prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Det kännsmärkligt då man märker att SJ, som jaguppfattar det, bedriver en trafikpolitik som får resenä-rerna att välja andra resvägar.Ett exempel: På bussen hem från Ljusdalsmötetmed kommuner, företag och SJ hade jag sällskap meden tjänsteman som berättade att kommu-nen hade haft besök av en delegation från huvudsta-den. Delegationen anlände till vid en tidpunktsom överensstämde med det tåg som kom till Ljusdalpå stambanan. Men den här gruppen hade fått biljettertill och tog därifrån taxi de fem milenmellan och . Det här är ingetovanligt exempel.Fru talman! I betänkandet står också att läsa: Detbör normalt inte ankomma på riksdag och regering atti detalj lägga fast vare sig tidtabeller, precisera vartåguppehåll skall ske eller ange vilka delsträckor avbannätet som skall trafikeras av olika tågförbindelser.Jag kan hålla med om att riksdag och regering inteskall lägga sig i alla detaljer. Men det här är en viktigbansträcka som hotas av försämringar, när det i ställetbehövs förbättringar. Det är en bansträcka som berörorter där det finns mycket att önska när det gäller denmiljövänliga tågtrafiken, och ett snabbtåg är ingendetaljfråga för mig. Det är en stor och viktig fråga.På de här orterna är det av stor betydelse för nä-ringslivet att förbindelserna förbättras, och då tyckerjag att det finns all anledning för att ageraoch att ha en åsikt.Se bara vad snabbtåget och den ökade turtäthetenbetytt för Ostkustbanan! Tågresandet har ökat kraf-tigt. är det svårt att få biljetter till vissaavgångar, vilket ingen trodde från början. Riksdagenborde ge Norra stambanan det stöd som den behöverför att kunna utvecklas. Det måste finnas bra ochsnabba järnvägsförbindelser annars väljer resenärernaandra transportmedel.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutTU1 Utgiftsområde 22 KommunikationerMom. 2 (anslagsberäkningar för budgetåren 2000 och2001)1. utskottet2. 1 (v)3. res. 2 (mp)Förberedande votering:43 för res. 115 för res. 2221 avstod70 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Tullia () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 8 (cykelfrågor)1. utskottet2. 3 (m, kd, c, fp)Votering:157 för utskottet129 för res. 34 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 37 v, 11 mpFör res. 3: 67 m, 36 kd, 16 c, 10 fpAvstod: 1 s, 1 m, 2 vFrånvarande: 21 s, 14 m, 4 v, 6 kd, 2 c, 7 fp, 5 mpMom. 15 (miljöanpassad tågtrafik)1. utskottet2. 6 (c)Votering:275 för utskottet16 för res. 62 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 69 m, 39 v, 37 kd, 8 fp, 12 mpFör res. 6: 16 cAvstod: 2 fpFrånvarande: 21 s, 13 m, 4 v, 5 kd, 2 c, 7 fp, 4 mpMom. 16 ()1. utskottet2. 7 (kd)Votering:254 för utskottet37 för res. 71 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 69 m, 37 v, 16 c, 10 fp, 12 mpFör res. 7: 37 kdAvstod: 1 vFrånvarande: 21 s, 13 m, 5 v, 5 kd, 2 c, 7 fp, 4 mpMom. 18 (den svenska handelssjöfartens internatio-nella konkurrenskraft)1. utskottet2. 8 (m, kd, fp)Votering:177 för utskottet116 för res. 856 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 39 v, 16 c, 12 mpFör res. 8: 69 m, 37 kd, 10 fpFrånvarande: 21 s, 13 m, 4 v, 5 kd, 2 c, 7 fp, 4 mpMom. 25 (ekonomiska mål, investe-ringsplan och finansiella befogenheter m.m.)1. utskottet2. 12 (mp)Votering:277 för utskottet13 för res. 122 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 68 m, 36 v, 37 kd, 16 c, 10 fpFör res. 12: 1 v, 12 mpAvstod: 1 m, 1 vFrånvarande: 21 s, 13 m, 5 v, 5 kd, 2 c, 7 fp, 4 mpMom. 27 (och flygkapaciteten iStockholmsområdet)1. utskottet2. 13 (m, kd, fp)3. res. 14 (v, mp)Förberedande votering:122 för res. 1351 för res. 14120 avstod56 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Huvudvotering:143 för utskottet116 för res. 1333 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 103 s, 24 v, 16 cFör res. 13: 69 m, 37 kd, 10 fpAvstod: 7 s, 14 v, 12 mpFrånvarande: 21 s, 13 m, 5 v, 5 kd, 2 c, 7 fp, 4 mpMom. 33 (olönsamma linjer)1. utskottet2. 19 (v)Votering:248 för utskottet40 för res. 191 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 64 m, 37 kd, 16 c, 10 fp, 12 mpFör res. 19: 1 m, 39 vAvstod: 1 mFrånvarande: 22 s, 16 m, 4 v, 5 kd, 2 c, 7 fp, 4 mpLars Elinderson (m) anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 38 (upphandling av järnvägstrafik m.m.)1. utskottet2. 20 (v, c, fp)Votering:217 för utskottet73 för res. 202 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 106 s, 66 m, 37 kd, 8 mpFör res. 20: 4 s, 1 m, 39 v, 16 c, 10 fp, 3 mpAvstod: 1 m, 1 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 4 v, 5 kd, 2 c, 7 fp, 4 mpRagnwi Marcelind (kd) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § betänkande 1998/99:JuU1Utgiftsområde 4 Rättsväsendet (prop. 1998/99:1 del-vis)Anf. 104 ():Fru talman! Enligt Moderata samlingspartietmåste rättsväsendet vara ett prioriterat område därstatlig verksamhet är särskilt påkallad och där bespa-ringar inte kan accepteras som ett led i en reflexmäs-sig föreställning om att "alla måste vara med ochspara". Med denna utgångspunkt är det för oss ensjälvklarhet att rättsväsendet även i tider då landetbefinner sig i ekonomisk kris måste tilldelas tillräck-liga resurser för att kunna fullgöra sin uppgift ochtillgodose medborgarnas berättigade krav på rätt-strygghet och rättssäkerhet.I opposition har vi i brist på tillräckligt stöd frånövriga partier inte kunnat förhindra regeringens ned-montering av rättsväsendet. Skiftande riksdagsmajo-riteter beslutade under förra mandatperioden i enlig-het med regeringens önskemål, som innebar att drygten miljard kronor skulle sparas på rättsväsendet.Riksdagens beslut vittnar om en skrämmande brist påinlevelse i vanliga medborgares förhållanden.Sparkraven har slagit hårt mot rättsväsendet i all-mänhet och polisväsendet i synnerhet. Resultatet harblivit ett allvarligt försvagat rättsväsende. Brottsföre-byggande rådets statistik för första halvåret 1998visar att antalet anmälda brott fortsätter att öka och nuligger på ungefär samma nivå som efter en nedgång första fyra år.Samtidigt som stora organisationsförändringar hargenomförts inom framför allt polis- och åklagarvä-sendet har myndigheterna tvingats dra ned på perso-nal, bl.a. administrativ personal, vilket resulterat i attbåde poliser och åklagare under en följd av år varittvungna att utföra rena kontorsgöromål i stället för attenbart ägna sig åt det som de är utbildade för, nämli-gen att förebygga, utreda och beivra brott. Konsek-venserna illustreras av den stigande brottskurvan.Även domstolsväsendet, som utgör rättsväsendetsviktigaste grundpelare och ytterst är den enskildesrättssäkerhetsgaranti, försvagades under föregåendemandatperiod. Den besvärliga arbetssituationen ihovrätterna och i de allmänna förvaltningsdomstolar-na har medfört att enskilda inte får sina mål avgjordai rimlig tid.Parallellt har antalet anmälda brott ökat och an-delen uppklarade brott minskat med färre lagfördabrottslingar som följd. Regeringen har under senare åråberopat nedgången i antalet fängelsedömda som skälför nedskärningar inom kriminalvården och gör såäven budgetproposition.Regeringen tycks emellertid ha tagit intryck avden massiva kritik som framförts från allmänhetenoch inte minst från oss moderater mot konsekvenser-na av tidigare års allvarliga försvagning av rättsvä-sendet och då särskilt polisen. Vi välkomnar den sentpåkomna satsningen på polisen men konstaterar sam-tidigt att övriga led i rättskedjan blir i stort sett utanförstärkning. Till skillnad från regeringens förslaginnebär det moderata budgetalternativet en permanentförstärkning av rättsväsendet, inte bara ett kortsiktigttillskott. När polisen återfår de resurser som krävs föratt kunna minska brottsligheten och öka människorstrygghet kommer det verkliga resursbehovet föråklagarväsendet, domstolsväsendet och kriminalvår-den att aktualiseras. Därför har vi moderater avsattmer än extra till rättsväsendet förkommande jämfört med regeringens förslag.Beslutsordningen innebär emellertid att vi intehar rätt att yrka bifall till vårt förslag till budget.Fru talman! Vi har däremot möjlighet attlägga fram förslag och ta ställning till kriminalpoliti-kens inriktning. Den som har lyssnat på senare årsdebatt kan ha fått uppfattningen att vi moderater ochSocialdemokraterna med lätthet skulle kunna kommaöverens vad gäller denna fråga. Särskilt under valrö-relsen har justitieministern och andra som stöderhennes kriminalpolitik hävdat att det inte är någonegentlig skillnad mellan socialdemokratisk och mode-rat kriminalpolitik. Min tolkning av dessa uttalandenhar varit att Socialdemokraterna inser attsvenska folket i mycket stor utsträckning sluter uppbakom den moderata kriminalpolitiken, och för attregeringspartiet inte skulle förlora människors förtro-ende har man velat påskina att man gjort den mode-rata kriminalpolitiken till sin. Valet är nu över ochman behöver inte längre ägna sig åt falskspel. Nuuttalar man oförblommerat i det betänkande som vijust nu debatterar att den moderata kriminalpolitikenär inskränkt och saknar helhetsperspektiv. Det bör dånoteras att vi moderater konsekvent driver vidare denpolitik vi redovisade även i valrörelsen.Fru talman! Låt mig ägna lite tid åt några av deviktigaste beståndsdelarna i den moderata kriminal-politiken.Anledningen till att flertalet av oss inte begår brottsom vuxna är att vi har fått lära oss attvisa respekt för andra människors liv, hälsa ochegendom. Tillägnandet av sådana grundläggandenormer har större betydelse för människors beteendeän varje slag av lagstiftning även om sådan ocksåmåste finnas. måste respekten förstraffsystemet, som just är grundat på sådana värde-ringar, upprätthållas genom en konsekvent reaktionvid brott. Brister medborgarna i respekten för grund-läggande normer och värderingar hotas rättstrygghe-ten och hela fundamentet för det civiliserade samhäl-let, och detta påverkar landets brottsnivå.Enligt den samlade brottsstatistiken i frånefterkrigstiden och framåt har antalet anmälda brottökat med . Som jag tidigare nämndevisar statistiken för på en fortsattökning. Mest ökar stöldbrott, skadegörelse, våldsbrott- inte minst våld mot kvinnor - och personrån.Om vi skall kunna förhindra att den redan utbred-da normlösheten rotar sig ännu mer och återupprättaett samhälle grundat på fasta moraliska och rättsligavärderingar krävs en opinion för dessa grundläggandevärden. En av våra viktigaste framtidsuppgifter ärdärför att driva denna opinionsbildning bland enskil-da individer och bland förtroendevalda och besluts-fattare. Särskild uppmärksamhet måste riktas motbarn och ungdomar. Genom att få unga människor attfrivilligt ta avstånd från våld och andra kriminellabeteenden kan vi få stopp på rekryteringen av grovavanebrottslingar och minska brottsligheten.Utgångspunkten för kriminalpolitiken skall varaatt varje människa har både rätt och skyldighet att taansvar för sina egna handlingar. Detta var tidigarenärmast en självklarhet men gäller inte längre fullt ut.Numera är uppgiften alltså att återupprätta ett sam-hälle som är grundat på fasta moraliska och rättsligavärderingar. Detta kräver ett angreppssätt som byggerpå en helhetssyn. Familjens och skolans betydelsekan inte överskattas när det gäller att överföra normeroch levnadsregler till nästa generation men de behö-ver kompletteras med ett straffsystem som är anpassattill unga brottslingars behov.För att kriminalpolitiken skall uppfattas som tro-värdig fordras att straffsystemet och de påföljder somdöms ut uppfattas som rättvisa och att de står i pro-portion till brottets svårhet. Hänsynen till brottsoffrenmåste genomsyra hela det rättsliga systemet.En av statens viktigaste uppgifter på det kriminal-politiska området är att skydda människor från brottoch att se till att brott som ändå begås beivras oavsettbrottets svårhet. Här spelar närpolisen en betydanderoll som brottsbekämpare och brottsbeivrare. Det ärenligt vår mening lika viktigt att stävja en begynnan-de kriminell bana genom en adekvat påföljd i börjanav en brottskarriär som att döma ut stränga straff vidallvarliga brott. I den meningen är samhällsreaktionenen brottsförebyggande åtgärd.En förutsättning är naturligtvis att polisen, åkla-garna och domstolarna har tillräckliga resurser och attarbetet är organiserat på ett sådant sätt att myndighe-terna kan uppfylla de höga krav som ställs. Ocksåkriminalvården måste ha tillräckliga resurser, så att dedömdas rehabiliteringsbehov kan tillgodoses och nyabrott därigenom förhindras.Fru talman! I valrörelsen ville, som jag nämndetidigare, Socialdemokraterna påskina att denna krimi-nalpolitik stämde med deras. kallar de den in-skränkt och utan helhetssyn. Vi moderater sägersamma sak före och efter ett val och föreslår därföratt röstar för den inriktning av kriminalpo-litiken som jag här översiktligt beskrivet.Vi står naturligtvis bakom samtliga våra reserva-tioner, men för tids vinnande yrkar jag här bifall en-dast till den reservation som behandlar kriminalpoli-tikens inriktning, nämligen reservation 1.Anf. 105 ():Fru talman! Jag skall inledningsvis yrka bifall tillreservation 3, reservation 6 och reservation 14.Fru talman! I mitt anförande kommer jag mest atthålla mig till anslagsfrågor och till de övergripandefrågorna.Vänsterpartiet står bakom detta anslag och dettabetänkande när det gäller utgiftsområde 4, rättsväsen-det. Man kan tro att det skulle saknas resurser inomrättsväsendet utifrån vad föregående talare sade. Detär då viktigt att påpeka att det totala anslaget för ut-giftsområdet uppgår till knappt 22 miljarder kronor.Detta är ett stort utgiftsområde inom statens budget,och det är viktigt att se till att de medel som tilldelasockså används på ett så effektivt sätt som möjligt.Det har gjorts besparingar inomrättsväsendet, och har ställt sig bakomdessa besparingar utifrån det synsättet att det inte baraär inom rättsväsendet som kriminalpolitiken, detbrottsförebyggande arbetet och förhindrandet avkriminalitet äger rum. Vi har saneratstatens finanser, och det har gjorts stora besparingarinom många områden. Inte minst inom kommunernaoch landstingen har det skett stora besparingar påmånga områden. Därför har vi i ansettdet vara viktigt att man också fördelar bördorna ochatt man har en helhetssyn på politiken. Att ständigtsäga att en viss sektor, som rättsväsendet, som är sågrundläggande viktigt, på något sätt skulle undandrasbesparingar och dessutom undandras krav på att ef-fektivt utnyttja sina resurser vore en oansvarig politik.Samtidigt, när vi har sett besparingarna i kommu-nerna - man drar ned på missbruksvård, man drar nedpå insatser till barn som far illa, man drar ned resur-serna till lärare och stödlärare i skolan och man kanse den ökade utslagningen - så måste vi ta ett hel-hetsgrepp och se till att vi använder våra skattepengarpå det bästa sättet, och det är inte att ständigt säga: Gepolisen mer resurser! Ge rättsväsendet mer resurserför att handskas med de problem som uppstår i sam-hället när människor ställs utanför och inte får detstöd och den hjälp som de behöver. Därför har detvarit nödvändigt med besparingar även inom rättsvä-sendet.Men är ju inte det här hela sanningen. Underde har man också börjat tillskjuta medeltill rättsväsendet och öka anslagen till polisen. Mangör också viktiga engångssatsningar. Vi i Vänster-partiet anser att det också är viktigt att det görs en delengångsvisa satsningar.Just inom polisväsendet har man saknat en eko-nomisk styrning . Man har miss-hushållat med resurserna. Därför har det varit viktigtatt också ställa kravet på Polisen att faktiskt följa denbudget man får och att sätta en broms här och tala omatt detta inte är ett område där man kan användapengarna hur som helst och sedan ständigt säga vill ha ökade anslag. Det har man ju också kun-nat få tidigare. Därför har det varit en viktig processatt se till att man inom Polisen också använder med-len på det effektivaste sättet. Därför är det viktigt ,när man gör engångsvisa satsningar för att man skallkunna rationalisera och för att man skall kunna effek-tivisera sin verksamhet, att vidta de åtgärder sombehövs för att man inte skall ha ett högre anslag änvad som i själva verket skulle krävas.Det är viktigt att påpeka att det inte bara är Väns-terpartiet, Socialdemokraterna och somhar sagt att det här har varit nödvändigt. Tittar man påriksdagsrevisorernas och Riksrevisionsverketsgranskning av Polisen och hur man där använder sinamedel mest effektivt ser man att det har kommit ensvidande kritik från dem som har granskat polisvä-sendet av hur man använder resurserna. Det är viktigtatt notera det, för när debatterar kan detlåta som om det inte har varit någon misshushållningoch inte har varit nödvändigt att göra de här föränd-ringarna. Man har gjort dem för att man struntar ikriminalpolitiken och inte ser det viktiga i rättsväsen-det.Man ser det viktiga, men man har också tagit sittansvar för att se till att vi får ett effektivt polisväsen-de.Fru talman! från sadeatt det här har varit en katastrof. villständigt lägga ned mer pengar på rättsväsendet, ochjag måste säga att efter de som jag har suttit iriksdagen har jag sett att detta har skett varje gång vidbudgetdebatterna. lägger sig ett stegöver förslaget om ramarna och säger att detta tillskottär nödvändigt för att Polisen skall kunna arbeta ef-fektivt och för att rättsväsendet skall kunna arbetaeffektivt. När regeringen därpå lägger tillungefär lika mycket medel, ja, då räcker det absolutinte med den nivå som var nödvändig för moderater-na själva tidigare, utan då skall man lägga på ytterli-gare medel. Den här debatten har vi fört år ,och tycks ha obegränsat med resurser attsatsa på rättsväsendet, utan att också se den nödvän-diga reformeringen och den nödvändiga effektivise-ringen. För, fru talman, man måste ju också se vari-från vi skall ta pengarna.När pratar om vikten av kriminalpo-litik och när de pratar om sin kriminalpolitiska inrikt-ning säger de ofta att det är viktigt att lära sig i ungaår så att man får normer och regler och att familjen ärviktig. Vi kan alla instämma i detta. Men då måsteman också se den sidan att inte alla barn får växa uppunder sådana förhållanden att de har en familj somkan lära dem normer och regler , ge dem dengrundläggande viktiga tryggheten och lära dem skill-naden mellan rätt och fel. Det är ju det som är denstora bristen. Men vägrar se det här, utanman säger bara ständigt att det är familjen som är denviktiga normbildaren, vilket alla är helt överens om.Men när man då satsar ytterligare resurser pårättsväsendet ser man inte att vi och andra ser hel-hetsbilden. Vi i anser att det är viktigtatt använda de resurser vi har till att se till att allabarn och ungdomar får den här möjligheten till trygg-het, till att få de grundläggande viktiga värderingarnaoch till att växa upp och bli bra medborgare. Men dåkrävs det resurser inom detta område, och då måsteman satsa på det. Med politik spararman i stället på dessa områden. Det är där, i kommu-nerna där den viktiga verksamheten utförs, som manär beredd att minska resurserna för att i stället läggadem på rättsväsendet och på dem som det redan hargått snett för.När man sedan ser på brottsutvecklingen, där vihar sett en ökning , är detockså viktigt att se den ur ett helhetsperspektiv. Manpratar om en ökning . Om man inte sersamhällets utveckling med ökad materiell standard,cykelstölder, mobiltelefonstölder osv. och inte ser vaddet är för typ av brottslighet som ökar och i vilketsamhällsperspektiv detta sker, så ser man heller intesanningen. Det är lätt att säga att brottsligheten harökat , och det skrämmer folk, men manmåste se vad som ligger bakom siffrorna.Man verkar uppenbarligen inte heller se att arbetehar bedrivits mycket starkt nu när det gäller brott motkvinnor och barn. Det har skett ett stort och omfat-tande arbete ute i landet, i kommuner, i landsting, iriksdagen och i olika organisationer för att lyfta framfrågor om misshandlade kvinnor. Dessa brott begickstidigare i det fördolda. Man anmälde inte dessa brott.Det var en struktur som fanns i det tysta.Nu har vi lyckats få ett samhälle där vi lyfter uppde här frågorna. Det är inte längre en familjeangelä-genhet när en kvinna blir slagen. Det ger effekter påbrottsstatistiken. Vi kan se det som ett skrämmandetecken när brottsligheten stiger och tycka att nu måstevi satsa ännu mer. Då ser man inte helheten och detarbete som gjorts för att lyfta fram detta. Det är detarbetet som gjort att vi fått den här statistiken. Detfinns en skillnad mellan verklig ökad brottslighet ochen statistik som visar på ökad brottslighet. Det kanvara ett lyckat arbete att få människor att anmäla brottsom ligger bakom ett ökat antal brott i statistiken.Det är viktigt att vi inte bara har en pessimistisksyn på utvecklingen. Det finns många delar där vi harlyckats väldigt bra och där vi kommer att lyckas ännubättre i framtiden.Fru talman! Jag skall bara lyfta upp en av reser-vationerna, och de är reservation 6 som handlar omersättning till nämndemän. De övriga reservationernakommer senare talare från att ta upp.Det är och Socialdemokraterna somstår för den här reservationen. Utskottets majoritet harbestämt sig för att man nu skall utreda och se överersättningen till nämndemän och jurymän. Det här ären viktig fråga som har debatterats . Nivånpå ersättningen till nämndemän är för låg. Vi reser-vanter instämmer i detta. Det är en viktig fråga, ochersättningen är låg.Men pågår det också en översyn inom depar-tementet för att se om man behöver höja taket när detgäller förlorad arbetsförtjänst . Vi är tveksamma tillom det är den viktigaste prioriteringen att höja arvo-dena just . Majoriteten säger att man skall ha enutredning, men man har inte på något sätt diskuteratvilken nivå den här ökningen skulle ligga på och hurstora kostnaderna sammantaget skulle bli. Man harinte diskuterat hur stor ökningen skulle bli på utgifts-området i budgeten.Även om det här är en viktigt fråga som vi säkertkommer att återkomma till är vi iVänsterpartiet inte beredda att prioriteraden här frågan mest inom det här området. Det finnssatsningar inom utgiftsområdet som faktiskt kommeratt vara viktigare framöver.Fru talman! vill jag bara säga att ut-skottsmajoriteten har uppmärksammat att de ökaderesurserna till polisen och den ökade satsningen påEkobrottsmyndigheten kan innebära att man kommeratt behöva mer resurser inom resten av rättsväsendet.En bättre arbetande polis och en polis med mer resur-ser kan innebära mer arbete hos åklagarväsendet och idomstolsvärlden och ett behov av fler platser inomkriminalvården. Utskottet pekar på att man måstefölja detta och återkomma med ökade resurser om detbehövs.Vi i kommer att följa den här ut-vecklingen noga. Om vi ser att behoven finns och attdet saknas en jämvikt inom rättsväsendet kommer viatt lägga förslag på ökade resurser till resten av rätts-väsendet i nästa budget.Anf. 106 () replik:Fru talman! När man lyssnar på kanman få intrycket av att när vi moderater utformar vårpolisbudget gör vi det för att bli populära och inte föratt skapa förutsättningar för en bra polisverksamhet.Vi hörde säga att vilken budget som änläggs av andra skall vi alltid ligga högre.Eftersom jag har lärt känna som enhederlig person måste hennes uttalande hänga sam-man med att hon inte har läst på ordentligt. Jag före-slår att tittar på s. 83 i betänkandet därdet framgår att vi faktiskt inte har några extra pengarför 1999 beroende på att regeringen har ändrat sigfrån och anpassat sig efter vårt förslag.