prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — Dessainsatser är viktiga åtgärder för att på lång sikt kunnatillhandahålla för den svenske konsumenten närpro-ducerade produkter som fyller högt ställda kvalitets-krav.2. vill satsa på stöd och utvecklingav kvinnligt företagande. De regionala kvinnligaresurscentrum som finns i de flesta län har varitmycket framgångsrika. Faktum är att på många hållär andelen kvinnliga nyföretagare större än andelenföretag som startats av män. Satsningen på kvinnligaresurscentrum på länsnivå måste enligt vår meningpermanentas och vidareutvecklas. Därför behövs ettnytt centralt anslag: Stöd till kvinnors företagande.Fru talman! Detta behov har också understrukitspå ett utmärkt sätt tidigare i dagens debatt av HelenaBargholtz. Jag hoppas på stöd.3. föreslår också i sitt budgetalter-nativ att anslaget till exportfrämjande verksamhetborde ökas med 30 miljoner för att i första hand stär-ka den svenska exporten av miljöanpassad teknik. Detbehövs en samlad profilering av det stora miljökun-nande som finns inom den svenska industrin. Den nyaEnergimyndigheten och Miljöteknikdelegationen harlyft fram en mängd lösningar som sparar både miljöoch energi. Genom att satsa på ny teknik kan Sverigebli världsledande i att forma det mest moderna miljö-samhället. importerar mermiljöteknik än vi exporterar. tekniska atta-chéer har i en rapport uppskattat att med miljödrivnaföretag kan export öka med 100 miljarderper år.4. Andelen nyföretagande och nya uppfinningar ärmycket viktiga för industriell utveckling. En oftaåterkommande kritik mot dagens situation - frånföretagare, uppfinnare, m.fl. - är krångliga regler ochlånga väntetider hos Patent- och registreringsverket.Detta kan också innebära väsentligt ökade kostnaderför småföretagarna.Fru talman! På denna punkt begär vi i enlighetmed reservation nr 3 ett uttalande från riksdagen.5. hade självfallet kunnatskötas på ett annorlunda sätt. En vital fråga är enligtmin mening: Hur och på vilket sätt har ägaren statenvarit företrädd vid planeringen och uppläggningen avaffären? Ett minimikrav skulle ha varit att åtminstoneen interimsstyrelse hade tillsatts för det nya bolagetför att tillvarata bolagets intressen och strategiskautveckling.Med utgångspunkt från de två huvudsakliga målsom sattes upp för denna överföring av skogsmark,nämligen en bättre förutsättning att klara den biolo-giska mångfalden över landet samt att skapa en meraflexibel virkesmarknad för de s.k. köpsågverken,finns fortfarande många frågetecken.För det första är det utomordentligt viktigt att re-geringen och det nya engagerarsig i detta ärende och verkligen ser till att de syn-punkter som utskott och riksdag har blir uppfylldaoch verkställda då affären skall genomföras. Inteminst är det en central fråga att tillgång skapas påmark för markbyten i de södra delarna av landet.Staten har här en sista chans att som huvudägare iAssi Domän agera med kraft i de nämnda frågorna.För det andra är det viktigt, vilket framhålls i be-tänkandet, att därest ytterligare arealer skall avsättas inorra skall detta ske uteslutande från natur-vårdsmässiga utgångspunkter så att inte råvaruför-sörjningen till inlandssågverken missgynnas.För det tredje är det uppfattning attden produktiva skogsmarken i det nya skogsbolagetskall säljas vidare till aktiva, enskilda brukare.I sammanhanget måste också betonas värdet av attdet nya skogsbolaget tar ett lokalt förvaltningsansvarsom en motor för utveckling av skogsbruk och träför-ädling i inland.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 3och 4 samt utskottets hemställan under mom. 5.Anf. 99 ():Fru talman! Valet är över - problem be-står.Folkpartiets vision kan sammanfattas i ordenMänskligare . Politikens uppgift är att stödjaen utveckling mot ett sådant mänskligare , därmänniskorna har större möjligheter. I dagens Sverigekänner dock många människor att möjligheterna inteväxer, utan tvärtom, att många vägar stängs för dem.De får inga jobb. De får inte vård . Deras barn fårinte den utbildning som de behöver för att få en bragrund att stå på i livet.Vi i tror på att vi genom en kombina-tion av starka och livskraftiga företag och ett starktsocialt engagemang kan skapa ett samhälle med livs-glädje, trygghet och ökade möjligheter för alla.Grundläggande är därför behovet av ett starkt nä-ringsliv med företag som mår bra, vill växa och blistörre. Före valet varnade vi för att viktiga företagskulle lämna landet om klimatet för företagande inteblev bättre. Vi fick då svaret av ett antal ministrar attföretagsklimatet var tillräckligt bra, minsann. "Företagsklimatet är det inget fel på", sade GöranPersson så sent som i valrörelsen i en TV-utfrågning.Så fel han hade.Nu har verkligheten kommit i kapp regeringen.Sedan valet har två av största och viktigasteföretag, och , meddelat att de flyttarviktiga ledningsfunktioner till . Tusentalsanställda i - i båda företagen - kommer attsägas upp, både på kort sikt och på längre sikt.Till detta skall läggas den redan nu långa varsel-listan, som ganska snabbt hållit på att växa fram un-der hösten. Till dags datum har ett stort antal männi-skor varslats om uppsägning. Vi ser ut att gå en dys-ter jul till mötes i det här avseendet. Jag har inte räk-nat alla varsel, men jag tror att det är uppemot40 000-50 000 redan.Regeringen skriver i sin budgetproposition för1999 att en viktig uppgift för näringspolitiken är justatt skapa förutsättningar för bl.a. nyetablering avföretag och möjligheter för redan etablerade företagatt växa. Regeringen påstår också att antalet småfö-retag växer och att antalet sysselsatta i dessa ökar.Tyvärr stämmer inte detta med verkligheten, fru tal-man.Det senaste Småföretagarindexet, som bygger påen enkät till ungefär 600 företagare från , befäster att konjunkturen viker all-varligt för småföretagen. Kapacitetsutnyttjandetminskar, produktionen faller och företagen drar nedpå sysselsättningen. Varselstatistiken, som vi redanhar talat om, oroar.För att vända på den här olyckliga och mycketallvarliga utvecklingen vill därför se t.ex.lägre arbetsgivaravgifter och bättre riskkapitalförsörj-ning. Vi vill se modernare arbetsmarknadslagar. Ävenannan lagstiftning, som så att säga omgärdar självaföretagandet, kan förenklas. Vi har därför föreslagitatt en skall tillsättas för attröja i den byråkratiska djungel som skapats och sommotverkar att fler jobb kommer till i det privata nä-ringslivet.Göran ! Lär av Blair! Det är väl inte såsvårt. Han, dvs. Blair, och engelsmännen satsar unge-fär och 40 anställda på en enhetsom direkt under statsministern själv skall inrikta sigpå att förenkla regelsystemen för företagen och förfler jobb. Lär av Blair, tillsätt !Vi föreslår också omfattande utförsäljning avstatliga och kommunala bolag. Staten är en av de allrastörsta företagsägarna i landet med 74 bolag ochungefär 185 000 anställda. förordar enomfattande utförsäljning av statliga bolag. Vi bedö-mer det som möjligt att sälja aktieinnehav för ungefär100 miljarder kronor . Vi vill sälja utt.ex. och avveckla det statliga ägandet i Merita-Nordbanken, & och Celsius.Skälen till privatisering är flera:· Staten är sällan en aktiv och effektiv ägare.· Det staten ägnar sig åt skall styras demokratisktoch med full öppenhet och insyn för medborgar-na, vilket inte kan vara fallet när det handlar omett bolag.· På flera områden leder det statliga ägandet till ensnedvridning av konkurrensen - eller misstankarom detta.· Avkastningen på kapital är låg, oftast några pro-cent av marknadsvärdet. Om egendomen säljs ochpengarna används för att amortera statsskuldenblir det en ren vinst för statens ekonomi och försvenskarna.Varför skall t.ex. staten bedriva i i ? Varför skall svenskastaten bedriva telefoni i ? Varför skallsvenska staten bedriva rundradioverksamhet i Litau-en? Det är inte bara vi folkpartister som ställer frå-gorna. Svenska skattebetalare borde verkligen ställasig dessa frågor. revisorer gör så. Manriktade i en rapport allvarlig kritik mothur staten sköter sin ägarroll i de statliga företagen.Dessutom, mina vänner, finns det över 1 400kommunala bolag i - och antalet växer gans-ka kraftigt. I bolagen satsas skattebetalarnas pengarpå allt möjligt - korvtillverkning, skidliftar, tvätterimed tillhörande skrotkassa, restauranger, solarier,gym och snöskottning, m.m. är naturligt-vis en hård motståndare till kommunala bolag. Vi villverka för att den kommunala bolagssektorn halverasunder . Det skulle stärka resur-serna till bl.a. vården och skolan med ungefär 3 mil-jarder kronor. Vi arbetar därför för en avveckling avstora delar av denna sektor. Av den anledningen harvi, fru talman, i vårt budgetförslag yrkat på ökadeanslag till samt till konkurrens-forskningen med totalt . Dettaskulle bli väl använda pengar för skattebetalarna.Fru talman! Jag vill nämna några ord om ettegentligen ganska litet ärende i detta stora betänkan-de, men som ändå har fått ett ganska stort utrymme.Det gäller . Enligt meningskall konkurrensutsatt verksamhet - som grundprin-cip - bedrivas i privat regi och inte i statlig. Med enprivatisering av statliga företag uppnås en tydligareägarroll, kommersiellt mer kompetenta företag och enökad aktiespridning. Mot denna bakgrund ser vi rege-ringens förslag om att minska det statliga ägandet iAssi Domän som ett steg i rätt riktning. Så långt ärdet rätt. vill dock gå längre och förordaren försäljning av hela det statliga ägandet i om vi således delar regeringens åsikt attägandet i bör minska är det förslag somregeringen framlägger behäftat med så stora bristeratt det helt enkelt inte bör genomföras. De effektersom regeringen med detta vill uppnå - ett underlät-tande av markbyten och en bättre situation för köp-sågverken - kommer inte alls att uppnås genom affä-ren. bedömer, som också har redo-visats, att det är stor risk för konflikter mellan såg-verkens intressen och naturvårdsintresset. De skogs-marker i det nya skogsbolaget som skulle underlättaför köpsågverken i inland består till bety-dande del av skogsmark av naturvårdsintresse, hyg-gen eller yngre skog, dvs. När detgäller markbyten - för att bl.a. underlätta bildande avnaturreservat - är behovet av skogsmark för dettaändamål allra störst i , medan det nyaskogsbolaget, det s.k. Vasabolaget, kommer att fåganska begränsade markområden i denna del av lan-det. Fördelningen är i norr och bara10 % söder om . Framför allt är behovet avmark för naturreservatsändamål stort i närheten avstorstadsområdena.Miljöministern har dessutom i ett uttalande sagt,som vi slutjusterade detta ärende i ut-skottet, att förslaget om vilka skogar som skall över-föras till det nybildade Vasaskog riskerar att göra attaffären missar flera av de mål som är viktiga. En delav regeringen genomför denna affär i näringsutskot-tet, en annan del av regeringen motsäger densamma.Miljöministern anser att det ur naturskyddssynpunktär önskvärt med en annan fördelning av marken mel-lan Vasaskog och är ett lika uppseendeväckande som dåligttecken på bristande kompetens att regeringen nu närnäringsutskottet behandlat ärendet om att minskastatens ägande i åtminstone till delarvaknar upp och framför precis den kritik som Folk-partiet redan har haft och riktat mot affären. Dess-utom är det ett annat departement än det som driverfrågan som har upptäckt felen.Fru talman! För att vi skall undvika att här i dagfatta ett dåligt beslut som kan få stora negativa kon-sekvenser för framtiden, anser vi i attärendet skall avslås och i annat fall återremitteras tilldepartementet och att regeringen får återkomma medett bättre beslutsunderlag i frågan.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla Folk-partiets reservationer i betänkandet, men yrkar bifallendast till reservation 6 med tillhörande rösträkning.Anf. 100 ():Fru talman! Statens näringspolitik har enligt Mil-jöpartiet en nyckelroll när det gäller att förverkligamålsättningen om en långsiktigt hållbar utveckling.Men om den skall kunna leva upp till detta måste denbli betydligt mer miljöoffensiv än vad som kan utlä-sas i årets budgettext. Det allmänna tillväxtmässandetmåste kompletteras med och balanseras av tydligariktlinjer och målsättningar om tillväxtens innehåll.Tillväxt är förvisso inte i sig oförenlig med en hållbarutveckling, men all tillväxt är heller inte förenlig meddetta mål. Så länge tillväxt mäts med det traditionellaoch trubbiga BNP-måttet, bör rop på ökad tillväxtmötas med sund skepsis och konstruktiv kritik.Politikens roll inom näringslivet är framför allt attskapa lagar och regler som underlättar mångfald ochutveckling, som gränser sätts för markna-dens utrymme ur ett socialt och miljömässigt per-spektiv. Vi måste ställa större krav på socialt ansvarpå de stora privata företagen. Jag undrar om Per We-sterberg verkligen menar allvar när han säger attstaten generellt skall ta ett ansvar för personal somfriställs från privata företag. Skall staten t.ex. ta an-svar för den personal som avskedas från Ericssonbara för att vinsten förväntas bli 16 miljarderi stället för 17 miljarder? Den personalen kan välEricsson ta ansvar för - åtminstone dela ansvaret medstaten.Miljöpartiet står - tillsammans med regeringenoch - bakom budgetpropositionensförslag till ekonomiska ramar för budgetåret 1999.Men vi vill göra en omfördelning mellan anslageninom denna ram.Vi delar regeringens uppfattning att vi skall strävaefter att förbättra förutsättningarna för företagandeoch entreprenörskap och välkomnar därför de ökadeanslagen till småföretagsutveckling. Vi föreslog förraåret en ökning med 40 miljoner och stöder naturligt-vis därför den föreslagna ökningen med 50 miljonerför 1999. Anslagsökningen bör, menar vi, bl.a. an-vändas för att möjliggöra en ökad verksamhet meds.k. såddfinansiering, som visat sig vara en intressantoch framgångsrik metod att hjälpa nya företag attstarta.Däremot anser vi att stödet till kooperativ utveck-ling är för svagt. Det framgår av budgettexten att detverksamhetsmål som gäller för detta stöd är, att riktarådgivningsinsatser till bildande av kooperativa före-tag som skapar nya arbetstillfällen och främjar ut-vecklingen av kooperativa verksamheter som stärkermedborgarnas inflytande som medborgare och kon-sumenter. Just detta sista "medborgare och konsu-ment" är viktigt i då allt starkare krafter försö-ker reducera människan till blott och bart konsument.Att anslaget inte helt tagits i anspråk under inneva-rande år borde föranleda en mer kraftfull marknadsfö-ring av denna stödform.De resurser som går till ny kooperation via LKU,Lokala Kooperativa Utvecklingscentra, är mycketkostnadseffektiva, ca per arbetstillfälle.I andra sammanhang kalkylerar man med långt högrekostnader för att skapa nya arbetstillfällen. LKUbedriver också en mycket blygsam men effektiv råd-givning under former som inte erhållit någonekonomisk garanti. För att stärka denna verksamhetmenar vi att anslaget bör utökas med 9 miljoner.Anslaget till teknisk forskning och utveckling an-ser vi kan minskas med 90 miljoner. Forsknings-stiftelserna disponerar mycket pengar, och om manökar möjligheten till insyn och demokratisk påverkani dessa stiftelser, kan det statliga anslaget minskasnågot. Av anslagna medel bör disponera 150miljoner kronor för nydanande forskning och utveck-ling i småföretagen. Av dessa medel bör en ram på 50miljoner kronor avsättas för sektorn miljöteknik.Bidraget till anservi kan minskas med 2 miljoner. Av alla akademinsutredningar och program framgår att akademin är idet närmaste helt oförstående inför de krav som enhållbar utveckling ställer på tekniken.Det marknadsekonomiska systemet förutsätterkritiska och kunniga konsumenter som har möjlighetatt göra medvetna val. För att konsumenterna skall fådessa förutsättningar måste insatserna på det konsu-mentpolitiska området öka och konsumentforskning-en få ökade resurser. Därför föreslår vi en ökning avstödet till konsumentorganisationer med 2 miljonerkronor och en ökning av stödet till konsumentforsk-ning med 2 miljoner.I budgetförslaget föreslås konkurrensforskningenfå en höjning av anslaget från 4 till 6 miljoner, och vihörde att ville höja det ännu mer. Vi anserinte att konkurrensforskningen skall högprioriteras pådetta sätt i förhållande till konsumentforskningen,utan föreslår att anslaget skall ligga kvar på den tidi-gare nivån och att de 2 extramiljonerna i stället läggspå konsumentforskning som därigenom får ett anslagpå 4 miljoner.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 2.Jag övergår så till att tala om den stora skogsaffä-ren anser liksom att regering-ens förslag har så stora brister att det inte bör genom-föras. De småändringar som utskottsmajoritetenföreslår ändrar inte detta ställningstagande. Vi delarden uppfattning som bl.a. och mil-jöminister redovisat, att affären sanno-likt kommer att leda till konflikter mellan sågverkensintressen och naturvårdsintresset.De skogsmarker i inland som föreslåsöverföras till det nya skogsbolaget består till bety-dande del av skogsmark av naturvårdsintresse ellerhyggen och yngre skog. Därmed finns det risk för attavverkningstrycket på skyddsvärd skog kommer attöka vid ett genomförande av affären.När det gäller markbyten för att möjliggöra inrät-tandet av naturreservat är behovet av skogsmark fördetta ändamål störst i , men det nyaskogsbolaget kommer att få mycket begränsademarkområden i denna del av landet.Miljöpartiet anser att det är skada att man, liksomdå bildades, inte utnyttjar möjligheten atti samband med denna affär bevara skyddsvärda sko-gar. För att uppnå målet krävs skärpta direktiv för hurden skog som förs över till Vasaskog skall förvaltas.En möjlighet som borde diskuteras är att utformaavkastnings- och utdelningskrav på det nya bolaget,så att intresset att bevara den skyddsvärda skogen kantillvaratas.En annan möjlighet är att i ett senare skede, närden skyddsvärda skogen, som det är tänkt, överförstill , anpassa av-kastnings- och utdelningskrav för att möjliggöra ettbevarande av skyddsvärd skog.En tredje möjlighet vore att redan i affärens förstaskede avsätta den skyddsvärda skogen i nya"Vasareservat".Vi har inte mötts av någon som helst öp-penhet för dessa möjligheter. Det har bara talats omatt affären skall genomföras på, som det heter, af-färsmässiga grunder. Tyvärr har hela uppläggningenstyrts av företagsekonomiska intressen.Socialdemokraterna är i färd med att, med stödav och , upprepa det misstagsom den borgerliga regeringen gjorde 1993.Det måste också betonas, fru talman, att regering-en inte har hanterat frågan på ett tillfredsställandesätt. Bl.a. har givits endast 18 dagarför att göra en inventering av den aktuella marken.Hade detta uppdrag i stället lämnats , näraffären offentliggjordes, hade haft ett bättreunderlag för sin behandling än vad som varit fal-let.Om nu en majoritet ställer sig bakom affären, ärdet mycket viktigt att staten ser till att , isamverkan med Vasaskog, konstruktivt medverkar tillfortsatt reservatsbildning i dialog med , miljörörelsen och familjeskogsbruket, och attdet bildas en markbank på åtminstone 100 000 hektarför att underlätta markbyten vid reservatsbildning iSödra Sverige.Härmed, fru talman, avstyrker jag utskottets hem-ställan vad gäller , och yrkar i ställetbifall till reservation 7. Det innebär också ett bifall tillsåväl som partimotion iärendet. Frågan är varför inget av dessa partier ställersig bakom sin egen motion i utskottet. Jag välkomnarvänster- och centerpartister som fortfarande står förden motion som de skrev under för knappt två måna-der sedan, om att instämma i reserva-tion, vid kvällens votering.I detta anförande instämde . 101 PER () replik:Fru talman! Först när det gäller ochreservaten: Det gjordes en ingående prövning av varjemarkområde, vilka som skulle bevaras av kulturskäloch vilka som skulle bevaras av naturskäl i statensägo. Den moderata linjen är mycket enkel, nämligenatt vi självfallet skall försöka bevara skogsmark ellerannan mark som är naturmässigt intressant, oavsettvem som är ägare. Här är det fråga om att kunna köpanedsättningar av förfoganderätten i den för att skyddadet som skall skyddas.Sedan, fru talman, frågade som gäller från moderat synvinkel angåendefriställningar från bolag. Det är korrekt, vi lämnaringa sysselsättningsgarantier på något ställe. Det är entragedi när människor friställs från sina arbeten, ochdet gäller att underlätta möjligheter att få nya jobboch att skapa en näringspolitik som ger tillväxt ochnya företag, vilket därmed ökar möjligheten att fåjobben.Vad jag i mitt anförande vände mig emot var attdet var särskilda skäl i försvarsindustrin om det varett statligt företag där näringsministern då ville delaut särskilda garantier, särskilda privilegier. Gör mansådana saker skall det naturligtvis även märkas i lö-nen, annars är det någon form av extraprivilegier somman ger. Staten har enligt min uppfattning sammaansvar vid friställningar, oavsett vem som friställer.Självfallet har alla bolag en skyldighet att hjälpa tillatt klara av de problem som uppstår vid neddragning-ar. Det gäller LM , det gäller , detgäller och vad det vara månde.Anf. 102 () replik:Fru talman! I den delen av som handlade om skulle jagtill fullo kunna instämma i det anförda. Vi är avsamma åsikt. Det är ett för starkt åsidosättande avnaturvårdsintressen som gör att vi går emot affärenbl.a.Det var en annan sak som jag tänkte kommentera,nämligen detta med konsumentforskning men intekonkurrensforskning. Det är just i konsumenternasintresse som vi vill förorda mer pengar till och till konkurrensforskningen. Det finnsett mycket starkt, för att inte säga givet, sambandmellan hög konkurrens och ett lågt pris. Vi vill ocksåatt skall kunna göra egna under-sökningar och initiera uppföljningar av redan gjordaaffärer. Som det är är de hänvisade till de an-mälningar som kommer in. Vi vill kunna ge demstörre muskler, så att de kan ha en friare och mycketstarkare roll.Anf. 103 () re-plik:Fru talman! Jo, det är väl så att det finns ett sam-band mellan konkurrensforskningen och konsumen-ternas intressen. Men vi menar att man kan tillgodosedet intresset med de man har.Och det är väl också så, , att det finns enrätt uppenbar koppling mellan konsumenternas in-tressen och konsumentforskningen. Så varför intestödja vårt förslag om att öka anslaget till just kon-sumentforskningen?Anf. 104 () replik:Fru talman! Det blir en lite semantisk diskussion.Men jag tror nog i alla fall att man skulle kunna geKonkurrensverket ökade medel så att de själva kaninitiera forskning om t.ex. redan gjorda affärer ochinte bara vara hänvisade till de anmälningar som manfår in. Man skall även kunna följa upp. Att kunnainitiera på egen hand tror jag är väldigt viktigt. Enfriare och starkare roll gynnar alla konsumenter.Anf. 105 ():Fru talman! Jag vill börja mitt anförande med attyrka bifall till hemställan i näringsutskottets betän-kande nr 1 som handlar om utgiftsområde 24 ochdärmed avslag på samtliga reservationer.Jag vill också inledningsvis betona att näringspo-litik är oerhört mycket mer än vad som ryms inom detnu aktuella utgiftsområdet. Tillgänglighet och detsom vi här i kallar infrastruktur är två ex-empel. Tillgång till kompetent arbetskraft är ett annat.Därmed också sagt att jag välkomnar den nya de-partementsindelningen med det s.k. superdeparte-mentet som jag tror kan komma att spela ett viktigroll för helhetssynen på näringspolitiken på ett mersammanhållet sätt.Också i näringsutskottet måste vi kunna se över-gripande på näringslivets utveckling så att vi i vårtland hänger med i utvecklingen gentemot omvärlden,skapar förutsättningar för ett bra och utvecklandenäringsklimat, framhåller kreativitet och tillvaratargoda idéer. Syftet med allt detta är att få tillväxt iSverige och att bekämpa arbetslösheten.För att näringspolitiken skall bli framgångsrik ärdet A och O att samhällsekonomin fungerar. Lågaräntor och kontrollerad prisutveckling betyder mestför att näringslivet skall fungera och utvecklas och föratt nya företag skall kunna startas. Det är grundläg-gande och avgörande faktorer.Fru talman!