prot · GM0935 · 1998-12-14 00:00:00 — Det är viktigt att vårdel i EU-budgeten kan hållas så stram som möjligt.Vi förutsätter därför med skärpa att regeringen driverfrågan vidare i den riktning som utskottet haruttalat sig om.Jag skall också lite grann kommentera den center-hållning som jag tycker är en lite ny infallsvinkel.Agne sade att utgifterna egentligen bordeöka, att det inte gör någonting bara vi får mer tillbaka.Det är en helt annan linje än regeringen har drivit iden här frågan tidigare.När jag läser motivreservationen från in-ser jag att vi kan instämma i mycket av den text somstår där. Det är lite synd att represen-tant i utskottet inte framfört detta. Det fick vi se närbetänkandet väl var justerat. Mycket av den text somfanns om strukturfonder och att vi skall ha en rättvisfördelning så att hela landet kan tillgodogöra sig dettahade kunnat inarbetas i utskottets betänkande. Jagbeklagar att det inte framfördes. Jag tror att vår in-ställning är ganska lika på den linjen, ,när det gäller att få nytta av strukturfonder och att haen rättvis fördelning i landet.Till sist, fru talman, vill jag yrka bifall till utskot-tets hemställan i dess helhet och avslag på de bådareservationerna.Anf. 39 () replik:Fru talman! har på ett före-dömligt sätt redogjort för den strategi som regeringenhar när det gäller att försöka sänka vår andel av net-tobidraget till EU. Jag kan dela den uppfattningen.Det är naturligtvis viktigt att man kommer tillrätta med sådana saker som att reducera Storbritanni-ens undantag, och att man för en restriktiv struktur-politik och en effektiv och stram budgetpolitik inomEU. Det är naturligtvis oerhört viktigt.Däremot uppfattar jag att äröverens med mig när det gäller att se till att vi använ-der strukturfonderna på ett så vettigt sätt som möjligtoch får tillbaka så mycket som möjligt. Där har jagtyvärr inte ännu sett någon kraftfull strategi från rege-ringens sida. Jag har efterlyst den i interpellationer tillden nya tillväxtministern, och jag har efterlyst den iEU-nämnden. Jag tror att det är oerhört viktigt att viinte tappar bort den här viktiga delen i EU-fondernaoch i EU-stödet när vi diskuterar medlemsavgiften.Jag säger fortfarande att det är ett vällovligt syfteatt tro att man skall sänka medlemsavgiften och sam-tidigt få mer tillbaka. Jag skulle vilja se mer av kon-struktiv offensiv strategi för just hur man får mertillbaka ur till Sverige.Anf. 40 ():Fru talman! Det arbete som sker i förhandlingarnaom strukturfonderna pågår just . Det är svårt att idetalj redogöra för det. känner till hurdiskussionerna har gått.Att försöka minska avgiften och få mertillbaka är lite grann som det indiska reptricket. Det ärändå ett sätt att påvisa att vi betalar jämfört med and-ra europeiska länder mer i avgift än de. På den punk-ten har vi fått visst stöd från kommissionen, dvs.Sverige ger ett för högt nettobidrag.Att försöka få strukturfonder som passar Sverigeoch geografi medför att en rad andra regio-ner i följer med i tanken. Det höjer utgift-strycket enormt. Då krockar vi mot det andra natio-nella målet, dvs. att försöka få ned avgiften i sin hel-het.Agne redovisade en annan uppfattning,nämligen att det gjorde inte så mycket om avgiftenökar bara vi får mer tillbaka. Det är inte Sverigesofficiella hållning. Därför måste arbetet ske medtillförsikt för att kunna nå så långt som möjligt.Det finns naturligtvis ett nationellt intresse, somjag sade i mitt huvudanförande, att vi försöker få såstor del av de strukturfondspengar som finns för Sve-rige fördelat geografiskt väl över hela landet.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag delar upp-fattning att vi är för stora nettobidragsgivare. Jagönskar och hans parti god fram-gång med försöken att betala mindre och få tillbakamer.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion nr 2.Anf. 42 PER ():Fru talman! Det viktiga är att beräkningsgrunder-na för avgifterna upplevs som rättvisa. Argumente-ringen i kammaren får inte låta egoistisk och gå emotden grundläggande vision som finns bakom avgifter-na, dvs. en fördelning för en harmonisk utvecklinginom EU.Mot bakgrund av vad sadekänns det märkligt att man inte som föreslås i vårmotion vill skriva in den linje vi är överens om i demål som finns för utgiftsområdet och som regeringenskall följa. Därför känns det roligt att statsministerndrev linje i , och det är dåmotsvarande tråkigt att inte sluter uppbakom den linjen.Anf. 43 ():Fru talman! Jag upplever reservationen från krist-demokraterna som att de försöker slå in redan öppnadörrar ytterligare en gång till så att de skall bli ännumer öppna - hur nu det skall gå till. Det handlar merom att vill påvisa att de driverfrågan att sänka avgiften till Europaunionen ännuhårdare än regeringen. Så är det inte. Regeringen harklart och tydligt markerat, liksom utskottsmajoritetenvid tidigare tillfällen, att det här är en viktig fråga ochatt man så långt som möjligt försöker driva fråganklart och tydligt.Kristdemokraterna visar en övertro till sin egenmotion om de tror att förslaget i motionen kan ge etthelt annat utfall. Det är fråga om ett kompliceratförhandlingsarbete. Precis som Per sägergår det inte att bara driva fram egoistiska skäl, detgäller att ha en relevant syn i hela europeiska samar-betet, där en synpunkt skall vägas in och stå trycketmot andra länders tyckande. Det är precis så rege-ringen driver frågan. Det skall vara rättvist ur allasögon sett, inte bara ur egoistisk svensk synvinkel - dåkommer man ingenstans i ett europeiskt samarbete.Anf. 44 PER ():Fru talman! Vi är överens. Det handlar inte för vårdel om att slå in öppna dörrar. Snarare handlar det ominitiativförmåga och att skall ha en drivan-de linje i förhållande till regeringen.Anf. 45 ():Fru talman! Det går inte att vara tydligare om vil-ken linje som har drivits i den här frågan från ut-skottsmajoritetens och regeringens sida. Att skrivaännu mer kommer bara att betraktas som en störandeupprepning. Jag tycker att det klart och tydligt fram-går vad regeringen och utskottsmajoriteten vill i frå-gan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1998/99:KU1Utgiftsområde 1 m.m. (prop. 98/99:1delvis)Anf. 46 PER ():Fru talman! Får jag inleda denna diskussion mednågra synpunkter på ett par av de ämnen som be-handlas i betänkande nr 1 omrikets styrelse. Det är tre saker jag tänkte be att få taupp kammarens tid med. Först presstödet, därefternågot om partistödet och därefter till slut ett par ordom den höjning av riksdagsledamöternas arvodensom utskottet föreslår att besluta.Först emellertid ett par ord om presstödet och deförslag som i den delen har lagt fram förriksdagen. De innebär en betydande besparing påstatens utgifter, men framför allt och än viktigareinnebär de en massmedial strukturförändring.Det har sagts att presstödet behövsoch har tjänat sitt syfte såsom förutsättningen för attmångfalden inom medierna skall kunna upprätthållas.Ingenting, fru talman, tyder på vid en genomgång averfarenheterna av det vid det här laget rätt mångårigapresstödet att detta syfte har uppnåtts. Tvärtom finnsdet skäl att hävda att presstödet i sin konstruktionsnarare verkat konserverande på en massmediestruk-tur som presstödet förutan hade kunnat utvecklatsfriare och mer mångfaldigt.Det är viktigt när man diskuterar presstödets kon-struktion att vidga blicken något till att omfatta intebara tidningar utan också se till hela den massmedialastrukturen och fråga sig vilken massmedial mångfaldsom kan uppnås genom hela det breda fältet av olikakommunikationsformer. Jag tillhör ingalunda demsom tror att den tryckta tidningens tid är förbi, menväl dem som tror att den tryckta tidningen kommer attbehöva kompletteras med många olika distributions-former för nyheter och andra ting som tidningarna publicerar.Det presstöd vi har torde verka kon-serverande på sådana publikationer som borde haförändrats ut ur den konventionella tidningsstrukturenför att i stället motsvara ett informationsbehov somkan tillgodoses med hjälp av andra distributionsfor-mer.Moderata samlingspartiet förordar således motden bakgrunden att presstödet successivt trappas nedoch förutsättningar därmed öppnas för en friare kon-kurrens och en mer mångfaldig massmediestruktur änden vi har med det statliga presstödet i den nuvarandekonstruktionen.Låt mig därtill lägga att presstödet i sin praktiskatillämpning och i sina detaljer på ett otillbörligt ocholyckligt sätt styr tidningsföretagens sätt att utvecklasina företag, på det sätt som är vanligt när det gällerallehanda bidrag i vårt samhälle. Man anpassar sig tillde regler som bidragen ställer upp och avstår därmedfrån att göra det som man skulle ha gjort bidragetförutan. Presstödet bör alltså gradvis avvecklas.I fråga om partistödet hävdar samlings-partiet att partier kan klara sig med lite mindre avstatligt stöd än det som utgår. Också idet här fallet kommer våra förslag att leda till enbesparing på statens utgifter. Men precis som fallet ärnär det gäller presstödet dikteras våra förslag om enlägre partistödsnivå inte enbart av den statsfinansiellahushållningen utan också av ambitionen att säker-ställa att partier inte i onödigt stor utsträckning kom-mer att betrakta sig själva som offentligt finansieradeinstitutioner.Vi för just nu i det svenska samhället en intressantdiskussion om villkoren för demokratins utveckling.Många påpekar att de politiska partierna har ett på-tagligt behov av inre och yttre förnyelse. Jag delarden uppfattningen. Men jag tror att dennayttre och inre förnyelse kommer att kräva mer av detfria och obundna som partierna en gång stod för ochmindre av det offentlig-rättsliga institutionaliseradesom partierna i alltför stor utsträckning kommitatt bli.När vi föreslår, fru talman, att stödet till partiernasänks i förhållande till regeringens förslag är detockså en signal till en förnyelse av partiernas verk-samhet som i högre grad återknyter till vad partiernaen gång var som ideellt skapande och kämpandeorganisationer, bort från den status av offentlig-rättsliga institutioner som de dessvärre gradvis harkommit att bli. Slutsatsen av detta är alltså att par-tistödet bör sättas till ett lägre belopp än det regering-en föreslår i sin budgetproposition.Till slut vill jag säga ett par ord om den föränd-ring av riksdagsledamöternas arvoden som föreslås iutskottets betänkande. På denna punkt delar Moderatasamlingspartiet, som har kommit att bli utskottetsmajoritet och som i sin praktiska tillämpning innebäratt riksdagsledamöternas arvoden återanpassas tillden nivå där tidigare uttalat att de bordeligga.Av somliga anses detta vara en otillbörligt hög ni-vå. Jag delar inte den uppfattningen. Många illustra-tioner kan i detta sammanhang erbjudas för att under-stryka att de svenska riksdagsledamotsarvodena i daghamnar på en nivå som ligger under det europeiskagenomsnittet, och som uppenbarligen har kommit attinnebära växande problem med rekryteringen till dentyp av förtroendeuppdrag som riksdagsledamotskapetär ett exempel på.Utskottet föreslår emellertid på denna punkt attden förändring som tidigare föreslagits träda i kraftredan under den gångna hösten skjuts framåt till detkommande , dels därför att detta i så fall intebehöver innebära den retroaktivitet som skulle legat idet ursprungliga förslaget, dels därför att förslaget isina tekniska konsekvenser därigenom blir lättare attgenomföra.Det finns alltså enligt vår mening skäl för riksda-gen att fatta beslut om en återanpassning av riks-dagsledamöternas arvoden till den nivå riksdagentidigare beslutat att arvodena skall ligga på.Nu har emellertid, fru talman, tekniken spelatModeraterna ett spratt såtillvida att vi kommer attvara förhindrade att rösta för denna vår övertygelse,eftersom kommer att fatta samtliga sinabudgetbeslut under denna avdelning i ett enda ställ-ningstagande. I detta budgetbeslut avstår Moderatasamlingspartiet, eftersom de ramar som riksdagentidigare beslutat om avviker från de ramar som viegentligen hade velat se följa, vilket i sintur leder till att vi tvingas avstå också i omröstningenom arvodena. Jag vill emellertid försäkra att om tek-niken hade medgivit ett separat ställningstagandekring denna fråga hade Moderata samlingspartietsriksdagsledamöter röstat ja till det förslag utskottetframlägger i sitt betänkande.Anf. 47 ():Fru talman! Jag vill i det här anförandet framförallt ta upp den fråga som utskottets ordförande var inne på sist, nämligen frågan om riks-dagsledamöternas arvoden. Jag vill emellertid ocksåsäga att vi i , till följd av den uppgörel-se om budgeten som vi har gjort med Socialdemo-kraterna, ansluter oss till utskottets betänkande i allaavseenden utom detta.Vi anser t.ex. att den kritik mot presstödet somPer anför egentligen är illa grundad. Det ärnaturligtvis en borgerlig strävan att vilja ha ett änstarkare monopol över pressmedierna än vad man har.Visserligen kanske olika kapitalgrupper, som kan haintressenter, har råd att hålla tidningar, men presstö-det har fungerat så att tidningar som har haft svårt attleva vidare har kunnat göra det. Det har fungerat såatt det har funnits alternativa röster i pressen. Därförär det viktigt att slå fast att presstödet bör vara kvar.Det är klart att man kan granska enskildheter i regel-verket osv. framöver, men det är ändå bra att det finnsett presstöd, fru talman.Så går jag över till detta med våra ersättningar.Det är en ganska kraftig höjning som föreslås förriksdagens ledamöter. Nuvarande arvode är30 , och det föreslås höjt med , till36 . Därutöver skall vi få en kost-nadsersättning . Den är nudrygt . Vi menar att denna kost-nadsersättning bör avskaffas.Riksdagen förser oss ledamöter med så mycketteknisk utrustning, och vi har dessutom möjlighet tillfria resor i landet, att det inte finns några motiv för attha kvar den här kostnadsersättningen. Det finns dato-rer som vi har tillgång till hemma. Vi har tillgång tilltelefon i hemmet för tjänstesamtal som riksdagenersätter. Vi kan också via den telefonen ha Inter-netuppkoppling på bekostnad, och vi harfax. Vi har egentligen en bra utrustning - den somden här kostnadsersättningen egentligen var tänkt för.Vårt förslag i det här sammanhanget är alltså tar bort kostnadsersättningen och växlar överden till en lön, så att man i alla fall inte sänker ersätt-ningen. Vi tycker att det ändå är ett högt arvode.I utskottsbetänkandet anförs tre argument.Det första är att riksdagsledamöterna i harett lågt arvode vid en internationell jämförelse.Det andra är att det är ett lågt arvode i jämförelsemed de för ledande förtroendevalda i större landstingoch kommuner. Att det förekommer överbetaldariksdags- eller parlamentsledamöter i andra länder,eller att det förekommer en alltför generös arvodeser-sättning inom kommuner och landsting, är inget skältill varför riksdagsledamöternas arvoden skall höjas.Det tredje skälet som anges är att det bör tas hän-syn till de framtida rekryteringsmöjligheterna. Det ären ytterligt liten andel av befolkningen som tjänaröver eller, som det kommer attbli, 36 000 kr.När jag läst i spalterna har jag nog inte upplevt attdet varit särskilt mycket problem med rekryteringeneller ens växande problem i något parti. i Moderata samlingspartiet, som torde repre-sentera de mest högavlönade, förekomma icke bety-dande motsättningar och stridigheter i kampen om attfå stå på valbar plats på riksdagslistan. Inte verkarrekryteringsproblemen vara så där särskilt stora.Jag tror att det hela beror på vad man jämför sigmed, hur mycket man vill associeras med en elit ellerhur mycket man vill associeras med snittet av deväljare som har valt oss. Jag tror också att signalen ärutomordentligt tvetydig. När det diskuteras ekono-misk politik talas det om lönebildningen som ett stortproblem att komma till rätta med. Vad man menarmed detta är att man för löntagare i allmänhet skall haåterhållsamhet. Det skall inte vara några lönehöjning-ar, och skall det vara några sådana skall de vara ut-omordentligt begränsade.Men sedan kommer vi in på en annan del av be-folkningen. Näringslivets direktörer skall vi kanskelämna utanför. De spelar i en gräddfil alldeles för sigsjälva med helt fantastiska ersättningar för sin arbets-kraft. Det finns också politiska företrädare som skallin och tjäna väldigt mycket. Utan att stå i konfliktmed någon motpart kan de egenmäktigt öka arvode-na.Vi tycker att detta är lite orimligt. Vi vänsterpar-tister har inte intagit den ståndpunkten att vi tycker attledamöter skall vara särskilt lågavlönade. Men vitycker ändå att man får skära bort den värsta orimlig-heten. Systemet med kostnadsersättningar bör avskaf-fas, och man bör göra en utväxling av detta till be-skattad lön. Den som har kostnader får göra avdrag ivanlig ordning precis som vanliga inkomsttagare.Riksdagsledamöter kommer att vara utomordent-ligt väl och högt avlönade och kommer att klara sigväl på denna inkomst. De kommer att kunna varaoberoende, som det heter, i ekonomisk mening, mensamtidigt tar vi bort det som jag tycker är direkt stö-tande.Fru talman! Jag vill därför yrka bifall till reserva-tion nr 2 till detta betänkande. Jag menar att just den-na fråga inte förelåg klar när vi gjorde överenskom-melsen med regeringen om budgeten i övrigt. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan i det förelig-gande betänkandet.Anf. 48 ():Fru talman! I budgetpropositionen vill regeringenhöja ramen till med 250 miljonerkronor. Det är inte småpotatis i förhållande till hurstor den totala budgeten för är.Skälet sägs bl.a. vara att skall bli ordföran-deland i Europeiska unionen år 2001.Vår åsikt är att utvecklingen och anpassningen avRegeringskansliet mycket väl kan ske genom organi-sationsförändringar och rationaliseringar utan attytterligare resurser tillförs. Vi tror också att föränd-rings- och förnyelsearbetet bl.a. bör ha kostnadsef-fektivitet som mål.Det finns säkert avdelningar som behöver förstär-kas i . Men jag tror nog att en delavdelningar kan bidra med besparingar. För ett tju-gotal år sedan var jag verksam som fullmäktigeleda-mot. Då brukade vi ofta tala om nollbudgetering, dvs.att börja från grunden och titta på verksamheten.Det kan man inte hålla på med . Men nå-gon gång borde man göra en ordentlig utvärderingoch kontrollera om alla avdelningar eller delar avdem verkligen behövs. Det är därför vår åsikt attramhöjningen för anslag C1 ej börske.Med den beslutsteknik som nu har förbudgeten kan inte helhetssynuppnås på de enskilda utgiftsområdena. Vi markerardärför dessa synpunkter i ett särskilt yttrande. Därförkan vi heller inte delta i beslutet i övriga delar avbetänkandet, där vi egentligen delar uppfattningen.När det gäller mom. 1 kommer vi att avstå i omröst-ningen på grund av att vi har dessa åsikter om ansla-get till Regeringskansliet.Något kort om de framtida effekterna på presstö-det. Regeringen menar i sin proposition att en analyskan leda fram till framtida förändringar av presstödetsutformning. Enligt bör en sådanöversyn ha kostnadseffektivitet som målsättning.Besparingar borde kunna genomföras på detta område.Vi har en reservation i ämnet. Men av hänsyn tillkammarens arbetsbelastning avstår jag dock från attyrka bifall till den reservationen.Anf. 49 ():Fru talman! Jag skall fatta mig mycket kort i mittanförande. har i sin ekonomisk-politiskamotion redovisat en alternativ budget till regeringensbudgetproposition. har inom sammaekonomiska ramar som regeringen gjort andra priori-teringar och bedömningar. Därför finns under utgifts-område 1 en reservation från Center-partiet som jag härmed yrkar bifall till.Inom utgiftsområdet föreslår regeringen att resur-ser skall tillföras 1999-2001 för att öka kvaliteten iRegeringskansliets beredningsarbete. Den ökningenanser är omotiverat hög. Av de före-slagna tillskotten 1999-2001 avstyrker Centerpartiet100 miljoner och 150 miljoner för de därpåkommande åren. Dessutom föreslår vi att medel skallanslås för att förbereda och genomföra den svenskaperioden som ordförandeland i EU år 2001.Just period som ordförandeland år 2001anser skall vara prioriterad. Det skallförberedas väl med en tydlig bred förankring ochfördjupning i hela . Detta för att ge störremöjligheter för att hela skall bli delaktigt ochkänna engagemang i EU-arbetet. Det är under Sveri-ges tid som ordförandeland som ges möjlig-het att visa på hur ett aktivt nytt ledarskap i EU skallutvecklas. Besparingen som föreslårskall alltså inte drabba de resurser som avsätts förSveriges period som ordförandeland år 2001.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reservation3. I övrigt ställer sig bakom konstitu-tionsutskottets förslag.Anf. 50 ():Fru talman! liberalernas budget för1999 innebär i sina huvuddrag sänkta skatter för flerjobb genom ökat företagande och höjd tillväxt medutgiftsökningar framför allt när det gäller vård ochomsorg, men också för utbildning, bistånd, miljö ochrättssäkerhet. För en närmare redovisning vill jaghänvisa till våra reservationer i finansutskottets be-tänkande nr 1.Folkpartiets förslag för utgiftsområde 1, somhandlar om rikets styrelse, innebär besparingar påsammanlagt fördelade på 350miljoner rörande presstödet och 30 miljoner rörandepartistödet.Presstödet har haft i stortsett samma inriktning. Vi menar att det snedvriderkonkurrensen och motverkar tillkomsten av nyadagstidningar. Dessutom har ju medielandskapetförändrats alldeles påtagligt . Nyatidningar kommer ständigt fram. Inte minst ungamänniskor startar tidningar. Då tänker jag framför alltpå de elektroniska tidningar som växer upp somsvampar i skogen.Folkpartiet vill också spara pengar när det gällerpartistödet. De 30 miljoner i ökat partistöd som riks-dagen beviljade tog dåavstånd ifrån. Vi vill fortfarande dra bort dessa 30miljoner från partistödet. Partistödets betydelse fördemokratin har diskuterats i olika sammanhang. Detär naturligtvis viktiga synpunkter som har framförts,men jag tror inte att demokratin är så beroende avpartistödets storlek. Det finns ju länder, t.ex. Englanddär man, vad jag har hört, inte har något partistödmed där det ändå fungerar bra med demokratin.Fru talman! Våra besparingsförslag har inte till-styrkts i budgetprocessens första steg. Då Folkpartietsbudgetförslag är en helhet är det i detta andra steg ibudgetprocessen inte meningsfullt att fullfölja våraanslagsyrkanden. Vi deltar därför inte i beslutet omanslagsfördelningen inom utgiftsområde 1. Dettaframgår också av vårt särskilda yttrande.Anf. 51 PER ():Fru talman! Till det här betänkandet, som handlarom budgeten för rikets styrelse, har lagttre reservationer. Till att börja med vill jag yrka bifalltill två av dem, nämligen reservation 1 och reserva-tion 4.Jag skall uppehålla mig vid de avvikande uppfatt-ningar vi har i förhållande till majoritetstexten i deavsnitten.Först gäller det frågan om arvodet för oss riks-dagsledamöter. Jag tycker att det är en principielltviktig fråga. Förslaget innebär att vårt arvode höjsfrån till . av den höjning-en är en växling från kostnadsersättningen som här-efter blir . Det motsvarar 9 ½ %av basbeloppet.Mina och principiella och huvud-sakliga invändningar är för det första att , vars uppgift är att bestämma arvodena,körs över med det här förslaget. beslutarsjälv om en betydande arvodeshöjning för ledamöter-na. En mer uppenbar jävssituation är väl svår att fin-na, eller hur? föreslås att Arvodesnämndenskall vara kvar då den anses fungera väl sedan till-komsten 1994. Jag får inte detta att gå ihop. Kannågon förklara?För det andra är höjningen av arvodena inte finan-sierad, vilket är mycket allvarligt. Huvudparten avden här kostnaden på ca skallnämligen täckas genom en anslagskredit, dvs. medelfrån nästkommande års anslag. Hur förklarar mandetta moraliskt i dessa tider av åtstramning och hårdabudgetkrav?Anledningen till ett sådant här ingrepp och över-körningen av förklaras med attriksdagsledamöternas arvoden släpat efter i jämförel-se med utvecklingen för den tidigare jämförelsegrup-pen, nämligen domarna. Men egentligen handlar detinte om eftersläpning.