privata lokalradiostationerna?Hur har mångfalden förbättrats i Västerdalarnadär två frekvenser är outnyttjade på grund avstopplagen? På vilket sätt har mångfalden blivit bättreför att socialdemokraterna och deras kamrater här ikammaren har drivit igenom stopplagen? Vilka är detunga argumenten som motiverar inskränkningar iyttrandefriheten?Fru talman! Jag argumenterar för ökad yttrande-frihet i etern. Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 86 ():Fru talman! Yttrandefriheten och tryckfriheten ivårt land utgår från att mångfald bäst skyddas avetableringsfrihet.När det gäller etermedier bör eventuella begräns-ningar bara accepteras då det finns tekniska begräns-ningar. Ramen för vad som skall få sändas skall varatryckfrihetens principer och yttrandefrihetsgrundla-gen.Redan när den s.k. stopplagen infördes re-serverade sig mot förslaget. Motiveringenvar då - och den gäller fortfarande - att utöver ytt-randefrihetsaspekterna är den privata lokalradion enny, ung bransch och en bransch som är mycket viktigför ny företagsamhet.Ingen kan säga hur den privata lokalradionkommer att utvecklas, men det som behövs är garan-terad långsiktighet i verksamheten för att framför alltunga människor skall våga satsa på den.Stopplagen skapar stor osäkerhet hos alla dem -flera tusen - som arbetar med privat lokalradio,och också hos alla oss som lyssnar på privatradion.Innan förslaget lades fram för 1995 ha-de det granskats av Lagrådet, som i sitt yttrande hän-visade till att lediga radiofrekvenser under åtminstoneen övergångstid skulle komma att stå outnyttjade omförslaget genomfördes. Lagrådet framhöll också attyttrandefrihetsgrundlagen innebär inte bara att radio-frekvenserna skall tas i anspråk, utan också att deskall tas i anspråk på ett sådant sätt att det leder tillvidaste möjliga yttrande- och informationsfrihet.Lagrådet avstyrkte förslaget, vilket är väldigt viktigt.Lagrådets farhågor har besannats. Det finns nuförmodligen mellan 20 och 30 lediga frekvenser.Dessa, menar , skall auktioneras ut. Detomöjliggörs av stopplagen. Därför måste stopplagenavskaffas. Det är helt orimligt att, som konstitutions-utskottets majoritet vill, förlänga lagen till att gällaytterligare två år.Jag hoppas verkligen att den särskilda utredarenmed uppgift att lägga fram förslag om de framtidavillkoren för lokalradion kommer att visa på möjlig-heterna att stärka etableringsfriheten och att utredarenkommer med sitt förslag , som har utlovats.Utskottets majoritet och Lagrådet, som vid sin se-naste prövning var mycket tveksamt till en ytterligareförlängning, lutar sig emot utredaren när man villförlänga stopplagens giltighet . Jagvill passa på att läsa upp vad Lagrådet sade när detgällde denna fråga. Lagrådet sade vid sin senasteprövning följande: "En omständighet att beakta är att,om den föreslagna lagen om förlängning av giltig-hetstiden för stopplagen genomförs, kommeratt ha förflutit från det att problemen uppmärksam-mades till dess att nya lokalradiotillstånd kan kommaatt meddelas. Detta framstår som en påtaglig senfär-dighet av lagstiftaren att ge effekt åt yttrandefrihets-grundlagens föreskrift att tillgängliga radiofrekvenserskall tas i anspråk. Ju längre en begränsning av ytt-randefriheten och informationsfriheten varar destostarkare skäl måste rimligen krävas för en förläng-ning. "För egen del kan jag inte tycka att de starkare skälsom Lagrådet talar om föreligger, och inte heller bara skall avvakta en utredning. För mig och förFolkpartiet är det helt självklart att beslutatt upphäva stopplagen skall fattas omgående.Jag vill också fråga vad utredaren kan tänkaskomma fram till som skulle förhindra att stopplagenavskaffas.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till denreservation som är gemensam för ochModeraterna.Anf. 87 ():Fru talman! Får jag börja med att säga att jag nutänker försöka klara ut några historiska omständig-heter kring denna lagstiftning. Det är inte på det sättetatt en förlängning av stopplagen är en förlängning avtystnaden. Man kan precis lika gärna uttrycka sakenså, att en förlängning av stopplagen förhindrar denkonformitet som lokalradion var inne i när konstitu-tionsutskottets majoritet tog initiativ till att genomfö-ra stopplagen.Jag skall tillåta mig att läsa innantill en bit. 1993hade på förslag av den dåvarande regering-en infört lokalradiolagen och börjat auktionera utlokala sändningskanaler till högstbjudande. Det vareffekterna av den verksamheten som fick majoritetenatt ta initiativet. Man säger från konstitutionsutskot-tets majoritet följande: "Utskottet anser att lokalradi-on inte har utvecklats enligt de intentioner som an-gavs i propositionen. De lokala stationerna är oftastarkt beroende av centrala programnätverk. Mångaav de personer som har erhållit tillstånd är anställdahos eller på annat sätt närstående till nätverksföretag.Det finns enligt utskottet anledning att misstänka attåtskilliga tillståndshavare enbart fungerar som bulva-ner. Nätverksföretagen har också stärkt sin positiongenom att från början självständiga tillståndshavarehar överlåtit sin verksamhet till företag som står nät-verken nära. och i ett avgörande slagit fast att en tillstånds-havare kan uppfylla lagens krav på eget programin-nehåll genom att sända från en automatiskjukebox. Under resten av dygnet kan stationen alltsåuteslutande sända nätverksmaterial utan att bryta motbestämmelserna. Sammantaget verkar det som omden målsättning som angavs i lokalradiopropositioneninte alls har uppnåtts. I stället för att antalet självstän-diga röster har ökat har den privata radion kommit attdomineras av ett fåtal kapitalstarka kedjeföretag. Deregler som skulle motverka en sådan utveckling hartydligen varit helt otillräckliga. "Det är alltså bakgrunden till att stopplagen komtill.En sådan här debatt blir lätt en debatt av den typatt vi citerar lite grann ur vad Lagrådet har sagt vidolika tillfällen för att stärka vår position. Jag skallockså uppehålla mig en del vid vad Lagrådet har sagti denna fråga.Jag skall till en början säga att Lagrådet motsattesig stopplagen. Möjligen, säger man, skulle lagenkunna godtas om det i ärendet blev utrett att de somunder lagens giltighetstid kunde förväntas få tillståndtill sändningar ingick i nätverksbindningar eller varpå annat sätt så lierade med varandra att den efter-strävade mångfalden och lokala förankringen inteuppnåddes. Något underlag för en sådan bedömninghar inte förebragts.Det sade Lagrådet när man yttrade sig överstopplagen första gången.Nu säger man att de skäl som Lagrådet ansågskulle kunna vara möjliga att motivera en stopplagmed finns redovisade i de utredningar som tagitsfram. Det är alltså inte den utredning vi väntar på,utan den tidigare utredningen. De säger att förhållan-dena på lokalradiomarknaden är sådana som av angavs som en möjlig förutsättning för attstopplagen skulle kunna godtas.Sakfrågan gäller att man var på väg i en utveck-ling beträffande lokalradiosändningarna som inte äravsedd i yttrandefrihetsgrundlagen och egentligenheller inte i något annat sammanhang. Det är det somOla syftar på när han säger att vi nu med-verkar till att förlänga tystnaden. Det är faktiskt över80 lokalradiostationer som har fått tillstånd. Det åter-står nio tillstånd. Det finns sedan möjlighet att getillstånd för ytterligare ett antal tillstånd på ett heltannat band. Jag tror att nämnde attdet då rör sig om ungefär 30 olika tillstånd.När det pågår sändningar i över 80 kanaler kanman inte säga att det skulle råda tystnad på dettaområde. Jag tycker att framför allt visarprov på en långtgående demagogik i denna fråga, sominte alls bidrar till att lösa det yttrandefrihetsproblemsom vi faktiskt står inför.Syftet med att förlänga lagstiftningen är juatt utredaren skall kunna lägga fram sitt förslag ibörjan och att regeringen sedan skall kun-na skriva en proposition.Jag tror också att man måste beakta det förhållan-det att ett lagförslag på det här området kan kommaatt förklaras vilande. Det var ju så man gjorde medstopplagen . Då skulle manalltså inom den tänkta tvåårsperioden hinna klara avatt lagstifta och få regler som gynnar mångfald ochlokal radioverksamhet i de här sammanhangen.Jag tycker inte att det finns anledning att ta tillbrösttoner i den här frågan. Det här är ju, och har såvarit , en fråga om att ordna förhållan-dena på lokalradiomarknaden så att man tillgodosermångfalden och yttrandefriheten.Jag har utifrån mina politiska värderingar litesvårt att förstå att rätten att yttra sig i lokalradio skallbetalas med kanske , en halv miljonkronor eller . Det är detta som riksda-gen har anledning att fundera på innan man går tillytterligare beslut.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i kon-stitutionsutskottets betänkande och avslag på reser-vationerna.Anf. 88 () replik:Fru talman! Det är alldeles korrekt att det är över80 lokalradiostationer som sänder . Av dem hade24 varit tysta om och hans parti-kamrater hade fått igenom stopplagen redan frånbörjan.Sedan är frekvenstilldelningen så konstruerad plockar inte fram frekvenser förrän det anmälersig intresserade sökande. Siffran nio möjliga tillståndär alltså fel. Det är sannolikt betydligt fler frekvensersom skulle vara möjliga att plocka fram med dentidigare lagen.Sedan återkommer till diskus-sionen om mångfald. Jag vill upprepa den fråga jagställde till honom i mitt anförande: Vad är det för fel iprogramverksamheten som gör att det inte kan ansesvara tillräcklig mångfald i den verksamhet som är ?Låt oss t.ex. titta på sändningarna i Örnsköldsvik.I har P 1 lyssna-re, P 2 är inte mätbart, P 3 har , P 4knappt , och NRJ30 % lyssnare. Då kan man i och för sig säga att bådeRadio och NRJ tillhör nätverk.Men om nu lyssnarna väljer dessa stationer därför detycker att de tillför radioverksamheten någonting,varför är det då och hans partikam-rater som skall avgöra vad som är mångfald för örn-sköldsviksborna? Varför är det som skallavgöra vad örnsköldsviksborna skall få lyssna på?Varför inte släppa de lediga frekvenser som finns ochlåta lyssnarna välja själva?Anf. 89 () replik:Fru talman! Är det så att är nöjd med den lokalradioverksamhetsom äger rum? I så fall har enmotstridig uppfattning i förhållande till Lagrådet.Lagrådet har sagt att de problem som man pekade på istopplagen har visats föreligga i bl.a. denna utred-ning. Jag förmenar inte att ha sin upp-fattning, och den behöver inte sammanfalla med . Men jag tycker att vi kanske kunde bli överensom att man kan identifiera en del problem i det härsammanhanget. För finns inget annatbevis på att verksamheten är bra än att fler lyssnar pådet som han kallar för privatradio än på P 1 och P 2,och det är ju en ganska klen bevisning i det här sam-manhanget.Jag vidhåller, fru talman, att yttrandefriheten ärväl tillgodosedd . Vi som kör bil längresträckor och försöker få in olika radiokanaler har juingen brist på radiokanaler att lyssna på. Vi har ettrikhaltigt utbud, och jag har ingen invändning emotdet. Vårt syfte med detta är ju inte att vi skall sittanågonstans i den centrala statliga apparaten och be-stämma radioprogrammens innehåll. Det handlarytterst om att förhindra nätverksbildningar ochmaktkoncentration på massmedieområdet, att tillgo-dose möjligheterna att i ganska små områden sändalokalradio och på det sättet garantera en mångfald.Jag har väldigt svårt att förstå hur uppamma en sådan våldsam känsla i den härfrågan just nu när det faktiskt är över 80 lokalradio-stationer som sänder, även om man sedan kan disku-tera i hur stora nätverk de ingår. Man har identifierat ivarje fall cirka fem nätverk.Anf. 90 () replik:Fru talman! Ett av skälen till att jag blir lite upp-rörd över stopplagen är att jag har besökt många avde arbetsplatser som inte skulle ha funnits om GöranMagnussons parti hade fått bestämma. Då hade detvarit tyst i och . Det hade varit tyst i Ble-kinge. Det hade varit tyst i . Det hadevarit tyst i - om och hansparti hade fått igenom stopplagen redan från början.Jag är inte nöjd med alla delar i den privata lokal-radion. Men det leder mig inte till att jag vill förbjudafler radiostationer, som och majo-riteten vill. Jag menar att problem inom mediernalöser vi genom att som aktiva konsumenter välja deprodukter vi själva vill ha.Sedan tycker jag, för att också säga något omLagrådet, att det finns skäl att läsa vad Lagrådet skri-ver allra sist i betänkandet: "Lagrådet ifrågasätter omsådana särskilt viktiga skäl som avses 2 kap. 13 §regeringsformen kan anses föreligga för en förläng-ning av stopplagen." Den utredning som gjordesdöms alltså ut som varande ett så pass särskilt viktigtskäl att man kan inskränka yttrandefriheten.Det finns alltså all anledning, fru talman, attskrota stopplagen och släppa radion fri.Anf. 91 () replik:Fru talman! Man måste naturligtvis läsa hela yttrande. På s. 10, precis mot slutet, finns deten mening som lyder: "Mot bakgrund härav", bl.a.den utredning som vi avvaktar, "vill Lagrådet intemotsätta sig att stopplagens giltighetstid förlängs ensista gång i avvaktan på att ny lagstiftning antas avriksdagen." Det uttalandet av Lagrådet är väl likaviktigt som andra uttalanden. Jag tycker att OlaKarlsson borde hinna läsa hela yttrandet och inte bliså glad över en del av ett yttrande som talar till hansförmån att han glömmer resten.Det är inte så att socialdemokraterna förbjuderytterligare radiostationer. Vi vill skaffa oss rådrum,vilket ju var avsikten med det hela redan från början,för att se om man kan skapa en lagstiftning som bättretillgodoser yttrandefriheten och mångfalden - elleromvänt uttryckt: som på ett effektivare sätt förhindrarnätverksbildning och maktkoncentration till några fåstora, kapitalstarka medieföretag. Jag tycker att det ärbra och vettiga utgångspunkter.Vi kan inte förhindra ytterligare etableringar, ef-tersom det står i yttrandefrihetsgrundlagen att manskall upplåta de här kanalerna. Det kommer naturligt-vis också att ske, när vi får tillräckligt underlag för attfatta det här beslutet.För min del, fru talman, vill jag gärna avslut-ningsvis säga att jag inte tycker att den tid som harförflutit är bra sett ur tidssynpunkt. Naturligtvis bordedet här ha kunnat vara klart, vilket då också innebären kritik av regeringen. Jag tycker, men hänsyn tillyttrandefrihetsgrundlagens bjudande formuleringar,att den här tidsutdräkten inte är bra, men dessvärrehar den visat sig vara nödvändig.Anf. 92 () re-plik:Fru talman! Kan jag alltså tolka uttalande som att det som Lagrådet säger är attstopplagen kommer att förlängas en sista gång? Vadär det då i utredarens förslag som eventuellt skullekunna hindra en upprepning och göra så att det blirsvårare för socialdemokraterna och att godta detta? Kan garanteraatt det nu handlar om en sista gång, så att det inte , och till? Vadär det i utredarens förslag som gör att förslaget skallkunna accepteras?Lagrådet har för sin del gjort mycket tydligt ochklart att man från dess sida inte är beredd att ytterliga-re en gång medge tillstånd att förlänga lagen.Jag skulle gärna vilja höra hur på möjligheterna att verkligen få igenom lagen nu.Anf. 93 () replik:Fru talman! Det är alltid farligt att garantera ochsäga en sista gång. Men jag har uppfattningen att denhär frågan måste bringas ur världen under den tvåårs-period som ligger framför oss. Det tror jag är allasambition på området.Vad utredaren kommer att föreslå har jag ingenkunskap om. Men jag tycker att det är klok politik attavvakta vad utredaren kan komma att visa och vadregeringen i sin proposition kommeratt kunna ta upp och lägga fram förslag om till riks-dagen.Jag tycker inte att det är acceptabelt att fleragånger förlänga stopplagen. Då måste man ha enannan ståndpunkt, ett ställningstagande till självasakfrågan.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Jag tolkar detta som att lämnar ett carte . Oavsett vad utreda-ren kommer fram till är beredd attsäga att det nu är absolut slut med förlängningen avden tillfälliga lagen. Det vore väldigt skönt att vetadet, eftersom vi som vill sätta stopp för stopplagenredan nu tydligen inte har någon chans att få igenomdetta i riksdagen.Anf. 95 () replik:Fru talman! Om vi skall diskutera detta utifrånolika blocksidor kan man väl säga att Folkpartietunder ledning, Moderata samlings-partiet och andra genomförde lagstiftningen. Manfick, framför allt genom vilandeförklaringen avstopplagen, jag minns inte om sade 25,men i varje fall ytterligare ett drygt tjugotal lokalradi-okanaler upplåtna. Man kan inte ur den synpunktenvara missnöjd.Oberoende av vad utredaren kommer fram till -nja, det vet jag inte.