prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Jag tror att det är bra att vi får tid till enutvärdering och en tankepaus, men jag tror att vimåste finna fram till en annan lösning än de 1 600avtal som är aktuella.Jag vill också uttrycka kollegernas respekt, beund-ran och tacksamhet till för den insats somdu har gjort, alldeles speciellt på MR-området.Du stod här i kammaren när jag kom hit för tio årsedan och slogs som en furie för de mänskliga rättig-heterna, i när världen var full av diktaturer ochnär diskussionen om mänskliga rättigheter var väldigtlågmäld i det svenska parlamentet. Du har drivit frå-gan med kraft och engagemang, och debatten är- det vill jag säga - väldigt mycket en följd av dittenvisa och långsiktiga arbete kring de här frågorna.Jag vill också tacka för ett väldigttrevligt samarbete under många år.Anf. 139 () replik:Herr talman! Låt mig först instämma i vad BertilPersson sade om . Också jag tycker attdet är bra att vi nu får litet utrymme för eftertanke.Det här kräver en varsam hantering.Jag fick inte någon debatt med den förste utskott-stalesmannen för , så jag prövar med denandre av dem. Det gäller Kinafrågorna. De två andrapartier som står bakom majoritetstexten har väl iprincip sagt att det bara blev så mycket sämre i HongKong som de befarade. Tycker inte kunde ha uttryckt det något mindre diplomatiskt?Min andra fråga, som jag har ställt tidigare, är ommoderaterna tycker att folk har rätt att självtbestämma sin framtid.Min tredje fråga gäller vad anser omFN:s . Om världens största diktatur, ivilken en tredjedel av världens befolkning lever, intepassar in i FN:s hantering, utanbara några obemärkta småstater, som vi knappt kanplacera på kartan, vilket värde har då, enligt modera-ternas uppfattning, FN:s ?Anf. 140 () replik:Herr talman! Vad för det första gäller Taiwanfrå-gan är situationen den att vårt systerparti i Taiwanställer sig bakom ett-Kina-politiken, medan ert syster-parti i inte gör det. Vi har alltså olika ut-gångspunkter.För det andra ställer sig såväl parlament som re-gering i bakom ett-Kina-politiken. harsedan lång tid tillbaka drivit ett-Kina-politiken. Närdet är sagt vill jag också framhålla att jag tycker att vihar all anledning att verka för att får vara medi utvecklingen på väldigt många håll i världen.Taiwan är först och främst nu en demokrati. Lan-det har haft en mycket positiv utveckling när det gäl-ler mänskliga rättigheter, och dess resurser, möjlighe-ter och kunnande bör tas till vara i världen.Anf. 141 () replik:Herr talman! Jag tackar för svaret. Till frågornaom FN:s och utvecklingen i HongKong kan väl återkomma i repliknummer två.När det gäller har jag bara en fråga. OmTaiwans folk väljer att följa en ett-Kina-politik, re-spekterar vi givetvis detta, men min fråga gällde intedet utan om folk har rätt att självt bestämmaom sin framtid. Jag tvivlar på att Guomindang skulleha någon annan uppfattning än att folk självtskall bestämma om detta, alldeles oavsett om detgäller en ett-Kina-politik eller en två-Kina-politik.Anf. 142 () replik:Herr talman! Den frågan är ju med tanke på detbeslut som både parlament och regering har tagithypotetisk. Jag medger att det med hänsyn till Sveri-ges ett-Kina-politik naturligtvis är svårt att förutse ensvensk reaktion. Jag avstår gärna från att svara på denfrågan.Anf. 143 ():Herr talman! "Varje människa skall - - - ha rättatt påverka sitt liv och det samhälle han eller honlever i och ta del av den samhälleliga gemenskapen.För det krävs demokrati och mänskliga rättigheter. "Citatet är hämtat ur det inledande avsnittet av re-geringens skrivelse angående demokrati och mänskli-ga rättigheter i utvecklingssamarbete.I har demokratins kultur och synen påmänskliga rättigheter utvecklats under det senasteseklet, men det är fel att tro att demokrati är någotsom man uppnår och som sedan är en gång för allagivet. Demokratin måste vårdas och ständigt under-hållas, även i vårt eget land. Jag tycker därför att detär en synnerligen viktig och angelägen skrivelse somregeringen överlämnat till , med en ingåendeanalys av vår syn på demokratibegreppet och demänskliga rättigheterna.En demokrati vilar på en rad institutioner och pro-cedurer. Men en demokratisk kultur handlar framförallt om de värderingar som styr hur människor sam-verkar och uppträder gentemot varandra individuelltoch i grupp. Det är en del av ett lands sociala kultur.Det handlar om att människor ser på varandra somlikar och med respekt, att man tar itu med konfliktergenom att söka dialog och fredliga lösningar och tar hänsyn och respekterar ingångna överens-kommelser.Herr talman! Respekten för de mänskliga rättighe-terna bidrar till och är en förutsättning för demokrati-sering. De grundläggande rättigheterna handlar omrätten att uttrycka och sprida sin mening, att bildaeller gå med i en organisation och rätten att ordnamöten. Det är avgörande för att bilda sig en uppfatt-ning och att delta i politiskt liv.Det handlar också om rätten till skydd mot över-grepp, som rätten att inte bli godtyckligt arresterad,utsättas för tortyr eller bli berövad egendom. Det ärviktigt för att människor skall våga delta i den politis-ka processen och kunna utnyttja sina andra fri- ochrättigheter.Det handlar dessutom om grundläggande behov -rätten till en rimlig levnadsstandard, till hälsovård ochtill utbildning.Fria och rättvisa flerpartival utgör en grundförut-sättning för demokrati, och ett parlament som utövarden lagstiftande, granskande och kontrollerandemakten är en nyckelinstitution i en demokrati.Ett rättsväsende som präglas av rättssäkerhet ochförtroende för de rättsvårdande myndigheterna ärockså av stor betydelse för länders utveckling. Omden politiska eliten står över lagen, om staten inteförmår ingripa med sanktioner mot brott, ser genomfingrarna med korruption eller om bara de välbeställ-da har råd att ta rättsväsendet i anspråk, förlorar rätts-väsendet sin legitimitet.Fria och oberoende medier har en mycket viktigfunktion att fylla. Genom att granska och ifrågasättakan de bidra till att förbättra offentliga verksamhetersöppenhet, legitimitet och ansvar.Herr talman! Det är oerhört viktigt att alla i ettsamhälle har samma möjligheter att delta i den demo-kratiska processen. När minoriteter, etniska grupperoch urbefolkningar tillerkänns samma rättigheter somlandets övriga befolkning har demokratin större chansatt förstärkas. På samma sätt är det med kvinnorsdeltagande i beslutsfattande. Det är en fråga om socialrättvisa, men också en förutsättning för ett demokra-tiskt samhälle.I många kulturer förväntas barn helt underordnasig vuxna. De har inte rösträtt och knappast något attsäga till om i familjen, skolan eller arbetet. Mångabarn blir utnyttjade, slagna och lämnade utan vård ochomsorg. vet vi att barndomen är den periodi livet då människan är både som mest utlämnad ochsom mest formbar. Barn och unga behöver därförsärskilt skydd och stöd från samhället.FN:s konvention om barnets rättigheter ställerkrav på samhället att lyssna och ta hänsyn till barnetsåsikter i alla frågor som berör dem. Det är varje barnsrätt att ha inflytande över sitt liv i takt med sin mog-nad och rätt att bli födelseregistrerad och att få till-gång till information och ha egna åsikter.Demokratisering är en sammansatt process, en rö-relse mot ökade inslag av demokrati i ett samhälle.Det tar ofta tid. Varje utveckling mot demokrati är enmaktkamp, och så gott som alltid är kampen för de-mokrati en kamp om ekonomiska resurseroch social rättvisa. Demokratisering sker dessutombåde underifrån och uppifrån genom ett samspel mel-lan civilt samhälle och staten. Utan ett engagerat civiltsamhälle och medborgare som deltar fungerar detinte. Omvänt behöver medborgarna och det civilasamhället att staten garanterar de mänskliga rättighe-terna och möjliggör deras medverkan i politiken.Herr talman! Demokrati och respekt för mänskligarättigheter är en central målsättning för utri-kespolitik, och det är ett av sex mål för att uppnå detövergripande målet för utvecklingssamarbetet: atthöja de fattiga folkens levnadsnivå. Det handlar omatt bidra till att enskilda kvinnor och män blir aktivamedborgare.Inom utvecklingssamarbetet vill bidra tilllivskraftiga civila samhällen, en demokratisk kultur,effektiva för demokratin bärande institutioner ochprocedurer samt respekt för de mänskliga rättigheter-na i form av grundläggande friheter, gott skydd motövergrepp och tillfredsställande levnadsstandard. Attbekämpa fattigdom och verka för förbättringar avfattiga människors levnadsvillkor kräver samverkanmellan politiska, ekonomiska, miljömässiga och so-ciala faktorer. Demokratisk samhällsutveckling bidrartill förverkligandet av de övriga målen i utvecklings-samarbetet.Genom att använda mänskliga rättigheter i ut-vecklingssamarbetet kommer att bidra till attmänskliga rättigheter blir ett gemensamt och internali-serat normsystem, ett normativt golv för det interna-tionella utvecklingssamarbetet. kommer attstödja en sådan policyutveckling hos , i EU-biståndet och bland enskilda organi-sationer.När det gäller programländerna håller påatt utveckla nya samarbetsformer där demokrati ochmänskliga rättigheter kommer att vara vägledande.Partnerskapet är tänkt som ett kontrakt byggt på ge-mensam värdegrund och gemensam målsättning församarbetet där demokrati och mänskliga rättigheterkommer att fungera som en utgångspunkt för part-nerskapet.Inom partnerskapets ram avser regeringen att tafram strategier för främjande av demokrati ochmänskliga rättigheter. De kommer särskilt att ta fastapå dynamiken i det civila samhället och samspeletmellan staten och det civila samhällets aktörer. Detkommer att handla om både direkta demokrati- ochrättighetsinsatser och komponenter i andra biståndsin-satser.Huvudkanalen för det demokrati- och rättighets-främjande biståndet är det bilaterala och multilateralautvecklingssamarbetet och bistånd via enskilda orga-nisationer. Regeringen menar att utvecklingssamarbe-tet bör bestå av en kombination av politisk dialog,insatser direkt inriktade på demokrati och mänskligarättigheter och demokrati- eller rättighetsfrämjandeinslag i övriga biståndsinsatser.Det viktiga är att alla insatser i ett land ses i ettsammanhang och förstärker varandra så att helhetenblir mer än summan av delarna. Med strategiskakombinationer mellan insatser på internationell, na-tionell och lokal nivå kan effektivisera sittbistånd. utvecklingssamarbete för att främjademokrati och mänskliga rättigheter skall utökas,utvecklas och bli mer långsiktigt för att bli ett centralt,tydligt och genomgående inslag i biståndet.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkande 15 och avslag på samtliga reser-vationer. Jag vill också ta tillfället i akt, trots att jaghar varit en ganska i och i utskottet,att tacka de av utskottskamraterna som lämnar riksda-gen. Det är och , men detär också mina partikamrater som inte finns här ikammaren , och . Jag tackar dem för det goda samarbetskli-mat som finns i utskottet.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.9 § (forts.) Demokrati och mänskliga rättigheteri utvecklingssamarbete och mänskligarättigheter i svensk utrikespolitik (forts. UU15 ochUU17)Anf. 144 ():Herr talman! Även om kammaren nu är ganskatom vill jag sälla mig till alla andra som har uttalat etttack till dem som slutar i utrikesutskottet för gottsamarbete. Det gäller , som jag ocksåhar tillfälle att avtacka i särskild ordning eftersom honär min partikamrat, och , som jag har haftett fantastiskt bra samarbete med. Vi har mötts när detgäller mänskliga rättigheter på många olika sätt iriksdagsarbetet, på resor och annat, och jag vill verk-ligen tacka henne för gott samarbete. Jag har självbara varit suppleant i utrikesutskottet men ändå arbetat en hel del med mänskli-ga rättigheter.Nu kommer in. Det var ju trevligt. Dåkan hon höra att jag tackar henne för gott samarbete.Jag går sedan över till mitt inlägg. tagit upp de mänskliga rättigheterna mera i stortoch mera övergripande, men jag tänker ändå ta uppnågra frågor här.Den första gäller . Det är en gammal frå-ga som har debatterats väldigt mycket här i kamma-ren. Det är svårt att nu säga exakt vilken betydelseden nuvarande utvecklingen i har för möj-ligheterna att få en lösning på denna konflikt, en lös-ning som också kan accepteras av östtimoreserna. Jaghoppas och tror att möjligheterna ändå ökar i det härläget. Sedan vet jag att man har ekonomiska och and-ra problem och att det är mycket som återstår. Just idet läget tycker jag också att det är väldigt angelägetatt agerar i FN och på alla sätt som är möjligaför oss för att få till stånd en lösning, både i den de-mokratiseringsprocess som uppenbarligen är på gång iIndonesien och också i frågan om . Det ärviktigt att vi när det händer någonting stort integlömmer det som är något mindre men ändå väldigtangeläget. Jag vill verkligen understryka vikten av attvi tar upp de här frågorna internationellt från svensksida.Sedan tänkte jag säga någonting om Kosova. Detär också en fråga som vi har diskuterat många gångerhär i kammaren. Det är ju så: Vissa länder återkom-mer mycket. Och konflikten fortsätter. Folket flyr till , som vi har kunnatse på TV . Vi får ständiga rapporterom dödandet - trots samtal, trots att Rugova har träf-fat såväl som . Det händer endel positivt - det finns sådana signaler - men det ärockså mycket som är negativt.Det är bra att nu har sagt sig vilja prioriteraKosovafrågans lösning och inte låta konflikten gå sålångt som den gjorde i Bosnien. Det är positivt. Sam-tidigt är det ett misslyckande för att vårmaktlöshet är så uppenbar, att vi inte kan göra någon-ting och att diktatorn struntar i vad grannarna säger.Vad man än uttalar, vädjar om och hotar med kanman egentligen inte sätta kraft bakom orden. Det ärett tillkortakommande, och det är inte acceptabelt. Vimåste få någon sorts förändring till stånd så att vi kankomma åt just den här typen av konflikter. Det gällerFN-systemet såväl som Europa.Detta får dock inte medföra att förtröttas iansträngningarna att få till stånd en lösning på . Det är viktigt att vi arbetarväldigt aktivt med detta. Människorna i Kosova lider,och de övergrepp som sker där är fullständigt oaccep-tabla.Sedan tänkte jag kort säga någonting om Turkiet.Det återkommer också i alla MR-debatter här i kam-maren. Även om regeringarna där, oavsett vem somsitter vid makten, erkänner bristen på mänskliga rät-tigheter sträcker sig inte detta erkännande till sydöstraTurkiet och , utan det handlar om litet andrasaker. Så har i alla fall jag uppfattat det.Men det finns ändå fler och fler enskilda männi-skor och organisationer som arbetar för mänskligarättigheter. För inte så länge sedan hörde jag att nä-ringslivet nu börjar inse att det faktiskt är olönsamt attförtrycka människor på det sätt som man gör i Turki-et. Det är väldigt bra att förståelsen att så här kan manfaktiskt inte ha det uppträder på väldigt många nivåeri samhället. Det är också viktigt att vi tydliggör attnågot medlemskap i kan det inte bli fråga om, ochdå handlar det om mänskliga rättigheter och inte omhuruvida de är européer eller muslimer eller någon-ting sådant. I vill man gärna göra gällande attdet är detta som är hindret, men det är det faktisktinte. Det gäller mänskliga rättigheter: att människorfår tala sitt språk, arbeta, gå i skolan osv.Ett exempel på en verkligt modig organisation ärLäkarsällskapet. När vi var på besök där nere i januarisåg vi att dess medlemmar ställer upp väldigt starktför mänskliga rättigheter. En annan är naturligtvis denturkiska , vars ordförande utsattes förett allvarligt attentat. Det är alltså ingalunda ofarligtatt arbeta med mänskliga rättigheter i . Det härär viktigt, och jag vet efter ett frågesvar att regeringenockså har uttalat fördömande över detta attentat. Entredje organisation är rättig-heter i , som arbetar med rehabilitering avtortyrskadade. Man har fyra centrum och kommer omdrygt att öppna ett femte i , därdet kanske behövs mest av alla ställen. Det har dockhittills varit ganska omöjligt att arbeta där, eftersomman har blivit utsatt för sådana trakasserier frånmyndigheternas sida.Vi behandlar ju nu bl.a. mänskliga rättigheter ibiståndet, och jag vill därför understryka vikten av attSverige i fortsättningen med ekonomiska medel stö-der arbetet för mänskliga rättigheter i . Detbehövs en beredskap och en långsiktig strategi för attvi skall kunna fortsätta med detta, så att man vet har stöd från . Vi har gjort en bra insats,och jag hoppas att vi kan göra det också i fortsätt-ningen.Till slut, herr talman, vill jag bara säga några ordom Polisario, som firar 25-årsjubileum just här i kvälli . Jag, och en kvinna till frånSverige besökte deras jubileum nere i flyk-tinglägren i . Här är det så att en lösningäntligen verkar vara på gång. Det finns många hinderkvar, men vi hoppas ändå att det skall kunna lösas.Det är ju genom och ochderas arbete som den här processen har kommit i gångpå ett seriöst och bra sätt. Det kunde vi också konsta-tera när vi tittade på hur man identifierade människorinför folkomröstningsprocessen osv. Det var intres-sant att bevista det här jubileet.Vad vi kan säga är väl att vi från svensk sidamåste fortsätta att stödja det västsahariska folket idess kamp - först för att få en självständighet, och inästa steg för att kunna bygga upp ett demokratisktland. Där måste det också till stöd och hjälp. Manarbetar naturligtvis själv för detta - man redovisadeockså vilka program man hade osv. - men man behö-ver fortsatt stöd. Det är positivt att frågan om min-röjningen nu har kunnat få sin lösning - det vill jagockså säga. Men vi måste från svensk sida fortsätta attstödja Polisario. Det ser jag som en självklarhet, ochdet är viktigt.Jag vill också anmäla att jag avser att rösta för re-servation nr 7 om , reservation nr 9 ominternationella förhandlingar om och reservationnr 6 om MAI-förhandlingarna om det blir votering om de reservationerna. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 145 ():Herr talman! Det är många vackra ord och mycketvälvilja som har strömmat från talarstolen närdet gäller mänskliga rättigheter, och det är ju bra. Jagkommer att uppehålla mig litet grand vid motionU604, som är en sexpartimotion om Turkiet.Bland de förslag som vi tog fram fanns t.ex. kravpå att man skall ratificera tilläggsprotokolltill . Vi får svaret att detskall regeringen fortsätta att verka för.Vi vill också att den särskilda rapportören omtortyr och mot ofrivilliga försvin-nanden skall få stöd och att de skall kunna utföra sittarbete. Där utgår utskottet från att så kommer att ske.Vi vill också att man skall uppmana attratificera FN:s konvention om medborgerliga ochpolitiska rättigheter med alla dess tilläggsprotokoll.Det säger utskottet att regeringen verkar för.Slutligen, när det gäller frigivandet av samtligakurdiska parlamentariker som sitter i fängelse, sägerman att ambassaden bevakar detta och hjälper be-söksgrupper att komma dit och hälsa på.Allt det här är bra. Men jag måste säga att efter sjuårs arbete med är det inga stora förändringar.Det skulle faktiskt fordras en mer offensiv inställning.Jag skall bara ta ett exempel. ordföranden för Human Rights Associa-tion, som var nära att dödas vid ett attentat och somockså nämns i utskottsbetänkandet. Plockandet avkulor och reparation av hans inre har kos-tat på ett privat sjukhus i är: Vem skall betala det?Det är sådana konkreta MR-problem som vi stårinför.Vem skulle kunna ge ekonomisk rättshjälp till detusentals människor som har torterats i ochsom vill gå till domstol för att försöka få någon rättvi-sa när det gäller alla dem som har utfört den här torty-ren.Man vill i anordna en stor traumakonfe-rens, som skulle behandla konsekvenserna av att blitorterad eller utsatt för traumatiskt våld, med sakkun-niga från hela världen. Det kan man inte genomföradärför att det inte finns några ekonomiska resurser.Vem är det som betalar de rehabiliteringscentrumsom nämnde? Fyra av dem harhittills betalats av och det femte betalas nu avNorge. Var är Europeiska unionens andra länder somvill vara med och bekosta att man rehabiliterar tor-tyrskadade? Våra båda länder står för ungefär hälftenav samtliga utgifter som Human Rights Foundationhar för detta och litet annan verksamhet.Vi har ungefär 150 000 gatubarn i de stora städer-na som driver vind för våg, dras in i brottslighet, drasin i narkotikahantering och som far mycket illa. Enliten bildberättelse om de här barnens situation skullekosta . Den har inte kunnat finansieras vartän den här författaren har vänt sig.Åtgärder behövs för de 3 miljoner flyktingar somfinns i . Vem skulle hjälpa till att betala deflyktinglägren?De muslimska borgmästarna har stängt samtligakvinnojourer i . Om de fick sin hyra och avgif-terna för vatten och avlopp betalda skulle dessa kunnaöppnas för de misshandlade kvinnorna. Kommissio-nen har sträckt sig till att betala hyran för en sådankvinnojour.Jag menar att när det gäller och mänskligarättigheter i många andra länder har den här riksdagendet stora arbetet framför sig att hjälpa till att få framresurser i och andra länder för att åstadkom-ma en verklig förändring.Det står i betänkandet att det behövs ett strategisktoch integrerat arbetssätt. Javisst, utmärkt. Men se dåtill att de här resurserna kommer fram! Låt en männi-ska inom och inom Sida varaansvarig för detta.När vi vänder oss till olika organisationer i Sveri-ge, som m.fl., säger man: Nja, Turkietär inte prioriterat område. Det är de fattigaste länder-na. Det är , , Mellanöstern.Men , nja, det har man liksom inte kommit igång med. Här kommer att finnas mycket att göraframöver.Herr talman! Det här var mitt sista anförande i ut-rikesdebatten i riksdag. Jag har haft förmå-nen att få arbeta med utrikesfrågor för mitt parti ändasedan hösten 1989. Jag vill tacka för alla de hövligaoch intressanta debatter som vi har haft.Tack skall ni ha!I detta anförande instämde Per , och (alla mp).Anf. 146 ():Herr talman! Det blir svårt att balansera de här tvåstora plakaten med namnteckningar i talarstolen. Menjag tycker att de människor som har kommit frånUddevalla och som har velat protestera mot hur vihanterar kosovaalbaner skall få synas här.Jag tycker att vi i borde lära oss att tahand om de flyktingar som kommer hit och ge dem enfristad. Det har kommit människor hit till Stockholmför att tala om att de ser allvarligt på hur vi behandlarflyktingar i . I dokumentet om mänskliga rät-tigheter har vi med just att det borde ingå både hur vitar hand om flyktingar i , att de får en ,och att vi sköter detta på rätt sätt och visar solidaritet.Dessutom borde vi ta med vapenexporten. Jag tyckeratt det är oerhört viktigt om vi skall prata om mänsk-liga rättigheter.Det hundratal människor som har skrivit på att desolidariserar sig med Kosova är bara en liten grupp iUddevalla som hade ett möte en gång . Men detog sig hit och berättade om enskilda fall, som vialdrig får ta upp i riksdagen.Från detta skulle jag vilja gå över till att tala omÖsttimor, där jag själv har varit. Vi vet ju nu hur detser ut i . Det är kanske detta vi har varnatför skulle komma. Upproret har legat och väntat. Dethar legat på lur. Vi har gång efter annan försökt att taupp frågor som gäller . räknarÖsttimor som en provins.I betänkandet ser jag att vi har med . Vi har med de mänskliga rättig-heterna. Vi har avsnitt om dödsstraffet, internationellamiljöfrågor, MAI-förhandlingar, urbefolkningarnasrättigheter, skydd för minoriteter, , ,, , , , , , , , , , , ,, , , , ,. Nästan allt detta har skrivitnågot om.Vi har inte, som förra gången, med . Jo, man håller på att mobilisera mellanSomalia och . Vad händer i ochRwanda?Det känns väldigt betungande att stå här och kän-na att det går åt fel håll på något vis. Jag kan hållamed om att det går åt rätt håll på vissaställen i . är ett lysande exempel. Dehar t.ex. också avvecklat kärnvapen. De håller på attbygga upp sitt land.