prot · GL09106 · 1998-05-12 00:00:00 — har dendessbättre gått ned, men den är fortfarande alldelesför hög.I ett samhälle med en hög arbetslöshet, och där-med med ett väldigt stort arbetskraftsutbud, är detklart - det har många vittnat om, både fackliga orga-nisationer och enskilda - att det skapas en känsla avatt inte våga. Civilkuraget sätts på prov helt enkelt,och man orkar inte ta de fighter som man eljest kan-ske skulle ha gjort på sin arbetsplats. Man vet ju attdet finns så väldigt många andra som står på kö för attfå ett jobb på arbetsplatsen.Även om detta inte är grund för uppsägning ska-par det en väldigt stor rädsla och, som sade, en stor tystnad. Det är nog bäst att varatyst, för annars kanske man mister jobbet. Det är ensådan replik som jag har hört när jaghar varit ute på olika arbetsplatser. Det är klart att detär ett fullständigt oacceptabelt förhållningssätt förenskilda individer. Men det är förklarligt och förståe-ligt i den situation som vi har haft.Nu är vi i en annan situation. har arbetslöshe-ten gått ned med 100 000 , alltså . Viser en fortsatt nedgång framför oss. Det är klart attdetta också kommer att bidra till att stärka arbetsta-garnas roll på arbetsmarknaden. Men därutöver menarjag att det behövs en inspiration. Det behövs ökadkunskap om vad arbetsmiljölagen egentligen innebäroch om vilken rätt man som enskild person har på enarbetsplats.Det är litet grand det som jag menar att delegatio-nens uppgift skall vara. Det handlar om att öka kun-skapen. Det handlar om att lyfta fram goda exempelfrån verkligheten, exempel på hur man kan jobba. Dethandlar om att synliggöra forskningen, som ju faktisktär rätt omfattande, men relativt okänd. Det handlarom att ha ett nära och förtroendefullt samarbete medbl.a. de myndigheter som hanterar frågorna i samhäl-let.Jag hoppas mycket på att det därmed skall bli enannan stämning och en annan, mer öppen, attityd påvåra arbetsplatser.Anf. 22 ():Fru talman! Tack för de klargörandena. De ärväldigt värdefulla. Jag vill också nämna några siffrorsom skall vara med. Det är fler kvinnor än män somär drabbade. Det som är oroväckande är att det är flerkvinnor på mansdominerande arbetsplatser som drab-bas. De flesta anmälningarna kommer från områdensom sysselsätter mest kvinnor. Det handlar om om-sorg och sociala tjänster. Det handlar om hälso- ochsjukvården och om utbildningsområdet. Undantagetfinns inom barnomsorgsområdet. Tre av fyra anmäl-ningar görs av kvinnor. Det är i gruppen av bådekvinnor och män i åldern 40-50år som de flesta avfallen finns. 1996 var det 340 arbetsskador som an-mäldes av detta skäl.Jag tycker också att man måste fundera på vilka debakomliggande orsakerna till detta är. Det måste manfråga sig. Jag tycker att det är en viktig och allvarligvarningssignal vad gäller jämställdhetsarbetet. Lika-dant är det med den genomsnittliga längden på sjuk-skrivningar på grund av mobbning. Där har män 110dagar och kvinnor . Då kan man jämföramed belastningsskador, som är i snitt förbåda könen. Det är också en signal om att något inteär bra.Det sägs, även om det är litet oklart, att det är200 000 människor vi pratar om som är svårt mobba-de. Man skulle kunna tänka sig ett räkneexempel. Förvarje person som blir utsatt för mobbning, man skullekunna säga mobbningsoffer, finns det kanske i snitttio personer runt omkring. Det är släkt. Det är vänner.Det är arbetskamrater. Det skulle innebära i stort sett2 miljoner människor.Då tycker jag att man börjar få en helt annan as-pekt på det vi pratar om. Det här är ett folkhäl-soproblem. Det skulle kanske behövas - om inte merforskning så i alla fall mycket mer förändringsattity-der, allmän kunskapsinhämtning och eventuellt enskärpning av lagstiftningen och de förebyggandeåtgärderna.Det skulle behövas bättre klargörande av arbetsgi-varens skyldigheter. Det skulle även behövas insatserfrån samhällets sida, gemensamma insatser för allaberörda parter - kanske något i stil med de insatsersom sker i övrigt; rehabiliteringsinsatser osv. Menframför allt måste det förebyggande arbetet uppmärk-sammas ännu mer och ännu bättre. Kunskapen ommobbning måste, som ministern säger, genomsyra allaarbetsplatser.Sedan är jag väldigt tacksam för att Arbe-tarskyddsstyrelsen just nu genomför en undersökningav hur föreskrifterna tillämpas på arbetsplatserna.Också för verksamhetsprogramför är de psykiska och sociala aspek-terna ett prioriterat område. Även andra samverkan-sorgan är aktiva på området.En fråga som jag skulle vilja ställa till ministernär: Finns det planer i det här delegationsarbetet på skulle ha någon typ av samordning mellan olikaberörda departement och mellan statliga verk? Jag harförstått att just forskningen - men även de som harstor kunskap på området, nämligen arbetsmarknadensparter - skall komma in i arbetet.Nu skall inte jag stå och tala om hur det skall fun-gera och vilka direktiv det skall vara. Men jag tyckerändå att det känns angeläget att få ställa frågan på dethär sättet, för det är så många som är berörda.Anf. 23 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag skulle vilja kommentera detta attfler kvinnor än män har blivit utsatta för mobbning.Tre av fyra anmälningar gjordes av kvinnor. Det harmöjligen att göra med att kvinnor har en lösare an-knytning till arbetsmarknaden. Kvinnor är också i ensektor som har varit föremål för stor neddragningunder 90-talet.Trots detta visar forskningen att kvinnor har stärktsin ställning på arbetsmarknaden i den bemärkelsenatt fler kvinnor vill ha mer arbetstid. Fler kvinnorjobbar faktiskt heltid. Arbetslösheten är fortfarandehögre bland män än bland kvinnor. Det är lika illaoavsett vem det träffar, men det är ändå ett konstate-rande att göra.Kvinnors traditionella arbetsmarknad - vård, om-sorg och skola - har tidigare drabbats. Vi ser nu attdet vänder. Äntligen ser vi inte bara att varsel ochuppsägningar upphör, utan nu växer antalet nya jobbpå grund av de extra pengar som regeringen har till-skjutit. Det är bra. Det kan också medföra att mankänner sig litet säkrare och litet tryggare. Kan videssutom få litet fler fasta anställningar och inte såmycket av springvikariat och timanställningar gör detsitt till också i den här diskussionen.Min ambition är att denna delegation skall ha ar-betslivet i litet vidare mening i sikte, och här kommernaturligtvis dessa frågor in: tystnaden, mobbningen,arbetsorganisation och ledarskap. Det finns säkertmånga andra sådana delar som är av stor betydelse fördetta. Självklart skall man arbeta i nära samarbetemed de berörda myndigheterna men också med depar-tementen.Jag tänker då i första hand på Socialdepartemen-tet, de som arbetar med rehabilitering och försäk-ringskassorna. De har naturligtvis en stor kunskap omdetta. Men det gäller också Utbildningsdepartementetvia den forskning som finns på området. Min ambi-tion är att delegationens arbete skall vara en del i ettarbete som förhoppningsvis skall mynna ut i en ar-betslivsproposition till hösten.Anf. 24 ():Fru talman! Det sistnämnda låter väldigt inspire-rande. Då får vi tillfälle att här i debatteradessa frågor ännu djupare och ännu mer. Jag tyckerockså att vi skall vara självkritiska som sitter i riksda-gen. Inför den här debatten begärde jag fram uppgifterom hur mycket den här frågan hade diskuterats. Omjag uttrycker det som så att det är bara att konstateraatt det finns all möjlighet att diskutera den ännu merhar jag nog inte varit stygg mot någon kollega.Ministern talade om arbetsrätten. Trygghetslagar-na har diskuterats här i kammaren. Det har ocksåinom detta område visats på vikten av att man har ochkan uppleva att man har en trygghet på arbetsmarkna-den och i sitt arbete. Jag har en stor förhoppning omatt också arbetsmarknadens parter på något sätt blirinvolverade i detta arbete. Jag vill tro att de harmycket att bidra med.Jag är väldigt nöjd med svaret som jag har fått.Det skall bli spännande att få möjlighet att diskuteradetta arbete . Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:267 omskolbibliotekenAnf. 25 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att skol-biblioteken på högstadie- och gymnasieskolorna skallfungera optimalt.Bibliotekslagen trädde i kraft . Ilagen finns bl.a. bestämmelser om skolbibliotek inomgrundskolan och gymnasieskolan. fannsbestämmelser om skolbibliotek i i grund-skoleförordningen. Däremot fanns ingen motsvarandebestämmelse för gymnasieskolan i gymnasieförord-ningen. Av bibliotekslagen framgår att det skall finnaslämpligt fördelade skolbibliotek för att stimuleraskolelevernas intresse för läsning och litteratur samtför att tillgodose deras behov av material för utbild-ningen. Det är kommunerna som svarar för skolbiblio-teksverksamheten.I arbetet med att utveckla det inre arbetet i skolanspelar enligt min uppfattning skolbiblioteken en viktigroll. Biblioteken kan bidra till att utveckla arbetsfor-mer där eleven tar ett mer självständigt ansvar för sitteget lärande.I några skolor har skolbiblioteket ersatt klassrum-met som den självklara medelpunkten för undervis-ningen. I andra skolor pågår ett förändringsarbetemed att lyfta fram skolbiblioteket som ett pedagogisktverktyg. Jag vill i detta sammanhang nämna att blandde projekt som av regeringen tilldelats medelför utveckling av lärarrollen finns även projekt somrör skolbibliotek.I en skola där eleverna självständigt under läraresoch bibliotekariers ledning får söka kommunika-tionsvägar och information kommer elevernas förmå-ga att använda olika medier att utvecklas.Detta är positivt och helt i läroplanens anda.Jag tror också att ett bra skolbibliotek kan förbätt-ra skolans kontakter med omvärlden och bidra till attskolan fungerar som ett kulturellt centrum. Genom attde människor som bor i skolans närhet kommer tillbiblioteket skapas en grogrund för delaktighet också iskolans kärnverksamhet som kan leda till sko-lutveckling.Skolverket har tagit initiativ till ett nätverk medrepresentanter från bibliotek och lärarutbildning.Syftet är att sätta biblioteken i centrum och utvecklastrategier för att presentera deras nya medier. Verkethar även gett stöd till utvecklingsprojekt kring skol-bibliotek.Vidare har påbörjat en kart-läggning av skolbiblioteken.Enligt min mening har regeringen genom att före-slå en i lag införd skyldighet om skolbibliotek lagtgrunden för en positiv utveckling. På nationell nivåhar vidare ett ansvar för att följa skolbib-lioteksverksamheten. Det är nu kommunernas uppgiftatt stimulera en utveckling av skolbiblioteken. Förut-sättningarna är olika i kommunerna, och det är viktigtatt man i varje kommun och i varje skola hittar sinegen modell för att utveckla framtidens skola. Dettycks också, enligt vad jag har erfarit, nu finnas enstarkare vilja än tidigare att diskutera skolbiblioteketsroll i skolan. Det framgick inte minst under den semi-narieserie om skolbiblioteken som genomfördes undervåren 1997 av bl.a. ochlärarorganisationerna.Det pågår alltså en rad aktiviteter ute i kommu-nerna där skolbiblioteken spelar en betydelsefull roll.Jag kommer noga att följa utvecklingen och övervägaom det finns behov av ytterligare statliga åtgärder.Anf. 26 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka skolminis-tern för svaret. Det har länge förvånat mig att skol-biblioteken inte har en starkare ställning i undervis-ningen. Kanske beror det på den historiska bakgrun-den där skolbiblioteket ofta var ett låst rum i skolan.Det är fortfarande så att många skolor saknar skol-bibliotek och heller inte har någon personal för det.Tyvärr brister det mycket i organisationen. Ofta ärmaterialet samlat på olika ställen inom skolan i ställetför att vara samlat i ett bibliotek, och det är inte sök-bart och användbart på ett enkelt sätt. Det är natur-ligtvis mycket som också är bra i ministern svar. Bib-liotekslagen är alldeles utmärkt. Där står t.ex. att detskall finnas lämpligt fördelade bibliotek.Det är nu ett stort bekymmer med det stora kun-skapslyftet och komvux. Där kan det tillkomma 600-700 elever i skolan eller i anslutning till skolan, ochdär tillgodoser man inte alls behovet av material,resurser eller personal i ett skolbibliotek. Det finnsutbildningshus och liknande som har ett bibliotek somstår tomt. Där finns inte en enda bok och än mindrenågon personal.Biblioteket borde vara skolans hjärta och inte densvagaste länken, som jag nu tycker att det är. Trotsnya läroplaner och att man säger att det skall vara ettproblemorienterat och elevaktivt arbetssätt är det intedet i tillräcklig utsträckning.Skolministern säger att det enligt hennes uppfatt-ning är viktigt med skolbibliotek och att de skall spelaen viktig roll. Det säger också lärarna. Det finns enutredning som jag har hänvisat till i min interpellationsom heter Explodera gymnasiebiblioteken. Där harman en sammanfattning där det sägs att tre fjärdedelarav lärarna tillmäter en central roll. Menbara en tredjedel av dem ser som ensjälvklar plats för studier.Det tyder på att det problembaserade arbetssättetinte har slagit igenom i skolan. Man har också kommitfram till att bibliotekarier och lärare väldigt sällanplanerar tillsammans. Det finns ingen riktigt bra lä-rarutbildning och inte heller någon kompetensutveck-ling för bibliotekarier i pedagogik. Det behövs för-modligen gemensam fortbildning för att förändraarbetssättet i skolan.Skolans organisation är också viktig, och skolle-darnas roll är oerhört väsentlig.I utredningen sägs också att bara hälften av gym-nasiebibliotekarierna ingår i något lärarlag, någonarbetsgrupp eller konferens i skolan. Man kan natur-ligtvis inte planera någon gemensam undervisning närdenna viktiga personalgrupp inte ingår. I hälften avskolornas lokala arbetsplaner och verksamhetsplanerfinns inte skolbiblioteken nämnda.Trots detta har av biblioteken informations-sökning för eleverna. av lärarna vill ha fort-bildning, men av skolorna kan erbjudadetta. Varför är det då så? Jo, det är naturligtvis föratt gymnasiebiblioteken, om jag inriktar mig på dem,har alldeles för litet resurser. Mer än en tredjedel avbiblioteken har mindre än en heltidsanställd bibliote-karie. Hälften har ungefär en anställd bibliotekarie.Många saknar en assistenttjänst. Med den personal-styrkan är det orimligt att bibliotekarierna skall kunnaspela en aktiv roll i det pedagogiska arbetet. Det kanvara toppar på upp till 1 900 besök i ettskolbibliotek. Om är öppet åtta timmarinnebär det 15 sekunders hjälp och handledning perelev. Detta gör att skolbiblioteken, som skulle kunnavara en viktig resurs och ett centrum för det nya ar-betssättet, inte kan fungera.Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! och jag är överens omatt skolbiblioteken har en mycket viktig roll. Mångaav de frågor som tar upp är viktiga iutvecklandet av bibliotekens roll i skolan. Det handlarom sättet att organisera arbetet i skolan, skolledning-ens viktiga funktion, arbetsorganisationen inom sko-lan, möjligheten till fortbildning, gemensam fortbild-ning och planering för bibliotekarier och lärare. Dettaär sådana frågor som står mycket högt på dagordning-en ute i skolorna . Det gäller utveckling av sko-lans inre arbete.Även om det naturligtvis finns mycket övrigt attönska i många skolor, är min bedömning och erfaren-het att det pågår ett mycket intressant och bra utveck-lingsarbete ute på våra skolor, trots att det varit eko-nomiskt kärva tider. Jag vet att skolbiblioteken påmånga håll spelar en helt central roll i det föränd-ringsarbetet.Lena Klevenås berör en viktig aspekt när honnämner att det finns många lärare som inte ser biblio-teken som en självklar plats för studier. Ett viktigtmedel för att kunna förändra den synen är att IT nugör sitt intåg i skolan som ett pedagogiskt verktyg.Det blir också ett sätt att förändra och utveckla arbetetför skolbibliotekarierna och samarbetet mellan democh lärarna. Det gör biblioteken till en mer självklarplats för studier och kunskapssökning med mångaolika medier.Jag delar alltså inte bedömningen att skolbibliote-ken utgör skolornas svaga länk. Men jag delaruppfattningen att vi på ett bättre sätt behöver fokuserapå skolbibliotekens möjligheter. Jag räknar också medatt det kommer att bli möjligt med de nya resursersom nu tillförs skolan, i och med att vi äntligen kansatsa nya pengar på skolorna i syfte att utveckla derasarbete.Kunskapslyftets och den stora vuxenutbildnings-satsningens krav på biblioteksresurser är ett bra ex-empel på att det inte räcker med förändring och ut-byggnad av själva utbildningen eller studiestödssys-temet när vi tar det steg in i kunskapssamhället sombl.a. Det visar att det ocksåställs många andra krav på förändringar i samhället,t.ex. när det gäller tillgång till skolbibliotek men kan-ske också till biblioteksverksamhet över huvud taget.Också många andra förändringar kan vara nödvändigaför att vi skall kunna bygga ett kunskapssamhälle iverklig mening.Anf. 28 ():Fru talman! Jag hävdar ändå att skolbiblioteken ären svag länk. Trots att gymnasiebiblioteken är väldigtutsatta befinner de sig i en bättre situation än högsta-diebiblioteken. På de flesta högstadiebibliotek finnsdet nämligen ingen bibliotekarie alls, utan det är nå-gon lärare som med ett par timmars nedsättning skallsköta den arbetsuppgiften. Jag tror inte att vi kan fåett elevaktivt arbetssätt med informationssökning ominte eleverna får handledning, och då måste det finnaspersonal. Det räcker alltså inte att det skall finnasskolbibliotek med material, som det står i biblio-tekslagen, utan det måste också finnas skolbibliotekmed personal.I den tidigare citerade utredningen hävdas att detbland skolbibliotekens uppgifter, som skolministernnämnde, ofta ingår att ha ansvar för informationstek-nologin. Man skall kunna nya metoder att hanteramaterial på cd-rom, Internet, osv. Men de gamla ar-betsuppgifterna har ingalunda fallit bort. Skolbiblio-teken skall ju naturligtvis också hålla på med tips påbra skönlitteratur, och de skall ta hand om studieo-motiverade elever som kräver mycket handledningoch stimulans. Alltfler besöker skolbiblioteken ochalltmer arbete behöver utföras, men detta står inte inågon rimlig proportion till de resurser skolbibliote-ken får. Det är mycket svinn, röra och behov av or-ganisation och städning som man inte klarar av. Allartikelhantering gör också att det blir väldigt jobbigtför skolbiblioteken.Detta är naturligtvis inte bra för eleverna. De ele-ver som inte har ett bra bibliotek på sin skola - tyvärrfinns det, som jag sade, skolor som saknar bibliotek -beger sig till kommunens bibliotek. Då kommer per-sonalen där i konflikt när det gäller vilka de skallhjälpa. De räcker inte heller till. Det kan välla in ele-ver klassvis och begära hjälp under en 40-minuterslektion. De viktiga, handledande uppgifternablir inte gjorda.Det är också ett problem att lärarna inte i sin ut-bildning, åtminstone inte i den gamla utbildningen,fått lära sig informationssökning själva. skickarlärare över elever i stora grupper och inser inte riktigthur det kommer att fungera i praktiken när de möteren enstaka bibliotekarie. En enskild lärare kan intehandleda 30 elever, lika litet som en enskild bibliote-karie kan göra det.Problemet är att det mycket väl går att lyfta framgoda exempel. De allra bästa är nog de integreradebiblioteken, där det finns ett kommunbibliotek öppethela dagen med kompetent bibliotekspersonal och ditlärare och elever har tillträde och god hjälp hela da-garna. Men många skolor har inte alls den här typenav service, och jag tycker att vi borde ha en likvärdigstandard på utbildningen. Det brukar ju sägas att detskall vara lika god utbildning i hela landet och i en helkommun. Så är det inte . De elever och lärare somarbetar i skolor med ett integrerat bibliotek harmycket större hjälp av och tillgång till biblioteksre-surser än elever och lärare i skolor där detta intefinns. Jag menar att det är en oacceptabel situation attvi kan ha skolor utan bibliotek.Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Många kommuner brottas meden mycket besvärlig ekonomisk situation och har sågjort . De har tvingats till storanedskärningar också i väldigt viktig verksamhet, t.ex.skolan. Det har lett till vissa försämringar inom sko-lorna. Därför är det, och har varit, ett så viktigt arbeteatt kunna sanera ekonomiska situation ochförstärka den ekonomiska utvecklingen, så att viåterigen får fast mark under fötterna och kan priorite-ra det vi tycker är viktigast. satsar vi på mer peng-ar till kommunerna för att göra det möjligt att höjastandarden och kvaliteten i skolorna, inklusive skol-biblioteken. Jag räknar med att situationen kommeratt kunna förbättras.Det är självfallet viktigt att eleverna har tillgångtill utbildad personal och handledning i skolbibliote-ken. Annars är det inte möjligt att utnyttja skolbiblio-tekens fulla potential. Det räcker naturligtvis inte medatt bara ha tillgång till materialet. Men hur man skallorganisera detta är ändå en fråga som kommunernasjälva måste ta ansvar för. Samma sak är det i frågaom på vilket sätt man ser till att eleverna har tillgångtill bibliotek och hur skolbiblioteken skall arbeta. Detär viktigt att det finns en lokal frihet att göra priorite-ringar och utforma lösningar som man finner bäst.Men är det viktigt att vi kan upprätthållaen nationell kvalitet i våra skolor. Därför har rege-ringen lagt fram ett förslag i tio punkter för att stärkakvalitet och utveckling i svensk skola. om att kontrollera och säkra en likvärdig stan-dard och hög kvalitet i undervisningshänseende. Därspelar också tillgången till och möjligheten att använ-da skolbibliotek en viktig roll. Men som jag särskiltpekat på har biblioteken även stor betydelse när detgäller att utveckla kulturen i skolan, som är en viktigdel i utvecklingen av kvaliteten i skolan.Jag kan som ett exempel nämna att Skolverketsutbildningsinspektörer nu har fått sitt första uppdragför 1998. Tre områden som man särskilt skall granskahar pekats ut. Ett av de områdena är hur skolan arbe-tar med läs- och skrivprocesser ,och inte bara i svenskämnet. Jag räknar med att vi iutbildningsinspektörernas granskning av arbetet medläs- och skrivprocesserna kommer att kunna få ettunderlag som visar i vilken mån skolan använder sigav skolbiblioteken i de här processerna.Jag delar uppfattningen att integrerade kommun-bibliotek väldigt ofta fungerar mycket bra. På mångahåll är det den bästa lösningen. Det är riktigt somLena Klevenås säger, att skolbibliotekens gamlauppgift kvarstår. Informationstekniken innebär inte attgamla uppgifter faller bort. Datorn kan aldrig ersättaboken. Men jag tror ändå att införandet av informa-tionstekniken som ett pedagogiskt verktyg i skolankan bidra till att öppna en del stängda gränser, ochbidra till att skapa möjlighet att finna nya samarbets-former i skolorna. Det är de erfarenheter jag kan se har på flera skolor. Jag hoppas och tror alltså attIT kan bidra till att ge skolbiblioteken en ny och mercentral roll i skolorna, och att den kommer att göradet mer naturligt för bibliotekarierna och lärarna attsamarbeta med varandra.Anf. 30 ():Fru talman! Jag håller med skolministern, ochhoppas också att IT kommer att leda till en positivutveckling i skolbiblioteken.Men det material som eleverna söker fram på In-ternet och i databaser måste också värderas. Det ärinte bara att söka fram ett material. Värderingsproces-sen och behandlingen av materialet är väldigt hand-ledningskrävande. Jag är glad att skolministern sägeratt det är självklart att eleverna skall ha handledning iskolbiblioteken. Men jag tror att ingen av oss skullevilja pröva på att handleda 30 elever på en gång,vilket är situationen i de allra flesta högstadieskolorför de lärare som försöker göra detta. Det saknasnämligen personal. De flesta högstadiebibliotek haringen personal i sina skolbibliotek.Kommunerna skall ta ett ansvar för skolan och förskolbiblioteken. Men jag undrar om det inte skullebehövas litet mer statliga åtgärder och någon form avmålstyrning på detta område.