prot · GL0957 · 1998-01-28 00:00:00 — Det handlarom fordonstvätt, verkstadsservice, reparationer, till-verkning av skyltar och dekaler samt försäljning avallehanda slag, t.ex. av kläder. Dessa exempel ärhämtade ur en rapport som Företagarnas Riksorgani-sation har gjort.Listan på kommuner som ägnar sig åt otillbörligkommunal näringsverksamhet kan göras mycket lång.Jag har ett exemplar i bänken för den händelse attnågon skulle vara nyfiken på den.Under senare decennier märks två tendenser: attkommunala bolag som driver näringsverksamhet harökat kraftigt i antal samt att bolagen i många kommu-ner och landsting ingår i koncerner.Kommunallagens bestämmelser om offentlighetförsvåras när verksamheten drivs som bolag. Denoffentligrättsliga lagstiftningen förlorar i styrka, efter-som bolagens verksamhet även påverkas av aktiebo-lagslagen. Denna gråzon är mycket olycklig. Aktiebo-lagslagen tillkom för att reglera en helt annan typ avverksamhet än den som bedrivs av flertalet kom-munala bolag.Regeringen bör ta initiativ till en översyn avkommunallagen beträffande näringsverk-samhet och kommunala bolag. Syftet med en sådanöversyn skulle vara att minska kommunernas osundakonkurrens med näringslivet. Det skulle vara mycketintressant att höra hur utskottsmajoriteten ser påkommunernas osunda konkurrens.Herr talman! Mot bakgrund av det anförda vill jagyrka bifall till reservation 1 samt till motion1997/98:K520 under mom. 2.Anf. 25 ():Herr talman! för vi diskussion i riks-dagens kammare om den kommunala kompetensenoch andra därmed sammanhängande frågor. Debattenär sig ofta ganska lik, även om vi har lyckats taoss till både romerska kejsare och lagstiftningensframväxt , vilket jag tyckte var mycketintressant att få beskrivet här.Det känns ändå som om det är en lång rad frågorsom man helt bortser från i debatten. Jag tycker att detär angeläget att debatt ligger i framkant avde aktuella frågorna. Då lämpar det sig kanske inte talar i en mer populistisk anda, om hur saker ochting har varit eller hur de måhända fortfarande uppfat-tas, när vi i själva verket har medverkat till en lag-stiftning som kraftfullt har förändrat de förutsättningarsom nu kritiseras. Om man sedan gör det genom his-torisk argumentation eller med blomsterspråk må varafritt val i det här sammanhanget.Det finns en aspekt som helt har saknats i debattenså här långt, och det är våra politiska kolleger i kom-mun och landsting. Det är ju där besluten fattas. Ingenhar i den här debatten diskuterat våra kolleger ute ikommun- och . Jag tror att det ärbetecknande och litet olyckligt för vår debatt om dekommunala frågorna, där vi alldeles för mycket an-lägger ett slags uppifrånperspektiv.Det blir tydligt när man läser t.ex. , som jag får och bläddrarförstrött i. Men jag blir naturligtvis intresserad när jagser mycket aggressiva folkpartistiska insändare därman talar väl om sina kommunala bolag och tycker attriksdagspolitikerna gärna ser ned på det som är derasverksamhet.Det är kanske inte det värsta. Självfallet kan detfinnas olika uppfattningar och åsikter i olika frågorinom våra partier. Det som är värre är att detta samti-digt innebär att vi inte värderar eller respekterar detkommunala självstyret. I andra frågor är det enmycket viktig debatt. När vi t.ex. diskuterar hur skat-te- och kostnadsutjämningen skall ske är riksdagensborgerliga partier starkt för det kommunala självsty-ret. Då passar galoscherna. Men skall kommunernainte få bestämma hur saker och ting görs och sköts.Jag tycker att vi skall försöka få de politiskastrukturerna i hela landet att hänga ihop, så att mode-rata och folkpartistiska åsikter i gärna kanidentifieras ute i kommuner och landsting. Så jobbarvi mycket inom socialdemokratin; ibland lyckas vi,och ibland får vi också de problemen.Något annat som har hänt som inte alls har berörtsi debatten är det som också är en effekt av konstitu-tionsutskottets tidigare yttranden, nämligen att fråganom hur konkurrensen mellan offentlig och privatsektor skall hanteras har utretts. Det har lett fram tillatt regeringen fattade beslutom direktiv till ett råd för konkurrens på lika villkormellan offentlig och privat sektor. Man skall nu i ettpartssammansatt organ gå igenom den typ av proble-matik som finns. Det fanns då förslag om en lagstift-ning i den här frågan, men av olika anledningar ochfrån olika håll kom det invändningar mot den härtypen av reglering.Nu skall det här rådet börja arbeta. Man skall ta upp den typen av konflikter somfinns. Man skall ha ett fritt arbetssätt. Man skall frittkunna agera, driva fram och aktualisera de olika frå-gorna, för att verkligen både borra i och handläggaden typen av konflikter som kan finnas och som harberörts i den här debatten. Detta är läget.Vi hörde tala som om det är enfarsot som går fram över landet. Men utvecklingenvisar en ganska stor stabilitet. Det är inte många nyakommunala bolag som kommer till; de minskar iblandoch ökar andra år. Det gör att bilden av en farsot, därkommunala bolag skulle agera på en marknad på ettillojalt sätt, inte är sann.Vi har under en lång följd av år haft kommunalabolag. De ägnar sig till övervägande del åt stora ochviktiga frågor som är centrala för den kommunalakompetensen. Man kan möjligen hitta en och annanblomsterhandel, t.ex. i , men det är svårtatt se den som exempel på en farsot, såvitt jag förstår.Jerry talar också om kommunala företag istor skala. Jag tror att det är svårt att visa siffror bak-om en sådan argumentering.Det som kanske är allra viktigast att betona, somjag tidigare sade, är den lagstiftning som gäller ifråga om offentligheten i de kommunala bolagen,såväl som i stiftelser och andra associationsformer.När jag satt med i den kommunala förnyelse-kommittén tittade vi på det här och konstaterade attden här lagstiftningen började gälla den 1 januari1995. Ganska få år har gått. Det kan säkert ligga endel i de invändningar som finns om att en bolagskul-tur lever kvar och att man där tror sig kunna döljaverksamhet som måhända inte tål dagens ljus. Denlagstiftning som vi har beslutat här i gerinte utrymme för ett sådant döljande. Oavsett om detär ett bolag eller en verksamhet kan detdock finnas frågor som man i olika skeden i en be-redning behöver hålla under viss sekretess, men gene-rellt sett gäller alltså den offentligrättsliga regleringenav handlingars offentlighet i de kommunala bolagen.Vår slutsats i kommittén var att det inte finns an-ledning att föreslå någon lagändring rörande offent-lighetsprincipen men att de problem som kan finnasbör åtgärdas med utbildnings- och informationsinsat-ser. Jag tror att det här rådet också kommer att med-verka både till att debatten förnyas och till att manblir klar över att denna lagstiftning gäller och därförmåste se till att leva enligt lagen.Peter har skrivit en reservation tillsam-mans med moderater och folkpartister, och han harhamnat i ovanligt dåligt sällskap i den här frågan.Anmärkningsvärt nog talar inte heller han om depolitiska företrädarna ute i kommuner och landsting.Det är ju där som man till slut gör de här övervägan-dena och fattar besluten.Michael påpekade att här finns enreglering, som gäller för en allmännyttig verksamhetoch ett kommunalt intresse, och de kommunala bola-gen skall inte vara av kommersiell art. Regleringenfinns, sade , men slutsatsen varändå att vi skall ha mer reglering. Men riksdagenshållning måste vara att den reglering som finns skallgälla och att vi skall ha respekt för de lokala företrä-darna ute i kommuner och landsting.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ikonstitutionsutskottets betänkande KU13 och avslagpå samtliga reservationer.Anf. 26 () replik:Herr talman! sade att vi frånFolkpartiets sida visar bristande respekt för kommu-nalpolitiker. Det gör vi inte alls. Jag underströk ianförandet att problemet med kommunala bolag ochkommunal näringsverksamhet är systemfelet, inte attpolitiker, företagsledare eller anställda i de kommuna-la bolagen är dåliga och missköter sig.Man har skapat en organisation med en egen, in-neboende dynamik som leder till både demokratiskaoch marknadsekonomiska problem. Jag kan väl idenna slutna krets avslöja att jag själv sitter i styrelsenför ett kommunalt bolag och har känt konflikten,dynamiken och trycket på mig. somriksdagsman och med erfarenhetkänner jag mig inte riktigt som den store riksdags-mannen som inte förstår kommunala problem. Det ärsnarare fråga om det motsatta, åtminstone någonvecka till.Kommunalt självstyre kan inte användas som ar-gument i den här debatten. Hela fundamentet i utskot-tets betänkande är ju att det finns kommunala kompe-tensbegränsningar, vilket också den majoritet somPär-Axel tillhör anser. Utskottsmajoritetensäger att vi nu skall slå vakt om begränsningarna, attde med nuvarande lagstiftning följs i allt väsentligtoch att det kan åtgärdas om de skulle överskridas.Från sida säger vi att man väldigt oftaöverträder dem.Låt mig ge ett exempel. Det gjordes en studie överkommunala tvättbolag. En ledande företrädare för ettkommunalt tvätteri sade där: Vi har brutit mot lagen,men det har blivit kutym att göra så. Precis så upple-ver man det i många kommunala bolag - det har blivitkutym att överskrida lagen och betrakta den som inteså viktig. Det går inte heller att åtgärda detta, ochdetta är problemet som den här debatten gäller, interespekten för kommunalpolitik eller kommunaltsjälvstyre.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Det är just det som är det kommuna-la självstyret - att inom ramen för de lagar som dennariksdag har fattat driva verksamhet. Man överväger deolika förutsättningar som finns för besluten, och mangenomför de beslut man har en majoritet för. Det ärfråga om hur den nu gällande lagstiftningen tillämpas.I mitt anförande sade jag - och det illustrerades ut-märkt av exempel - att vi inte ärintresserade av vilken kutym som har utvecklats ochsom avviker från lagstiftningen. Vi anser ju att lag-stiftningen skall gälla.Jag anser att felet som och de andrapartierna som reserverat sig i dessa frågor gör ocksåden här gången är att de inte är redo att stå bakom denlagstiftning som finns. I stället vill de springa vidaretill annan lagstiftning. Lagstiftningen är i det här av-seendet ganska klar. En del frågor utreds fortfarandeoch kommer att ytterligare skärpa den grundsyn somfinns.Utskottet yttrar varje gång att den kommunalaverksamheten företrädesvis skall drivas i nämndformmen att det kan finnas skäl för en bolagisering ellerannan associationsform i olika sammanhang. Dettager lagen utrymme för. Jag vet att det finns en ochannan som gärna skulle tala för ett fullständigt förbudi den här frågan. Och det är när detta kommer på talsom de ilskna insändarna dyker upp i Folkpartietstidning.Anf. 28 () replik:Herr talman! sade att han inteär intresserad av hur kutymen ser ut, men det verkligtintressanta är inte vad som står i lagboken utan hurdet ser ut i verkligheten, om lagen följs. Jag gav intenågot enstaka exempel, utan det finns rader av exem-pel på att lagstiftningen inte följs. Det beror dels påden inre dynamiken i aktiebolagsformen, dels på inte kan tillämpa lagstiftningen effektivt, bl.a.därför att möjligheter att överklaga beslut saknas.Varje signal om att vi kanske skall vidga gränsernaeller att det inte är så allvarligt att man överskriderkompetensbegränsningarna får spridningseffekter.Jag skall ge ett sista exempel. Det sitter nu enstatlig utredning och tittar närmare på om man skallvidga kompetensen ytterligare. Man har skickat ut enenkät till kommunerna och frågat vad de vill sysslamed. I ett svar från en större kommun i norra att kommunfullmäktige där fastställ-de att det var fritt fram att göra rader av saker somuppenbarligen inte är förenliga med lagens anda.Brevet till utredaren avslutades: Det vore bra om dettakunde konfirmeras. Många bolagsföreträdare i kom-munerna väntar på att skall konfirmera attde lagöverskridanden som blivit kutym är acceptabla.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Det är alldeles klart att det utifrånolika perspektiv har funnits olika värderingar kringden här frågan. Jag tycker dock att det är angeläget attAnders , jag och alla andra står bakom denlagstiftning som gäller. Där finns alldeles uppenbartett ganska tydligt staketverk kring hur detta skallhanteras. Det är inga generella förbud, men det ärheller inte generellt öppet - just därför att man stän-digt måste överväga vilka de centrala uppgifterna äroch hur de genomförs på bästa sätt.Det låter naturligtvis litet anmärkningsvärt då An-ders säger att det finns en inneboende dy-namik i aktiebolagen som gör det svårt att följa lagen.Jag hoppas verkligen att så inte är fallet. Självfalletförsöker människor här och var ta ut svängarna, menvårt rättssystem och vår lagstiftning går ju ut på atttydliggöra regelverket. Vi har instanser för att regleradetta på olika sätt. Vi inrättar nu ett råd som skall seöver konkurrensen för att också komma åt de mersystemmässiga problem som ligger i detta.Men såväl vi som de kommunala företrädarnaskall utgå från lagstiftningen till dess att lagen ärändrad. I detta läge har ingen här talat för att lagstift-ningen inte är tillräcklig. I stället skjuter ni in er påkutymerna, men dem accepterar vi inte som lagstift-ningsunderlag.Anf. 30 () replik:Herr talman! Det är roligt att socialdemokraterna ialla fall då och då kommer fram och talar om denkommunala självstyrelsen. Jag tycker själv att det ären väldigt viktig fråga. har valtatt ta upp ämnet. Det är bara synd att det alltid gälleratt värna rent perifera kommunala frågor. Det handlaraldrig om att se till att ge kommunpolitikerna och folkute i kommunerna möjligheter att klara av själva kär-nan, det centrala i verksamheten. När det gäller att taupp skatt och få skola och vård att fungera förs aldrigdet kommunala självstyret på tal här i kammaren.Däremot vill socialdemokraterna hemskt gärna värnamöjligheterna att starta kommunala bolag för allamöjliga verksamheter.Jag tycker att det är en mycket märklig hållning.Man borde försöka se det tvärtom. Det gäller att ska-pa ett stort utrymme i kommunerna för ett kommunaltsjälvstyre inom en ram där man kan upprätthålla enbra verksamhet inom de centrala och vik-tiga områdena. Det gäller att få detta att fungera, inteatt sprida ut de kommunala resurserna på alla möjligaområden och skapa möjligheter för kommunpolitikeratt också agera affärsmän. Det är ett bakvänt sätt attse, och det är synd för verksamhet, förskola och vård, att socialdemokraterna har den härinställningen. Det förlorar vi alla på.Anf. 31 () re-plik:Herr talman! Jag kan möjligen förstå utgångspunkt i hans resonemang. Men om jagförstår det kommunala självstyret rätt och de kopp-lingar som finns mellan de lokala valen, de lokalaföreträdarna och det som är själva grunden i ett de-mokratiskt, dynamiskt system, måste det bygga på attde kommunala företrädarna har rätten och kompeten-sen att fatta de beslut som behövs för att man skallkunna driva den verksamhet man vill.Jag tycker inte att behöver varaförvånad över att det här är en socialdemokratisk idé.Det är vi som har drivit frågan om kommunaliseringav skolan för att på så sätt ge det lokala ansvaret, detlokala politiska systemet och väljarna ute i kommu-nerna just den närhet som det kommunala självstyretrymmer. bekymmer är att han harlierat sig med partier som i detta avseende inte ärintresserade av ett dynamiskt politiskt liv på kommu-nal nivå där man fattar dessa beslut.Att skapa motsättningar mellan att ta upp skatt ochatt driva verksamheten är alldeles orimligt. De kom-munala bolagen är inte några stora jättar glufs-glufssom äter upp kommunala resurser. Betoningen i denhär debatten ligger snarare på det som rådet skall seöver, dvs. hur vi på ett lämpligt sätt kan skapa deriktiga balanserna mellan verksamhet som bedrivs ikommunal, offentlig eller privat regi. Det är den de-batten som aktualiserats här. har skrivitpå en reservation som går i en riktning som bordevara främmande.Anf. 32 () replik:Herr talman! Det centrala för är attförsöka få en organisation i där vi ger kom-munerna möjlighet att ta hand om sina centrala verk-samheter. Vi vill ge ett stort spelutrymme och storamöjligheter för den kommunala demokratin att funge-ra, inte skapa möjligheter för kommunerna att gå in påstatens område eller på det privata näringslivets om-råde.Där behövs det rätt så klara och tydliga gränser såatt inte de olika organisationsformerna blandas sam-man och så att inte politiker blir affärsmän. Det är juuppenbarligen något som har blivit ett problem i Sve-rige. Det tycker jag att socialdemokraterna bordefundera litet mer på. Varför har det blivit så, ochvarför har så många socialdemokratiska kommunpo-litiker hamnat i en företagsverksamhet som de inteklarar av i stället för att sköta skola, vård och omsorgi kommunerna?Anf. 33 () re-plik:Herr talman! Socialdemokraterna har medverkattill att vi nu har offentlighetsprincipen i full sving,också när det gäller kommunala bolag, från den 1januari 1995 just i detta syfte. Den socialdemokratis-ka idén har varit att skapa detta råd för konkurrens pålika villkor mellan offentlig och privat sektor för attytterligare genomlysa denna problematik. Detta ärsjälva sakfrågan, och vi är på gång inom ett antalområden.Jag är inte heller nöjd med sakernas tillstånd, mende skandaler som hänvisas till när det gäller kommu-nala bolag har inte kunnat hänföra sig till den nu ak-tuella lagstiftningen. Den är skärpt.Det som fortfarande har problemmed är: Vad innebär den kommunala demokratin?Vad innebär det kommunala självstyret? Jo, sägerPeter , det innebär att skall sättatydliga gränser. Jag uppfattar det inte så. Jag menaratt vi skall ha ett förtroende för det politiska arbetet,för den politiska dynamiken och demokratin sominnebär att vi fattar beslut om regelverk och ramarmedan kommunala företrädare, landsting och kom-muner sedan gör den verklighetsbedömning de behö-ver för sina beslut. Det är det kommunala självstyret.Det är det som vill begränsa. Därförfrågade jag om detta verkligen är miljöpartistisk poli-tik.Anf. 34 () replik:Herr talman! säger att dekommunala bolagen inte har ökat i omfattning, ochdet är riktigt att det intehar kommit till så många. Men lägg märke till attvarje kommun i fortfarande i genomsnitt harfem rörelsedrivande kommunägda företag!Det handlar i stället om att kommunerna gett sig inpå en mängd nya områden där de uppenbarligen intehar att göra och där det hela strider mot den av riks-dagen beslutade kommunallagen. Exemplet med denkommunala blomsterhandeln i visar på etttydligt och verklighetsnära sätt att kommuner agerarpå områden där de som sagt inte har att göra. Lagenbör därför ändras.Det handlar också i stor utsträckning om att skat-tebetalarnas pengar används på ett osunt sätt. Jag kanta ett exempel. tvättar åt Sturebadet iStockholm. Om verksamheten inte går runt tvingasTierps kommunmedborgare och skattebetalare i prak-tiken subventionera badgästerna på det privata i . Resultatet blir att konkurrensenskadas, och därmed också konsumenterna, samtidigtsom skattebetalare belastas med kostnader för sub-ventionering och förluster. Det handlar alltså omskattebetalarna i ! Det är de som belastas. Dettakan väl i alla fall inte tycka ärriktigt.Anf. 35 () re-plik:Herr talman! Jag vet inte ens var Sturebadet lig-ger. Var ligger vet jag, men jag kaninte bedöma den här frågan. Självfallet kan jag dockföreställa mig att de kommunala företrädarna i Tierpgör en bedömning av hur detta skall förhålla sig. Dåkanske det inte är fråga om hur mycket man subven-tionerar Sturebadsgäster, utan det är mer fråga omvilka övriga kvaliteter det finns för med attbehålla detta tvätteri.Jag är inte redo att gå in i en debatt om ifall det ärtvätteriverksamhet, blomsterverksamhet eller annatsom kommunerna skall ha. Det som gör att debattenblir så snedvriden är beskrivning avfarsoten som går över landet. Vi har i betänkandetredovisat att farsoten inte är så där förfärligt smittsam.Vi har också redovisat att vi tycker att kommunalverksamhet företrädesvis skall ske i nämndform.Men vi redovisar också att den stora majoritetenav de verksamheter som bedrivs är det som JerryMartinger tidigare kallade för den kommunala kärn-verksamheten. Det förs en för stor debatt om fel frå-gor. Ingen av er andra tog upp frågan om företrädarnai våra politiska partier i kommuner och landsting ochderas rätt att få vara med och besluta om och ta ställ-ning till sin verksamhet. Jag tycker att det är litet förmycket grimma över debatten. Det handlar faktisktom ett förtroendefullt samarbete. Men - som jag harpekat på - självfallet skall lagen gälla.Självfallet är det angeläget att gå igenom regelverketså att vi inte får ett osunt konkurrensförhållande ellerett för stort risktagande i verksamhet,vilket vi var inne på tidigare.Jag är fullt övertygad om att med det regelverksom finns och när lagen följs fattar våra partivännerute i kommunerna kloka beslut i allra största ut-sträckning - precis som vi gör här.Anf. 36 () replik:Herr talman! Jag tycker nog att det var litet kons-tigt att inte ens ville svara på frå-gan och ge sig in i debatten om huruvida kommunernaskall bedriva tvätteriverksamhet eller blomsteraffärer.I så fall verkar det som att inte ensställer sig bakom den grundläggande bestämmelsenatt kommunerna skall handlägga sådana angelägenhe-ter som är av allmänt intresse och som har anknytningtill kommunernas och landstingens områden. Dettrodde jag faktiskt från början att vi var helt överensom allihop.Anf. 37 () re-plik:Herr talman! Jag skall fortfarande inte diskuteraTierp och Sturebadet. Däremot tycker jag att det voreintressant och att det hade varit välgörande om denmoderata företrädaren, som ändå har så pass mångavänner ute bland kommunala företrädare i kommuneroch landsting, diskuterade aspekterna på hur besluts-fattningen ser ut.Om det råder någon oklarhet hos någon annan om vad jag anser i de här frågornaså är det hela mycket enkelt. Min åsikt utgår från denlagstiftning vi har. Den skall gälla på alla de punkterdär det är rimligt och möjligt. Av förstår jag att han är redo att ta avstånd från sittyttrande om farsoten som går över landet. Den ärnämligen alldeles uppenbarligen missvisande.Anf. 38 ()replik:Herr talman! Jag tycker att utskottsmajoriteten,här företrädd av , tar mycket lätt påde här problemen. Man talar mycket om att lyssna pålokala politiker. Men lyssna också på lokala företaga-re , så kanske ni når en balans i det hela!Jag tycker att det är skrämmande att höra Pär-AxelSahlberg när han utmålar en definition av att blommoroch tvätteri mycket väl är allmännyttiga verksamhetersom kommuner bör ägna sig åt. Det finns flera aspek-ter på detta. Jag talar om risken för att kommuninvå-narnas pengar går förlorade när lokala politiker skallvara företagare. Jag talar också om osund konkurrens.Listan är mycket lång.Det finns många tveksamma fall och många up-penbara fall som bryter mot lagen. Lagen följs inte . Det handlar om underprissättning, som i Ti-erpsfallet, och det handlar om konkurrensstörandestödgivning i andra fall.Jag vill ge rådet att arbeta ochse över detta. Ser inte redan i dagproblemen med den osunda konkurrensen? Hur villegentligen utskottsmajoriteten komma till rätta medde uppenbara brotten mot nuvarande lagstiftning? Ärman nöjd med den senfärdighet och den kutym somfinns , eller vill man inte göra någonting allsutöver att utreda?Anf. 39 () re-plik:Herr talman! Det senaste var kanske litet obetänkt.Vad är det vi gör i och regeringen? Ja, inteär det att ta över den här verksamheten! Så illa har jaginte hört någon tala. Vi skapar i stället det regelverksom skall gälla. För att det regelverket skall kunnafungera bra leder det ibland till en utredning som förfram till en lagstiftning. I det här fallet, när det gällerrådet för konkurrensfrågorna, har man valt ett litetannat arbetssätt som jag tror kan vara väl så dyna-miskt för att klargöra hur den här gränsdragningen serut. Därför tycker jag att jag tar mycket allvarligt pådetta.