prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — Dågår det liksom inte att skjuta upp.Flera talare har varit inne på frågan om studi-estödssystemet. Vi i tycker också att dethar dröjt alldeles för länge innan man har vidtagitåtgärder här. Vi tycker också att man bör ha 50/50-fördelningen i ansvar mellan studenten och staten. Vihar även en tanke på att man vid varje uppnådd exa-mensgrad skulle kunna få skriva av en del av studie-skulden. Det skulle vara en bra "morot".Sofia , anledningen till att vi inte lagt framett konkret budgetförslag här är att vi känner ett stortansvar för den alternativbudget som vi har presente-rat. I den har vi prioriterat insatser för funktionshind-rade och äldre för att bli av med sådana här före-tagsovänliga skatter; detta för att få i gång jobben,som är en förutsättning för att vi skall få in mer skat-ter som vi sedan kan använda t.ex. till ett nytt studi-estödssystem.Vad vi här gör är att vi säger nej till en höjd expe-ditionsavgift på Vi tror nämligeninte att vi skall ha en sådan retroaktivitet.Sedan vill jag säga några ord om jämställdheteninom forskning och högre utbildning. Här finns ettojämställt förhållande. Vi har procentsiffror på, jagtror att det var som tog upp den saken,hur det ser ut. Vad jag tycker är viktigt här - jag hop-pas att utbildningsministern lyssnar men jag är intealldeles säker på det - är att gå in bakom de här siff-rorna för att se vad det är för beslut som leder framtill att den kvinna som söker en professur blir dengoda tvåan som inte får professuren. När nummer ettavstår från professuren duger hon plötsligt inte, utandå skall alltihop utlysas och göras om. Den här kvin-nan, den goda tvåan, kan då inte kallas till tjänsten ifråga. Det har hänt flera gånger.Jag tror att man behöver gå in och titta på hela be-slutsprocessen, från det att en professur söks, och sevad som händer. Jag tror att det där finns en del så attsäga omedvetna beslut som ligger kvinnor i fatet ochsom, om man blir varse dem, kan undanröjas. Jag trorinte att det är illvilja, utan det har bara blivit så i enrad beslut.Jag vill runda av med att säga att man, i och medatt FRN skall fördela dessa 230 miljoner till andraforskningsråd och satsa på tvärsektoriell forskning,håller på att landa mellan två stolar.Slutligen: Vi står naturligtvis bakom reservatio-nerna i betänkandet, men med tanke på kammarenstid och i synnerhet då det är risk för kontrapropositio-ner mellan förslag från tre partier som har 16, 17, 18mandat nöjer jag mig med att yrka bifall till reserva-tion 6 i UbU1 under mom. 7 om funktionshindrade.Anf. 22 ():Fru talman! Jag kommer att beröra hela områdetutbildning och forskning.Kvaliteten i den svenska skolan, den högre utbild-ningen och forskningen har varithög och utgjort en viktig förutsättning för utveckling-en av det svenska välfärdssamhället. En del av detväxande välståndet har i sin tur omsatts i en utbygg-nad av skolan och den högre utbildningen så att allt-fler har fått möjlighet att studera. Det gäller skolasåväl som högre utbildning och forskning.Även under den ekonomiskt svaga tiden sedan1990 har det satsats på utbildning och forskning.Utbyggnaden av barnomsorgen, , dentillämpade forskningen med EU-medel och inrättan-det av löntagarfondsstiftelserna och storsatsningarinom försvarsforskningen har tillförts stora resurser.Men satsningarna har inte kommit stommen i svenskutbildning och forskning till del. I själva verket harkärnverksamheterna grundskola och gymnasieskolafått vidkännas minskningar av resurserna, på grund-skolan i storleksordningen i vissa kommuner.Detsamma gäller i viss mån kostnaderna per studentvid universitet och större högskolor, vilket bara i vissmån kompenserats genom att man startat små ochmedelstora högskolor.Grundforskningen och fakultetsanslagen förforskning och forskarutbildning har inte ökat och ivissa mått mätt faktiskt minskat. Det här är en under-låtenhetssynd som redan har sattsina spår.Förutsättningarna för en bra utbildnings- ochforskningspolitik är emellertid inte dåliga. Men det ärmycket som behöver rättas till eller förbättras. Dethandlar då om själva kärnan i svensk utbildning ochforskning.Vilka är då problemen som ligger främst ochväntar på en lösning. har lämnat en sam-lad utbildningspolitisk motion med en analys av pro-blemen så som vi ser dem och förslag till åtgärder.Jag vill kort nämna några. Jag följer den enkla dispo-sitionen från barn till vuxen och börjar med försko-lan.Förskolan har förts in under skolagen ochfått sin egen läroplan. Redan nu kan vi säga att läro-planen är alldeles för torftig. Den måste utvecklas såatt den bättre anger vilka krav som ställs på bådeinnehåll och kvalitet i verksamheten. Krav på lärar-kompetens skall skrivas in i skollagen. Det skall tyd-ligt anges var ansvaret för verksamheten ligger. För-skollärarnas pedagogiska ansvar skall skrivas in, ochkravet på föreståndare och förståndares ansvar skallockså anges. Det är egentligen förvånansvärt att interegeringen i propositionen förra mandatperioden hademed detta. I jämförelse med motsvarande delar förgrundskolan gör att man faktiskt kan misstänka attregeringen tyckte att förskolan på något sätt varmindre betydelsefull.Så till . Kanske är det just grundsko-lan som drabbats hårdast av nedskärningarna medfärre lärare, speciallärare, skolpsykologer, kuratorerosv. De elever som fått bära bördan avsparåtgärderna är de som haft behov av särskilt stöd,t.ex. barn med specifika läs- och skrivsvårighetereller barn med olika funktionshinder. Dessa missför-hållanden är helt oacceptabla och måste snabbt rättastill. Det kan bara ske genom att resurser tillförs sko-lan så att det blir fler vuxna i skolan - lärare, special-lärare, skolpsykologer - och eleverna kan få det stödsom de enligt lag är berättigade till.När det gäller gymnasiet är spåren efter den illaplanerade gymnasiereformen fortfarande tydliga ochbesvärande. Lärarfortbildningen har inte kommit ikapp, och många gymnasier har ännu inte ställt omsin organisation och undervisning efter de nya kravenoch elevkategorierna. Här behövs fortbildning av deverksamma lärarna. Dessutom är det lärarbrist somytterligare förvärras framöver genom att en stor delav lärarkåren närmar sig pensionsåldern. Lärarutbild-ningen måste öka såväl i omfattning som i kvalitet.I de eftergymnasiala yrkesutbildningarna har un-der skett stora förändringar delsgenom att bra yrkesutbildningar har tagits bort, delsgenom att många fristående yrkesutbildningar harförts över till universitet och högskolor, delvis avstatusskäl.Miljöpartiet vill återinföra eftergymnasiala yrkes-utbildningar i en rad olika former. Lärlingsutbild-ningen är en. Fristående yrkesutbildningar med godapraktikmöjligheter och yrkesskickliga lärare är enannan. Vi ser införandet av den kvalificerade yrkes-utbildningen, alltså den försöksverksamhet som star-tade förra mandatperioden, som ett mycket bra inslagi den utvecklingen och noterar med tillfredsställelseatt de i årets budget har ökats på i den delen. Det ärbra, och vi ser gärna att den utvecklingen fortsätter.Så till utbildningarna vid universitet och högsko-lor. Det stora problemet med grundutbildningen viduniversitet och högskolor är bristen på kvalificeradelärare. Utbyggnaden av grundutbildningen underförra mandatperioden skedde utan rimliga förberedel-ser. Endast en mindre del av lärarna på dessa utbild-ningar har egen forskarutbildning, och nästan allasaknar pedagogisk professionalitet. före-slår kraftiga resursförstärkningar i syfte att öka fors-karutbildningen och införa en särskild högskollärar-utbildning. Vi har som övriga partier krävt att studi-estödssystemet skall förändras snabbt. Vi har nuväntat på en studiemedelsreform. Vi har ocksåföreslagit att regeringen tillsätter en utredning för atttitta på de studiesociala delarna.Vi vill återställa kvaliteten i de yrkesutbildningarsom missgynnats av att knytas så hårt till universitetoch högskolor. Här vill jag gärna ta exemplet lärarut-bildningen. Vi vill att lärarutbildningen skall görasmer självständig, kanske i form av egen högskolamed egen övningsskola med goda praktikmöjligheteri direkt anslutning till studierna och med erfarna lära-re som har god kompetens inom yrket. Lärarutbild-ningen skall också ha egna forskningsavdelningarmed professurer och egen forskarutbildning. Detskulle gynna framväxten av en riktig skolforskning,där problemen är väl förankrade i skolans inre arbeteoch vardag. Det ger en bra möjlighet för meningsfullfortbildning för lärare samt nya karriärvägar för lära-re.Så några ord om forskarutbildningen. Forskarut-bildningen måste öka i kvalitet och omfattning medfler utexaminerade doktorer. De hårda regleringarsom införts måste nyanseras och anpassas efter olikaämnens förhållanden. Antalet doktorandtjänster skallökas. Vi har föreslagit en ökning med 1 500 redanunder . De forskarstuderande skall ges möj-lighet att få egna forskningsresurser för doktorsarbe-tet.När det gäller forskningen har undermånga år påpekat det orimliga i att det finns en väx-ande obalans mellan grundforskning och tillämpatforskning. Grundforskning och forskarutbildning ären grundförutsättning för den tillämpade forskningen.Vi föreslår att samhällets resurser för forskning om-fördelas så, att betydligt större andel går till grund-forskning och forskarutbildning.Vi vill också höja kvaliteten i den tillämpadeforskningen genom att öka beställarkompetensen ochresurserna för forskning inom statliga myndigheteroch departement. Näringslivets behov av forskningskall tillgodoses genom ökad forskarutbildning, ochde små och medelstora företagens behov av forskar-kompetens för produktutveckling skall stärkas genomutbyggnad av bl.a. industriforskningsinstituten. Mil-jöpartiet står i stort sett helt bakom de huvudförslagsom har lagts fram i utredningen 2000.Fru talman! Utgiftsområde 16, utbildning ochforskning, täcker alltså en mycket kompliceradstruktur av verksamheter som är stadda i en starkutveckling. Kanske är det mest framträdande draget iden pågående utvecklingen att utbildningen är på godväg att bli tillgänglig för alla medborgare; igrundskola och gymnasium och därefter möjlighetertill en rad olika vidareutbildningar.Det livslånga lärandet kan bli en möjlighet för al-la. har redan deklarerat att högskole-utbildning skall vara en möjlig-het att överväga för alla svenska hem. Och IngegerdWärnersson har redan markerat sin vilja att se till attelever med behov av särskilt stöd skall få det redan iskolan, så att de möjligheter som talarom också skall stå öppna för dem. Det livslånga lä-randet kan vara på väg att bli en möjlighet för alla.En sådan utveckling kräver emellertid stora för-ändringar i utbildningens innehåll och organisation.Det finns skäl att särskilt framhålla tre sådana föränd-ringar.Jag vill särskilt poängtera behovet av individuali-sering. Människor har olika förutsättningar och in-tressen. Barn lär sig olika saker vid olika tider ocholika lätt. Redan kravet på en gemensam skolgång innebär att den gamla tanken om årsklassfixe-rade kunskapskrav måste släppas. Ett fasthållande viddetta gamla mönster vore att placera ut en rejälbromskloss i utbildningssystemet och skulle leda tillkvalitetssänkning och utslagning av elever.Den nya demokratiska skolan måste vara en skolaför varje enskild elev där studierna planeras medhänsyn till elevens förutsättningar och intressen. Detkrävs en studieplan för varje elev som växer fram isamverkan mellan elev, lärare och föräldrar.Det behövs en individualisering långt utöver vadskolan förmår. Individualisering skall vara ettcentralt begrepp, en ledstjärna, vid planeringen avden framtida utbildningen, och det innebär stora för-ändringar, inte minst vad gäller lärarutbildningen ochlärarnas ökade kompetensområde.Den andra punkten gäller kvalitetskraven. Att görautbildning tillgänglig för fler får inte innebära attkvaliteten försämras. Kvalitetsfrågan måste hela tidenhållas levande, och större omsorg måste ägnas åtkontrollen av att utbildningen verkligen håller denkvalitet som en elev eller student har rätt att kräva.Den tredje och sista punkten handlar om föränd-ringar av innehållet. Förändringarna i samhället gårsnabbt. De problem som möter den nya generationenär i flera avseenden nya, och perspektivet har vidgatsfrån det regionala till det globala. Den gamla, ore-flekterade synen på kunskap och specialistens ställ-ning är inte längre gångbar.Varje utbildning måste ge såväl fördjupade insik-ter i ett visst specialområde som en bredare kunskapinom andra viktiga områden, ge specialistkompetensmed inslag av generalist.Förändringstakten inom många områden motive-rar också att undervisningens innehåll formas medtanke på dess transformerbarhet - tankar och kunska-per som i princip kan omformas så att de är till gagn inya situationer och nya sammanhang.En snabb utveckling kräver denna tredje typ avkompetens. Människan behöver också vara"transformist". Hon måste alltså vara generalist, spe-cialist och transformist. Betydligt större medvetenhetom vad en utbildning syftar till i dessa tre avseendenbehövs i den fortsatta planeringen.Miljöpartiet har i sin partimotion preciserat tvåkunskapsmoment som bör finnas i alla högre utbild-ningar, gemensam för generalisterna.Det första är kunskap om grundvillkoren för alltliv på jorden. Det bör alltså finnas ett moment avekologi i alla utbildningar.Det andra är förståelsen av villkor och begräns-ningar i människans kunskap. Vi måste förstå grän-serna för de mänskliga kunskaperna och ramarna förvåra kunskaper. Vi måste förstå att det som vi be-traktar som kunskap inte är morgondagens san-ning. Vi måste veta villkoren för begränsningar i våraåtgärder.Dessa inslag skall naturligtvis i förenklad formfinnas med även i och gymnasiet, där dethumanistiska och naturvetenskapliga perspektivetskall sammansmälta till en helhet och där kunskap,estetiska kvaliteter, förståelse och respekt för med-människor är andra viktiga delar. Jämställdhet ochdemokrati skall gå som en åder genom hela utbild-ningen.När nu livslångt lärande ligger inom räckhåll föralla måste synen på utbildningens innehåll ocksåfördjupas och breddas så att den står livet nära ochinte bara leder till ökad kunskap utan också till ökadlivskvalitet. Och det långsiktiga målet, en utvecklingmot ett socialt och ekologiskt långsiktigt hållbartsamhälle, ställer alldeles speciella krav på den ge-mensamma kunskapsmassa som det livslånga läran-det erbjuder.Fru talman! har presenterat en samladsyn på utbildnings- och forskningspolitiken medanledning av budgetpropositionen i en partimotiondär vi har en rad förslag till förändringar. Jag stårsjälvfallet bakom dessa förslag, men låter förslaget isin helhet ligga som en sammanhållen enhet ochfinner ingen anledning att i detta läge yrka på någraenskilda hemställanspunkter.Anf. 23 PER () replik:Fru talman! När man lyssnar på ,den kritik som han framför och hur viktigt han tyckeratt det är med en bättre kvalitet i undervisningen blirman lite förvånad över att budget är plusminus noll jämfört med regeringens budget och överatt inte har några reservationer. Manförsöker att vara både ett oppositionsparti och ettregeringsunderlag. Då blir min fråga:Finns det några gröna avtryck i budgeten på ut-bildningsområdet? Finns det några Miljöpartiavtryck,eller har ni väckt er egen motion och inte kunnatpåverka någonting på utbildningsområdet?Sedan undrar jag: Tror att vi tillvåren skulle kunna jobba för att de nya universitetenfår de resurser som krävs för att de skall kunna levaupp till kvalitetskraven när det gäller universitet?Anf. 24 () replik:Fru talman! Per undrade om vi har kunnat på-verka den nya budgeten. Det finns två typer av svar.Arbetet i utbildningsutskottet är ett kontinuerligtarbete. Jag tror att vi från har påverkatutbildningspolitiken under en rätt lång tid.Denna budget är vad man skulle kunna kalla fören skarvbudget, dvs. ramarna och huvudinnehålletfastställdes av den förra . Vid be-handlingen av den nya budgeten är det inte tillåtet att går igenom varje område separat och i detalj.Den här skarven gör naturligtvis att vi får en för-längning i andra änden av mandatperioden. Vi kom-mer fortfarande att ha fyra fulla år att påverka utbild-ningspolitiken, kanske mer kraftfullt än vad som synsi den nuvarande budgeten.När det gäller budgeten i stort kan man konstateraatt vi under hela den förra mandatperioden har tycktatt den ram för budgeten som regeringen har föresla-git har varit lämplig. Vi har alltså inte skilt oss där.När det gäller medel till de nya universiteten harMiljöpartiet, precis som , föreslagit enkraftig förstärkning av forskarutbildningen inomgrundforskningen. Vi har finansierat den på ett annatsätt än vad gör, nämligen genom enomfördelning av befintliga resurser. Det har alltsåinte krävt något påslag i budgeten, men det finns medbland våra förslag.Anf. 25 PER () replik:Fru talman! Det här lovar ju gott, åtminstone införvårpropositionen och vårbudgeten. Jag har ytterligareen kommentar inför just denna vårbudget till GunnarGoude. Vi är ju båda uppsalabor, och våra hjärtanklappar varmt för SLU. Vi skulle kanske kunna se tillatt det blir lite mer resurser dit och att besparingarnapå den viktiga miljöforskningen där minskas.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det är ett område som vi i Miljöparti-et inte känner oss främmande inför. Vi har krävt öka-de resurser år både för SLU och för det forsk-ningsråd som fördelar pengar till jordbruksforskning,osv. Jag tror att vi leder liganmed åtskilliga hästlängder före när detgäller det området.Vi beklagar att SLU inte hör till utbildningsut-skottets område. Det ligger alltså under miljö- ochjordbruksutskottets domäner och kan knappast påver-kas i vår budget.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! nämner lärarbristen pågymnasieskolan. Enligt budgetpropositionen berorden på att många gymnasielärare har sökt sig tillvuxenutbildningen. Innebär uttalandeom en breddad lärarutbildning att ni stöder införandetav en vuxenlärarutbildning?Anf. 28 () replik:Fru talman! Det var väl en underskattning avMiljöpartiets insatser på det här området. År ut och årin har vi som enda parti krävt högskolelärarutbildningfrån början. har några partier uppmärksammatdetta och också lagt fram motioner om att det behövsen högskolelärarutbildning.Det är alltså en utbildning som skulle kunna täckaen del av bristerna när det gäller lärarutbildning förvuxenstuderande. Självfallet behöver lärarutbildning-en också förstärkas kraftigt. Det gäller framför alltkvaliteten i lärarutbildningen för lärare på grundskolaoch gymnasium.Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Jag är ledsen att behöva påpeka attdet är en rätt väsentlig skillnad mellan att vara vux-enlärare inom utbildningen på gymnasial- och grund-skolenivå och att vara lärare på högskola och univer-sitet. Jag hoppas att möjligen sätter nedfoten i den frågan.Jag har ytterligare en fråga som gäller utredningenav forskning inför 2000-talet som ställersig bakom, enligt anförande. Där ärdet snarare en återgång till disciplinär forskning.Gunnar påtalar vikten av att varva praktik ochteori när det gäller den tematiska forskningen fram-över. Hur hänger detta ihop?Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag förstod inte riktigt den sista frå-gan, men jag kan svara på den första. Det finns ingetskäl alls att vara ledsen över skillnaderna när detgäller behov av olika typer av lärarutbildningar. Detär självfallet så att det är skillnad på att undervisagymnasieelever i den ordinarie gymnasieskolan ochatt undervisa vuxna med lång livserfarenhet som går ikunskapslyftet på en gymnasieutbildning eller attundervisa högskoleelever vid ett universitet eller enhögskola. Det behövs lärarutbildningar för alla dessakategorier.Jag tror att detta med att varva teori och praktik iforskningen löser sig fullständigt automatiskt. Jag troratt forskarna klarar det alldeles utmärkt. Det vi iMiljöpartiet talar om är att vi behöver större praktiskainslag, dvs. praktik redan från början, i lärarutbild-ningarna. En lärarkandidat som börjar på lärarhög-skolan skall redan från i stort sett ocksåha en fot inne i skolan och få omsätta de teoretiskabitarna i undervisningen i den praktiska vardagen iskolan. Där brister den nuvarande lärarutbildningenpå många håll. Vi har alltså föreslagit att man skallöka blandningen av praktik och teori i utbildningen.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Detta gäller också lärarutbildningen.Jag tror att det är viktigt att vi vet vilken lärarutbild-ning vi talar om. I föregående replikskifte var manlite inne på det. Frågan är om det är lärare för gymna-siet, kunskapslyftslärare eller lärare inom medicinskkliniktjänstgöring. Det är väl ändå så att lärarutbild-ningen måste se olika ut för de här olika behoven. Detfinns inte en mall. talade bara omen särskild fakultet. Detta måste ju anpassas till deolika områden det handlar om.Jag tror att det är viktigt att pedagogisk skicklig-het premieras. På har man gjorttvå saker. Den ena är att man måste ha pedagogiskskicklighet, en särskild portfölj, när man söker tjäns-ter. Den andra är att man där nu tar bort fakulteterna.Man kommer att ha en styrelse för forskning, en förforskarutbildning och en för utbildning för att marke-ra just utbildningens vikt i systemet.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag tror att vi är överens om de pro-blem som finns. Det som man med förvåning kankonstatera är ju just detta att man har ett berättigatkrav när det gäller tillsättning av tjänster och anställ-ning av personal på universitet och högskolor på attde skall ha pedagogisk skicklighet, men det saknas enlärarutbildning för den här kategorin. Vi har ingenhögskolelärarutbildning i landet.Det finns över huvud taget väldigt dåligt med ut-bildningar för vuxenpedagoger. Det finns en för folk-högskolelärare i . Annars är det inte myck-et. Det är olika kategorier av utbildningar som be-hövs, men låt oss starta med en högskolelärarutbild-ning och se vad som kan komma fram där. Låt osssamtidigt förstärka de lärarhögskolor som finns ochförändra verksamheten där så att vi får upp kompe-tensen och omfattningen i den lärarutbildningen. Dåhar vi kommit en bra bit på väg.Det finns många detaljer att diskutera när det gäl-ler lärarutbildningen för olika kategorier i samhället.Det får vi återkomma till.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Där är vi överens. Jag tror att det ärviktigt att våra visioner inte lägger hinder i vägen föratt göra det som konkret behöver göras . Man fårnog lappa och laga ganska omgående inom de befint-liga universiteten och högskolorna. Då finns dettamed en pedagogisk portfölj.Inom många fakulteter har man ett pedagogisktpris som studenterna delar ut till den bästaläraren inom deras område. Jag tror att vi behövergöra en rad saker för att stimulera det här området.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag tror också att det är en rad sakervi behöver göra. Men jag tror faktiskt att en högsko-lelärarutbildning hör till de saker som behöver inrät-tas relativt snabbt. Jag känner mig inte ensam här.Studenterna delar ut pedagogiska priser och pedago-giken uppmärksammas. Det är bra. Men det är ocksåså att SFS, , delarMiljöpartiets uppfattning på den här punkten ochkräver en högskolelärarutbildning. Jag tror att de sombefinner sig på plats, ser vad som felas och kännerbehoven också har ett bra underlag för sitt förslag.Anf. 35 ():Fru talman! arbetsområdeomspänner ett mycket brett fält, från barnomsorg överförskoleklass, grundskola och gymnasieskola tillforskning på både nationell och internationell nivå.Det finns en svårighet i att hitta en form för dendebatten som gör att debatten blir ett sammanhållandehelt. Jag känner att dagens debatt är ett väl uttalatexempel på den svårigheten.Med den introduktionen vill jag kasta mig in i de-batten och genast deklarera att jag tänker koncentreramig på högskola och hade vi ungefär 20 500 regist-rerade doktorander i .