prot · GL0963 · 1998-02-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:63Fredagen den 6 februariKl. 9.00 - 9.22Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om information från regering-enTredje vice talmannen meddelade att efter fråge-stunden omkring kl. 15.00skulle statsrådet lämna information omSveriges ordförandeskap i det nordiska regerings-samarbetet 1998.2 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:149Till riksdagenInterpellation 1997/98:149 av åtgärder mot våld och trakasserier mot homosex-uella.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är att en debattdag som pas-sar både interpellanten och mig inte stått att finnaunder denna tidsperiod.Stockholm den 4 februari 1998Laila FreivaldsInterpellation 1997/98:154Till riksdagenInterpellation 1997/98:154 om säkerhetsavståndtill mobilsändarantenner.Erling () har lämnat ovanstående interpel-lation till . Arbetet inom regering-en är så fördelat att det är jag som skall besvara inter-pellationen, vilket jag kommer att göra tisdagen den17 februari.Skälet till dröjsmålet är dels att svarslistan är full-tecknad och dels att jag den13 februari talar på hearing "Hurpåverkar IT högskolans pedagogik? "den 5 februari 1998Ines Uusmann3 § Svar på interpellation 1997/98:140 om på-vens besök på KubaAnf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! har i en interpellationställt en rad frågor om och EU:s förhållandetill Kuba.Påven besök på kom attrikta omvärldens ögon på förhållandena i landet ochställde åter i fokus vilket förhållningssätt som bästkan främja en fredlig utveckling mot demokratiskafri- och rättigheter. Påvens budskap om behovet avdemokrati och försoning mellan alla kubaner oavsettideologisk hemvist är något som den kubanska stats-ledningen borde ta till sig. Ett steg i en sådan riktningskulle vara att tillmötesgå påvens begäran om att frigefängslade dissidenter. Över huvud taget vore det avstor betydelse om de styrande i efter påvensframgångsrika besök tog fasta på såväl den katolskakyrkans utsträckta hand som människornas uttrycktavilja att bryta den isolering och likriktning som manså länge varit utsatt för. Det finns tecken som tyder påatt så är fallet, och jag kan bara hoppas att vi får se enpositiv förändringsprocess på Kuba.Påven uppmanade också presi-dent Clinton att upphäva sanktionerna mot . Detär något som länge har förordat. Även EU harkraftigt tagit avstånd från en skärpning av sanktioner-na som infördes genom den s.k. Helms-Burton-lagen.Sanktionerna möter också kritik inom , och kan-ske kan påvens klara ställningstagande stärka dennakritik. I stället för att möjliggöra fredliga förändringarpå har sanktionerna snarare befäst det rådandesystemet och lett till motsatt resultat. Det borde varahög tid att pröva något annat. Påvens exempel bordedärför också ses som ett alternativ för den amerikans-ka hållningen gentemot Kuba.Av det jag har sagt här bör det framgå att påvensbudskap under besöket helt är i linje med den politiksom och EU företräder, så som den uttrycks iden s.k. gemensamma ståndpunkten om . Måletför denna är att i EU:s förbindelser med bl.a.uppmuntra en övergångsprocess till demokrati ochrespekt för mänskliga rättigheter. Hit hör givetvisockså yttrandefrihet. När tar konkreta steg idenna riktning öppnas möjligheter till ett samar-betsavtal med EU och ökat handelsutbyte. Fortsattaekonomiska reformer är det bästa sättet att stimulerautländska företag, inklusive svenska, att investera ilandet. deltar aktivt i EU:s ansträngningar attuppnå positiva resultat.Genom biståndssamarbete vill vi ocksåbidra till öppenhet och utveckling i det kubanskasamhället genom bl.a. förmedling av kontakter ocherfarenheter mellan forskare och olika yrkesgrupper.Det är också min förhoppning att det skall vara möj-ligt för svenska enskilda organisationer att i ökadutsträckning kunna bedriva biståndsinsatser på ,för att på så sätt öka utbytet länderna emellan.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret på interpellationen.Påvens besök på hade emotsetts med storspänning runt om i världen. En klart bidragande fak-tor var naturligtvis att världen med oro kunde konsta-tera att båda ledarnas hälsotillstånd inte var de bästa.Inte vare sig påvens eller hälsa är den bästa.Därför hade man anledning till oro om något skulle gåsnett under besöket.Den spänning och förväntning som många av ossrunt om i världen haft inför besöket har naturligtvissina politiska och mänskliga dimensioner. Därför trorjag att alla ser besöket som ett genombrott, och det ärdet som är bakgrunden till min interpellation. Det ärett genombrott så till vida att världen, utom , ärberedd att se som en samtalspartner och därKuba har sin självklara plats i världssamfundet.Besöket var också betydelsefullt utifrån den öpp-ning den kubanska regeringen, ochden ledande gruppen på har visat inför denkatolska kyrkan och klart och tydligt sett att den ävenhar sin plats på . De människor som tillhör denkatolska tron har samma rättigheter att utöva sin trosom andra människor.Därför var besöket oerhört betydelsefullt. Det harockså blivit framgångsrikt. Besöket avlöpte väl, ochmånga lyssnade och tog till sig påvens budskap.Jag vill tacka utrikesministern för svaren på frå-gorna. Jag tror att vi i stort sett är överens om attfrågan om mänskliga rättigheter på och detbudskap som påven medförde vad gäller yttrandefri-heten, rätten till frihet för den enskilde individen, ärav stor betydelse och att i många avseendenmåste genomföra förändringar för att bli accepteradsom en demokrati i världen.Det är därför jag är intresserad av utrikesminis-terns syn på vad detta kan leda till för framtiden. Vadkan det bli för bestående resultat av påvens besök påKuba? Kan man dra paralleller till det tidigare påve-besöket i som också innebar en öppning? Hurser regeringen på frågan?Jag ställde en hel del frågor. Jag tycker att jag harfått svar vad gäller den svenska aktiviteten för attbefrämja mänskliga rättigheter. Med hjälp av svaret,svenska biståndsinsatser och egna kontakter har jagkunnat konstatera att man gör allt vad man kan och attdet är ett betydelsefullt bidrag.Däremot finns det andra delar där jag inte tyckeratt jag har fått svar. Jag tänker på frågan om EU ochhandelsavtalet. Jag tycker att de regler som EU harsatt upp direkt förhindrar den demokratiska utveck-lingen på Kuba.Man kan undra hur regeringen egentligen ser påsanktionerna. Jag tycker att det är oerhört tydligt attdet är sanktionerna som leder till den isolering sområder på . Det resulterar i att man frånkubansk sida värnar om systemet till den grad att maninte tillåter stora förändringar eller möjligheter attdiskutera flerpartisystem. Därför förefaller regeringenlägga större tonvikt vid de brott och övergrepp motmänskliga rättigheter som begås och ser därför intesanktionerna som en anledning till varför kubanernaär så angelägna om att värna om sitt system och intetillåta kritik internt i landet.Anf. 3 Utrikesminister ():Herr talman! Vi vet alla att det harvarit svårt att påverka till att som andra statervidta förändringen från det slutna och isolerade till attbli ett mer demokratiskt samhälle med rättsstatensprinciper som respekterar mänskliga rättigheter. Skä-len kan vara flera. Grundorsaken är naturligtvis denatt det faktiskt finns en ledning i landet som har enannan syn på hur länder skall styras än den som är detnormala i världen . Det är att beklaga att denkubanska ledningen inte kunnat ta till sig demokrati-utvecklingen i resten av världen.Jag håller med om att inte underlättat dettagenom sina sanktioner. Jag tror att sanktionerna harvarit kontraproduktiva. Också amerikanerna säger sigvilja uppnå - och jag tror det - demokrati, mänskligarättigheter och bättre förbindelser allmänt sett medKuba. Men det går inte den vägen. Det är någontingsom vi ofta framhåller när det gäller USA.Så mycket viktigare borde det vara för kubanernaatt svara positivt gentemot andra länder eller gruppe-ringar som vill försöka få förändringar till stånd iKuba på ett annat sätt än genom den isolationspolitiksom för. Inom EU skulle man önska att kuba-nerna hade varit mera öppna och svarat på ett merpositivt sätt i de ansträngningar som faktiskt gjortsfrån EU:s sida. EU vill naturligtvis så snart som möj-ligt komma fram till att den politiska dialogen medKuba skall omfatta alla områden, att man inte skallrygga för frågor som har med demokrati och mänskli-ga rättigheter att göra. Detta skall gå hand i hand medatt vi öppnar oss på andra områden, det må vara kul-tur, forskning, turism eller handel. Det framgår tydligti den gemensamma position som vi har för samarbetetmed Kuba.Sedan kan man alltid hoppas att påvens besökskulle vara genombrottet. Jag tror kanske inte att detkommer att ha samma historiska betydelse som detfick i . Men det som hände - frihet och öppenhet- under påvens besök var ändå remarkabelt. Där lig-ger ett frö till någonting som borde få växa till sig.Det skall vi naturligtvis hoppas och göra allt för attunderlätta för kubanerna att fortsätta den vägen.Anf. 4 ():Herr talman! Vi är överens om hur väldigt de-struktiv den amerikanska blockaden mot harvarit. Det har inneburit umbäranden för det kubanskafolket vad gäller tillgång till mat, mediciner och tek-nisk utrustning på en rad områden men också när detgäller att befrämja förändringar inom systemet genomatt bibehålla det som var bra med revolutionen menändå se ett förändrat samhällssystem. Man måste gålitet längre. Där tycker jag att i EU-samarbetet borde kunna driva på. Jag kan hålla medom att inte har gått så långt som man från EUvelat och att det finns allvarliga problem på Kuba,t.ex. de fyra oppositionella som fängslades i somrasoch som fortfarande sitter i fängelse och andra över-grepp. Ändå menar jag att det är EU som måste visavägen, för kommer inte att göra det. saknartotalt trovärdighet vad gäller att befrämja flerpartisys-tem och mänskliga rättigheter i , efter-som roll har varit så negativ med tanke påstatskuppen i , indirekt inblandning iChile 1973 osv.Sverige kan göra mer. Låt oss lämna biståndet åtsidan och se på de svenska företag som här spelar enväsentlig roll. skrev , en nyck-elperson på för svenska företag, i en artikel attdet största problemet är att integer krediter och att de svenska företag som villinvestera löper så stora risker att man ändå är tvek-sam. Där menar jag att skulle kunna ageramer kraftfullt.Jag vill också peka på hur en del svenska företagför t.ex. medicinsk utrustning kan bidra. Jag tänker påPharmacias samgående med som har konsek-venser för . och regeringen genom ettdelägarskap i skulle kunna påverka för attmöjliggöra fortsatta leveranser och en öppen kontaktmed . På det sättet skulle kunna befräm-ja handel och relationer mellan svenska företag ochKuba.Jag vill vidare påpeka de repressalier som de före-tag som ändå vill ha handel med utsätts för.Frågan har tagits upp i EU. Vi har en lagstiftning somnyligen godkändes här i riksdag, med olikamotåtgärder mot blockad. Jag menar ändå attSverige hör till de vänner som har och somborde ligga i första rummet för att se till att det härgenombrottet ändå håller i sig.Anf. 5 Utrikesminister ():Herr talman! Det finns hos svenska företag ettvisst intresse för satsningar i . Svenska företagdeltog i en industrimässa för inte så länge sedan.Dock är det svårt med EKN-krediter därför att Kubainte har löst gällande fordringar. Det är mot EKN:sprinciper att då ge nya krediter.Jag tror inte att vi har så olika åsikt om . Jag tycker också att sanktionernainte bara drabbar det kubanska folket utan också kanbidra till att ge legitimitet till den kubanska regering-ens hållning. Dessutom bryter Helms-Burton-lagenmot internationell frihandel. är isolerat i dennasin politik och får kritik på alla områden.Det finns ett motstånd också i som växer.Det tycker jag är bra. Det är inte bara humanitära ochreligiösa organisationer utan också en del företag sommenar att det är fel typ av hantering. Problemet är jukongressen, som vi vet. Det är där som den här lag-stiftningen har kommit till. Där kan vi inte se mycketav en öppning. Men man får inte ge upp. Även härkan vi hoppas att kongressen kan ta till sig vad mansåg under påvens besök.Anf. 6 ():Herr talman! Jag vet att EKN har sådana regler,men dem borde man väl kunna påverka. Det bordekunna finnas en dialog även med EKN, eftersom vialla vet bakgrunden till att inte kan betala sinaskulder. Det är helt uppenbart ett land som befinnersig i krig mot stormakten . Vad kan medtanke på de oerhörda svårigheter man utsatts för pågrund av blockaden göra? Sådana saker måste vägasin. Där menar jag att regeringen borde kunna föra endialog med EKN, försöka få en förändring och se vardet är nödvändigt att göra undantag, om man nu inteskall ändra reglerna.Sedan vill jag också ta upp frågan om den ameri-kanska inställningen. Vi vet att kongressen är svår attpåverka, att det huvudsakligen är humanitära organi-sationer som tagit upp frågan, Präster för fred, varsfrämsta företrädare kommer till och riks-dagen om någon timme. Vi får möjlighet att utbytaåsikter om hur man kan gå vidare. Men det finnsockså i kongressen ett motstånd. Den är inte så homo-gen och hopplös som vi ibland vill tro från svensksida. Jag hade möjlighet att träffa två kon-gressmän, och , somtillhör dem som gått i bräschen för att få till stånd enförändring och få igenom en ändrad syn i kongressen.Det finns också fristående tänkare som leder tankearbetet för att försöka påverka denamerikanska politiken.Min fråga till utrikesministern är då: Vad gör densvenska regeringen för att knyta närmare kontaktermed dem i det amerikanska systemet som vill föränd-ra? Man kan t.ex. bjuda hit dem och försöka få tillstånd en dialog. Det skulle vara en uppmuntran attvisa på att de har vänner här. Tillsammans måste vifortsätta att arbeta med frågan om att bryta blockadenmot Kuba.Anf. 7 Utrikesminister ():Herr talman! är ett område som ofta är uppei diskussionerna från svensk sida med den amerikans-ka administrationen och med amerikanska politiker.Naturligtvis är det inte bara begränsat till dem somhar den verkställande makten utan det gäller ocksådem som sitter i kongressen.Jag har också varit i kongressen och träffat kon-gressmän, framför allt kanske för att tala FN-frågormen också Helms-Burton-lagen, just därför att det ärett så oacceptabelt steg att på det sättet isolera en litengranne men även därför att det går på tvärs mot inter-nationell lagstiftning i övrigt.Naturligtvis är det viktigt att vi har alla dessakontakter i kongressen. Ofta är kongressen och kon-gressmän, kongressföreträdare över huvud taget,ganska isolerade i sin utrikespolitiska syn. Det ärdärför väldigt bra att , som jag nu fickhöra, och andra från det svenska parlamentet harkontakter direkt med kongressmän. Mera av det! Dettror jag också kan påverka i den här frågan.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1997/98:48 till jordbruksutskottetMotioner1997/98:So4 och So5 till socialutskottet1997/98:Sk28 och Sk29 till skatteutskottet1997/98:K12 till konstitutionsutskottet5 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1997/98:63 En reformerad yrkestrafiklagstiftningMotionermed anledning av prop. 1997/98:45 Miljöbalk1997/98:Jo29 av ()1997/98:Jo30 av ()1997/98:Jo31 av ()1997/98:Jo32 av m.fl. (m)1997/98:Jo33 av m.fl. (kd)1997/98:Jo34 av m.fl. (c)1997/98:Jo35 av m.fl. (fp)1997/98:Jo36 av ()1997/98:Jo37 av m.fl. (fp)1997/98:Jo38 av ()6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 5 februari1997/98:168 av () till statsrådet arbetstillfällen i den privata tjänstesektorn1997/98:169 av () till statsministernDödsstraffInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 10 februari.7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 5 februari1997/98:410 av () till miljöminis-ternEfterbehandling av förorenad mark1997/98:411 av () till kommunika-tionsministernKonsekvensen av minskade utsläpp av kvävedioxid1997/98:412 av () till finansministernHandeln med premieobligationer1997/98:413 av () till statsrådetThomas ÖstrosDieselskattenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 10 februari.8 § Kammaren åtskildes kl. 9.22.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.