prot · GL0961 · 1998-02-04 00:00:00 — 115 () replik:Herr talman! S och m i ett gemensamt block. Detär rätt intressant att inte tyckte att detvar så dumt. Jag trodde att m var huvudmotståndarnainför valet för Socialdemokraterna.Jag pratade om miljöfrågor. Det går att titta påtillgänglig statistik. Den situationen är ofta förekom-mande.Självklart ställer vi upp på uppgörelser. Därför harvi tagit konsekvenserna av det och låtit reservationer istället bli särskilda yttranden - som behandlas på ettannat sätt. kan vara lugn för att viskall fullfölja våra uppgörelser. Däremot skall manalltid ha rätten att driva sina egna idéer, även vid enuppgörelse. Den kan inte vara slutgiltig. Den är intenågot slutdokument.Jag vill ställa en fråga om Sölvbacka strömmar.Det är tredje gången vi behandlar frågan. Förstagången hänvisade majoriteten till Vattendragsutred-ningen. Den pågick, så då gick det inte att säga något.Den utredningen är avfärdad. Naturresurslagenlyfts i sin helhet in i . Andra gånger vardet förhandlingarna med kommun som störde. vet jag inte vad det är. Varför går det inte attslutgiltigt skydda Sölvbacka strömmar i naturre-surslagen, ?Anf. 116 () replik:Herr talman! Sölvbacka strömmar kommer inte attbyggas ut.Anf. 117 () replik:Herr talman! Det finns ingen logik och konsek-vens i ett sådant uttalande om man inte fullföljer detgenom beslut i naturresurslagen. svar låter märkligt. Det håller inte i sin förläng-ning.Jag vill kommentera två saker till.I frågan om domstolsprövningar blandar LennartNilsson in i reservationer.Det är litet tokigt att göra så när det inte förhåller sigså i verkligheten.Sedan var det begreppet "miljöanpassad vatten-kraft". Det är ganska farligt om intresseorganisationermyntar nya ord och begrepp, om de vill hävda att detligger någon vetenskap i detta. Jag avråder bestämtfrån det, och det skall inte heller ske.Anf. 118 () replik:Herr talman! Andra får väl avgöra vem som ärmest logisk - om det är eller jag.När är det rimligt att vi över huvud taget läggeross i vad en organisation uttalar? Det är upp till demom de vill kalla detta för "miljöanpassad vattenkraft".Det skall inte lägga sig i. Det verkar fjan-tigt.Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag har stor respekt för att LennartNilsson har suttit i och har stor erfa-renhet. tycker jag att det är bra att detkommer in nya ledamöter med stor erfarenhet från detkommunala livet. Jag har stor respekt för de kommu-nala företrädarna och att de kan fatta beslut där hän-syn tas till hela Sverige.När frågor återkommer, år , vare sig frångamla eller nya ledamöter, måste man lyssna på dem.Om det inte fanns något värde i frågorna skulle deinte dyka upp. Det kommunala vetot har ett värde. Vii tycker att det är viktigt att ha respektför det.Vi i har framhållit -och det har fått erfara - att vi villhellre ha samarbete än konfrontation. Det gäller ocksåsamarbete från sida ut mot kommunerna.Det var också ganska skönt att vi-sade klarsynthet i fråga om att det samarbete om mil-jöbalken som har inletts, och kanske också slutförts,med och är ganska bräck-ligt.Anf. 120 () replik:Herr talman! Jag glömde en sak när det gälldeRigmor , och det handlade om national-stadsparkerna. bereder man frågan om national-stadsparker i . Eftersom jag börjadeuttrycka mig personligt tidigare kan jag göra det ävenhär. Jag tycker att vi här ibland fattar beslut om sakersom redan nu kan genomföras. Jag upplever att detgår att klara dessa frågor utifrån de möjligheter somkommunerna har.Jag har t.ex. svårt att förstå vad det är för meningmed att göra i till en national-stadspark. Där blev jag körd i barnvagn av min mornär jag var liten. Jag utgår från att det inte finns någonklok kommunpolitiker i som skulle kommapå tanken att göra om till någontingannat.Det blir konstlat på något sätt. Möjligtvis kan deha ett symbolvärde, men jag tror inte att national-stadsparkerna har någon större betydelse i praktiken.Det går att genomföra sådana här saker utan just detbegreppet. Men vi får naturligtvis möjligheter attåterkomma till detta eftersom frågan bereds i Rege-ringskansliet. Jag har ändå uttryckt min uppfattning.Anf. 121 () replik:Herr talman! Dessvärre har det visat sig att manjust i städerna tar alla parker som man på något sättkan och bygger även i dem. Jag tycker att vi härifrånbör framhålla att det är väldigt viktigt med grönområ-den i städerna, inte bara för städernas egen skull, föratt det skall vara vackert, utan för att det är en miljö-fråga att vi har gröna växter i staden. Det är förvånan-de att inte inser det ordentligt.Anf. 122 () replik:Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att det är viktigt med gröna växter och blommor.Men det är ingen logik i detta. resoneradeRigmor utifrån att det kommunala vetot varnågonting heligt i kommunerna, men det är däremotinte heligt att kommunerna får bestämma över sinegen planering, t.ex. vad man vill göra med Slottssko-gen.Anf. 123 PER () replik:Herr talman! Jag vet inte om harvarit inblandad i miljöbalksarbetet, som fortfarandepågår, men jag har åtminstone uppfattat att den över-enskommelsen är oerhört stark och . Det äringen bräcklighet i den. Med anledning av bl.a. dethar flera av de reservationer som fanns till betänkan-det gjorts om till särskilda yttranden. Det är respektför det arbetet och den överenskommelsen.Vi slår oss självfallet inte till ro med detta. Detvore idiotiskt om man satte sig ned och var nöjd meddetta . Vi skall självfallet jobba vidare,därför att har såsom den ser ut väl-digt mycket kvar som måste bearbetas och utvecklas.Det är det som vi vill jobba vidare med.I fråga om "miljöanpassning" får vem som helstsjälvfallet använda vilka ord som helst. Men om manskall använda detta ord i ett officiellt sammanhang,som en bedömningsgrund, och kalla en utbyggnad avvattenkraft miljöanpassad måste man förklara vadman menar med "miljöanpassning". Det måste gå attkommunicera med detta begrepp. Hur påverkar detfauna och flora? Det är det som är intressant, inte kallar det "miljöanpassning", "ekologisk utbygg-nad" eller någonting annat. Man måste tala om vaddet innebär. Som jag ser det går det inte att användaordet "miljöanpassning" i det här fallet, och då måsteman tala om det.Anf. 124 () replik:Herr talman! Om det nu är ett kraftverksföretagsom begär tillstånd för en utbyggnad av en sträckanågonstans eller vill förbättra och förändra är detnaturligtvis upp till det företaget att motivera varförde vill göra det och motivera varför det anses miljö-anpassat. Sedan får det naturligtvis prövas i vanligordning utifrån de lagar som finns. Det finns ingenanledning för att fatta beslut om vilka be-grepp som olika företag får använda när de presente-rar en verksamhet.Jag tycker att det är angeläget att även kraftverks-företagen, och i detta fall , använder sinahuvuden. Jag tror att det är viktigt att vi också tänkeribland i det här samhället.Anf. 125 PER () replik:Herr talman! Jag tror att det är en väldig skillnadmellan effektivisering och utbyggnad, som jag nämn-de i mitt anförande. Jag tog också upp detta att detfinns gamla kvarnar och sågar som man kan göra omtill effektiva kraftverk utan att över huvud taget ändrapå någonting när det gäller fördämning m.m. Om maninte påverkar mer än det som redan är påverkat kanman uttrycka det som en miljöanpassning. Man fåralltså inte öka påverkan på något nytt sätt. Där är detväldigt viktigt att man tar vara på det som finns. Mendärifrån till att gå till utbyggnad, dvs. att förändramiljön ytterligare, är det ett oerhört stort steg.Anf. 126 () re-plik:Herr talman! ägnade en stor delav tiden åt att tala om bräckliga kompromisser somhans parti har träffat med och Miljö-partiet. visar sin känsla för hurbräckliga vissa politiska beslut är. Jag undrar om detär en erfarenhet från arbetet inom det socialdemokra-tiska partiet.Jag vill fråga: Står Socialdemokraterna enigt ochkraftfullt bakom de synpunkter som förs fram om inte skall bygga ut vattenkraften ytterligare? Jaghar deklarerat för mitt partis del att vi kraftfullt ochentydigt vill slå fast att epoken av utbyggnad av våraälvar måste vara slut. Är det någonting som Social-demokraterna kan ställa sig bakom?Om det nu är så, vad är det då för fel med att förain Sölvbacka strömmar, och vidBrunnsberg i naturresurslagen, om man verkligenmenar att det är ett långsiktigt skydd som man vill gede här sträckorna?Anf. 127 () replik:Herr talman! Jag kan naturligtvis debattera mittparti med , men då ute på torget inågon kommun. När det gäller de här frågorna vill jagpåminna om att - jagtror att det var 1985 - fattade beslut om vattenkraften,om att ytterligare utbyggnad inte var aktuell. Sedankan man ägna sig åt semantiska övningar om det enaoch det andra, men det är fullständigt klart för var ochen att det inte kommer att ske någon utbyggnad avvattenkraften - vi misstänks ju ibland för att vilja det.Vad kommande riksdagar kommer att besluta omett antal år finns det inte någon anledning för oss attdiskutera här . Men utgångspunkten är naturligt-vis att vattenkraften är utbyggd, och de älvsträckorsom inte anges som bevarade inom naturresurslagenfår naturligtvis prövas i vanlig ordning från olikautgångspunkter. Vi kan naturligtvis förvänta oss att endel av dessa älvsträckor också tas in i naturresursla-gen framöver.Anf. 128 () re-plik:Herr talman! Jag förstår fortfarande inte varför detskulle vara fel att föra in Sölvbacka strömmar, och vid Brunnsberg i naturresursla-gen, om man ändå uttrycker en fast åsikt om att deinte skall byggas ut.Anf. 129 () replik:Herr talman! Det gäller det som har att göra medmiljöanpassad vattenkraft. Det är väl ändå så, LennartNilsson, att när man säger "miljöanpassad" är det ioch för sig ett ganska subjektivt uttryck. Men omvattenkraftsindustrin lyckas plantera detta begrepp påett positivt sätt både hos oss och hos andra är jagövertygad om att man har lättare att få igenom framti-da vidare exploateringar. Så till vida skulle man sä-kert gärna ha sett en plantering av det. Man har ocksåförsökt göra det, inte minst med oss - vi har besöktdem vid något tillfälle.Den andra fundering jag hade har redan blivit be-svarad. var själv med att fatta beslutom naturresurslagen 1987. Han är i princip mot enutbyggnad av en hel del vattenkraft. Men här är haninte beredd att skydda någonting som han vill skyddaenligt den lagstiftning han själv 1987 fattade beslutom. Det finns inte riktigt någon logik i detta. Det äregentligen bara att konstatera att så är läget för Len-nart Nilsson.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )11 § Plan- och bygglagenFöredrogsBostadsutskottets betänkande 1997/98:BoU5Plan- och bygglagenAnf. 130 ():Herr talman! Framför oss ligger nu bostadsutskot-tets betänkande 5 som behandlar ett antal motionerfrån allmänna motionstiden , främst gällandeplan- och bygglagen. Alla motioner utom en har miss-hagat majoriteten och därför avstyrkts i betänkandet.Den motion som tillstyrks är en enskild moderat mo-tion där man pekar på behovet av att reda ut och tyd-liggöra byggnadsnämndernas anmälningsplikt för attundanröja oklarhet om vad lagen egentligen innebär.Ett enigt utskott vill ge regeringen till känna att det ilagen införs en rätt för byggnadsnämnderna att självabestämma sin talan och avgöra om tilläggsavgift helteller delvis skall efterges vid överträdelse av reglernaom lovplikt. Detta är bra!Däremot är vi mindre överens om andra motioner,vilket har utmynnat i tre moderata reservationer, tvåtillsammans med och Kristdemokraterna.En av dessa handlar om handelsändamålet i detaljplanoch har nummer 9. Jag ber att få yrkabifall till denna. Självfallet stöder vi även de andramoderata reservationerna i lika hög grad, men viväljer av tidsskäl att yrka bifall endast till reservation9.Under den förra mandatperioden genomförde re-geringen Bildt en av många efterlängtad förändring avPBL, nämligen att man tog bort kommunernas möj-lighet att i detaljplan reglera detaljhandel med livs-medel och detaljhandel med skrymmande varor.Den ursprungliga utformningen av PBL slog fastatt konsumenterna skall ha god tillgång till ett allsi-digt sammansatt utbud av varor och tjänster och kun-na prioritera mellan t.ex. låga priser, närhet till buti-ken och hög servicegrad, vidare att kommunen har ettansvar för att markens användning planeras så attdenna valfrihet så långt som möjligt skall kunna upp-rätthållas.Detta föranledde en del kommuner att tidigareupprätta s.k. varuförsörjningsplaner, där man slog fastriktlinjerna i dessa avseenden. Blotta namnet får kalla kårar att löpalängs ryggraden i takt med att tankarna löper till entyp av samhälle som i vart fall inte jag vill se. Menhär finns säkert några i kammaren för vilkas örondenna term fortfarande låter som ljuv musik - varu-försörjningsplaner. Annars hade man väl inte varit såsnabb att återställa detta lagstycke i PBL, liksommånga andra, så fort man fick chansentrots att vi vet att detta leder till en försämradkonkurrens och att en försämrad konkurrens ledertill högre priser för konsumenterna,trots att i sitt remissvar tillPlan- och byggutredningen inte kunnat påvisa någ-ra negativa effekter av avregleringen i sin utvär-dering av lagändring,trots att hushållens tillgänglighet till dagligvarorinte försämrats under dessa år med en liberalarelagstiftning enligt undersökningar som gjorts,trots att man faktiskt inte kunnat påvisa att regle-ringsmöjligheterna är ett verksamt medel för attuppnå angivna mål eller anföra några andra bä-rande motiv utöver ren regleringsiver för sin åter-gång till den tidigare lagstiftningen.Inom parentes skall jag säga att vi iSkåne kan följa en debatt om etablering av stormark-nader. diskuterade etablering av allanya stormarknader och vill ha ett tillfälligt stopp föralla nya planer i väntan på en samlad planering.T.o.m. landshövdingar förklarar sig stödja dessa tan-kegångar. Det kan ske just med stöd av den företagnalagändringen. Det här i kombination med möjlighe-terna för omgivande kommuner att resa invändningarhar skapat ett tillstånd i som närmast kan liknasvid ett gräl kommunerna emellan. Inte ens socialde-mokratiska kommunalråd tycks vara så förtjusta idetta försök till centralstyrning, åtminstone inte sålänge det kan komma att drabba handeln i den egnakommunen. Det skall onekligen bli intressant att följautvecklingen på detta område. Hur som helst tror jaginte att det bli konsumenterna som vinner på detta.Till skillnad från majoriteten menar vi att det ald-rig skall vara kommunernas och stadsplanerarnasuppgift att åstadkomma en, som man säger i betän-kandet, för konsumenterna lämplig butikstruktur. Detgår nämligen inte att planera fram en optimal balansdärvidlag. Den uppgiften skall vi överlåta till samspe-let mellan konsumenternas efterfrågan och handelnsutbud.Riksdagen borde här i enlighet med vår re-servation av regeringen begära ett förslag som upp-häver lagändringen från den 1 januari 1997.När det gäller reservation om glesbebyggelserättenkan jag vara överens med utskottet om att en del hargjorts för att underlätta byggandet på landsbygdenoch glesbygden. Men vi anser inte att detta är till-räckligt. Vi vill helt enkelt vända på hela synsättet. Vimenar att huvudregeln skall vara en generell ochlagstadgad rätt att bygga på landsbygden, dvs. utanförtätorterna.Vill man sedan från samhällets sida skydda ettvisst område måste man i så fall planlägga det. Och ärdet inte planlagt skall det följaktligen vara fritt framatt bygga på sin mark. Endast starka skäl skall fåhindra bebyggelse.Detta land har ju en stor glesbygd med många at-traktiva områden för människor att bosätta sig i, ochdet är något som vi på alla sätt vill underlätta - under-lätta för redan etablerade, för lantbrukare och småfö-retagare men även för andra som av någon anledningvill bosätta sig utanför tätorterna.Vi kan bara beklaga att inget annat parti vill stödjaoss i denna vår ambition att stärka boendet på lands-bygden. Vi hör ofta mycket fagert tal från denna ta-larstol när det gäller landsbygdsfrågorna och utveck-lingen av landsbygden. Men i en sådan här fundamen-tal fråga är det uppenbarligen ingen som ställer upp.Anf. 131 ():Herr talman! Näringspolitiken, utvecklingen avkommunikationer och regionalpolitiken inklusivelandsbygdsutvecklingen måste kopplas samman medmarkanvändning och miljöfrågor. Det måste till ensamordning mellan ekonomi av fysisk planering, dettaför att vi skall få en verklig möjlighet att skapa enlångsiktigt hållbar utveckling av vårt land.I det här betänkandet uttalar bostadsutskottet delar uppfattning. Jag läser i be-tänkandet: En förbättrad samordning mellan fysiskoch ekonomisk planering bör komma till stånd. Detknepiga är att några åtgärder för att få den här sam-ordningen vill dock inte majoriteten i utskottet vidta.Man säger: Inte just nu behövs någon begäran frånriksdagen till regeringen. När behövs det då? Vi anserfrån att vi måste ha det , det är vadsom behövs. Det behövs en utredning med uppgift attbelysa och komma med förslag hur vi skall nå framtill en samordning mellan fysisk och ekonomisk pla-nering.I vårt land pågår just nu försök kring hur iframtiden skall organiseras i olika regioner. Samtidigtgör olika myndigheter sin speciella indelning, och dettycks vara en mycket dålig samordning. En uppgiftsom vi i vill ge åt utredningen är attutröna hur den ökade sektoriseringen, där Sverigedelas in i myndighetssektorer snarare än regioner, börbelysas.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1, un-der mom. 1.Jag vill också lyfta fram jämställdhetsfrågorna isamhällsplaneringen. Kvinnoperspektivet har alltförlänge negligerats i den fysiska planeringen. I Center-partiet, och särskilt bland kvinnorna, inser vi att manmåste ta till vara kvinnoperspektivet i allt samhällsar-bete. Det vinner alla på. Det är väldigt glädjande attdet just i det här betänkandet finns en reservation fråntre män från skilda partier. Kanske det är en fram-komlig väg för att få igenom krav på att kvinnopers-pektivet måste vara med. Man skäms nästan somkvinna, måste jag säga.Tyvärr, kvinnor, har vi här i inte sett attvi kvinnor håller samman när det gäller att visa på ensamlad kraft på det här området. Vi sombrukar skryta med att vi har det mest jämställda par-lamentet i världen! Jag måste säga att vi inte menarsärskilt mycket allvar med det. Jag har tyvärr inte settatt vi i någon enig, samlad tropp i olika sammanhanghar lyft fram jämställdhetsfrågorna. Det borde varamöjligt . Vi är inne på slutspurten av den härmandatperioden. Tänk om det skulle bli revolutionhär , så att alla kvinnor ställde upp och krävde attkvinnors syn skall vara med i samhällsplaneringen!Herr talman! Jag yrkar alltså bifall till reservation4, under mom. 5.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom de andrareservationerna som handlar om att lyfta arkitektur-och kulturvärden i samhällsplaneringen, om ett för-stärkt lagskydd av grönområden samt om trafikplane-ringen.Trafikplaneringen är väldigt viktig, inte minst istadsmiljön, där det är långt kvar innan trafiksystemkan kallas miljöanpassade. Trafikplaneringen i stä-derna utgår fortfarande alltför ofta från bilismenskrav. Vi anser att planeringen i stället bör utgå från attlösningarna skall gynna gående och cyklister. Vägaroch platser bör generellt utformas så att de blir prak-tiska och säkra, och ambitionen skall vara att allaskall kunna leva med god livskvalitet utan bil i staden.Kollektivtrafiken måste uppmuntras, och de miljöan-passade transportmedlen skall upplevas som bekvämaoch attraktiva.För tids kommer jag inte att begära vote-ring på alla våra reservationer. Det skall också bliintressant att höra några av de andra ledamöterna lyftafram det som har med den nära planeringen i sam-hällsarbetet att göra.Anf. 132 () replik:Herr talman! talar om en utred-ning som skall ta ett samlat grepp på handelsetable-ringar. Det har ju redan gjorts en utredning, en SOU1996, som har klargjort en del av detta. Jag undrarvarför inte den utredningen räcker och vad det egent-ligen är som skall belysas. Tror verkligen RigmorAhlstedt att en utökad planering av handel och han-delsetablering leder till en bättre marknad för vårakonsumenter, med lägre priser och bättre tillgänglig-het?Rigmor talar också vackert och varmt omglesbygden och landsbygden och utvecklingen där.Varför kan inte tänka sig att stödja oss ivårt synsätt på bebyggelse i glesbygd? Varför intesom vi säger vända på steken och ha som huvudregelatt det skall vara fritt fram att bygga på landsbygden?Anf. 133 () replik:Herr talman! Jag tror att represen-tant i debatten inte har lyssnat särskilt noga på vad jaghar sagt. Efter vad jag förstår hade formulerat sina frågor redan innan hanhörde mitt anförande.Jag har inte sett att vi har någon från er avvikandemening vad gäller möjligheten att bygga ute på lands-bygden. Vad gäller utredningar sade jag att det måstetill en ordentlig utredning om den fysiska och eko-nomiska planeringen. Vi har inte nått särskilt långt pådet området, det måste hållamed om.Det sade om handelsän-damålet var väldigt intressant. Tyvärr glömde jag denPM vi fick från , som visar just att man börta fram konsekvenserna för trafiken, miljön, prisernaoch tillgängligheten av att det byggs stormarknaderutanför städerna. Det borde vi ta till oss och krävaytterligare en utredning kring.Anf. 134 () replik:Herr talman! Det är glädjande att har någon annan uppfattning än närdet gäller bebyggelse i glesbygd. Då kanske vi i vote-ringen i kammaren kan förvänta oss ett stöd förvår reservation nr 16, där vi reserverar oss just fördenna möjlighet.Jag tror däremot inte att vi har samma synsätt vadgäller handelsändamålet, etableringar av stormarkna-der, osv. Vi tror inte på möjligheten att genom styr-ning nå en optimal situation för etableringar. I exem-pelvis finns ett antal ansökningar om attfå etablera stormarknader i olika kommuner. Jag troratt detta löser sig av sig självt när det kommer tillkritan. Då får vi det antal stormarknader som markna-den tål - den är trots allt begränsad. Jag tror inte atten ökad planering löser detta bättre än marknadensjälv, vare sig i eller någon annanstans i Sveri-ge.Anf. 135 () replik:Herr talman! Det var just i man hade samlatkommunerna till ett samråd kring storetableringar. Jagkommer, trots att jag inte bor i , med intresse attfölja detta för att se vad man kommer fram till, ochdet antar jag att också kommer att göra.Kammaren är väl inte direkt platsen för någon ko-handel - det borde vi ha pratat mer ordentligt om iutskottet. Men om jag skall stödja er reservation kan-ske ni skulle kunna stödja de manliga reservanternavad gäller jämställdhetsfrågorna.Anf. 136 ():Herr talman! Vi behandlar i det här betänkandetfrån bostadsutskottet ett antal motioner om plan- ochbygglagen. har i betänkandet anslutit sigtill sex stycken reservationer, som handlar om ganskaolika saker. Jag skall kortfattat beröra några av dem.Först och främst vill jag lyfta fram reservation nr 9om handelsändamålet i detaljplan. Den frågan är avstor principiell vikt, eftersom den tydligt skildrar deolika synsätten i olika partier. Majoriteten i utskottetanger att motiven för restriktionerna är att göra detmöjligt att åstadkomma en för konsumenterna lämpligbutiksstruktur. Majoriteten tänker sig alltså att politi-ker skall besluta vad som är en lämplig butiksstrukturför konsumenterna. Det är inte konsumenternas efter-frågan som skall tillåtas styra.För oss liberaler är det alldeles uppenbart att sam-hället inte fungerar på det sättet. Det allra bästa är omkonsumenterna själva får styra i den här frågan, dvs.marknaden, efterfrågan, skall kunna få avgöra detta.Det gjordes en sådan lagändring , och vi vill gå tillbaka till det läge vihade då. Det är konkurrensen som skall avgöra. Deaffärer som på bästa sätt tillgodoser allmänhetensefterfrågan skall lyckas. Därmed får vi ett bättre sam-hälle. Därför är reservation nr 9 så viktig. Vårt synsättöverensstämmer här med det som har beskrivit.Sedan har vi reservation nr 6, som handlar om defunktionshindrades deltagande i planeringen.