prot · GM0933 · 1998-12-10 00:00:00 — Därför måste Försvarsmakten, som visäger i vår motion, gå in och omförhandla när detgäller planen.Trots att omvärlden ser så annorlunda ut i det alltså tendenser på olika håll att hålla fastvid det gamla sättet att se vårt försvar.Det förslag som vi är överens om och som vi lagtfram för att kunna lösa det jag vill kalla puckel-problemet anser jag vara en strategisk reträtt i ordna-de former. Något idiotstopp som skulle slå mot deanställda, som med omedelbar verkan skulle fåspringa från sina arbeten, tror vi inte är lösningen. Vitror att detta ger möjlighet till en vettig avveckling.Nu har man fått rådrummet. får man prioritera.Bollen ligger hos regeringen och Försvarsmakten.En annan fråga av ekonomisk art är frågan omteknikfaktorn. Det hävdas från försvaret att för-svarsmateriel är väldigt speciellt och att uppräkningendärmed borde vara större än vanligt när man diskute-rar penningamängden. Vi ställer oss väldigt skeptiskatill detta.Nu skall jag ta upp en annan fråga. Det handlarom de värnpliktiga. Utvecklingen hargått från allmän värnplikt till "selektiv värnplikt".Förut gjorde i princip alla unga män värnplikt. Un-dantagna var de som av olika anledningar fick an-stånd eller befrielse eller sådana som vägrade att göravärnplikten. Att göra lumpen var någonting allmäntaccepterat. , 1998, är det av en årskullunga män som gör värnplikten. Dessutom har kvin-norna kommit in, och deras andel ökar successivt.Vi i anser att det är viktigt medallmän värnplikt, även om den får bli selektiv på detsätt som den är . Det är behoven som skall styra.Vi vill verkligen inte ha någon yrkesarmé. När ettbegränsat antal unga män och kvinnor gör värnpliktenbetyder det att det blir en väldigt stor skill-nad mellan villkoren för dessa och villkoren för demsom fortsätter att studera eller jobba.Anledningen till att det är vettigt att faktiskt ha enbegränsad värnplikt är att alla har rätt att ha menings-fulla arbetsuppgifter och känna att de gör nytta ochfår en bra utbildning. Det betyder också att manmåste ha andra villkor och andra ersättningar ochkompensationer när värnplikten inte omfattar alla. Devärnpliktiga har själva rest krav på detta. De har ock-så tyckt att man måste kunna anpassa villkoren för devärnpliktiga till den allmänna situationen och deallmänna normer och regler som finns i samhället.Det handlar om permissionsrätt, civila förtroende-uppdrag och skyddsfrågor.Det pågår en pliktutredning, och den kommer del-vis att ta upp dessa frågor. Vi återkommer med fleroch fördjupade diskussioner kring det när den tasupp.I vår motion har vi tagit upp två saker som vitycker är så uppenbart felaktiga . En av dem ärmatersättningen.Det utgår olika matersättning beroende på hurman rubricerar, men det är samma personer ochsamma hunger som skall tillfredsställas. Vi tycker attdetta är orimligt och vill att man skall ha perdag i matersättning oavsett rubricering.När kvinnorna har kommit in i det militära har deockså blivit orättvist behandlade. Eftersom de intekan använda försvarets kalsonger och annat måste denaturligtvis inskaffa andra underkläder och annat somkvinnor, till skillnad från män, har behov av. Jagbehöver inte gå in på detaljer. Vi vet alla vad det är.Den ersättning som utgår visar att försvaret inte haren aning om vad sådana saker kostar.Dessa uppenbara fel och brister hoppas vi få åt-gärda . Om det inte kan ordnas på annat sättåterkommer vi 2000. Då ämnar vi speci-ficera hur dessa viktiga saker skall finansieras.Anf. 167 () re-plik:Fru talman! Det mesta av vad står alldeles utmärkt väl för sig självt i riksda-gens protokoll, så det skall jag inte närmare kom-mentera. Jag har däremot två frågor.Den första handlar om ställnings-tagande till den verksamhetsneutralitet och oföränd-rade köpkraft som ert parti ,närmare bestämt och , varitbergfast övertygat om. Det finns redovisat i riksda-gens protokoll. Då var ni för det. är ni emot. Niifrågasätter dessutom beskrivningen att det finns endiskrepans mellan den planerade verksamheten, somgrundar sig på försvarsbeslutet , och de anslagsom faktiskt har givits.Min fråga är om har övergivit sinuppfattning om övergången från ett system att finan-siera förskotten till försvarsindustrin till ett annat.Min andra fråga gäller om menar attdet inte föreligger någon diskrepans mellan plane-ringsförutsättningarna och anslagen och att försvars-verksamheten alltså inte behöver minskas med de 9miljarder som ÖB har redovisat för de närmaste treåren.Anf. 168 () re-plik:Fru talman! Jag måste erkänna att vi är väldigttveksamma när det gäller köpkraften. Vi har haft fleraår av nedskärningar här i samhället. Beslut har fattatshär i på grund av att man har varit tvungenatt sanera ekonomin. I det läget har man inte tagithänsyn till att bevara köpkraften både för enskildamänniskor och för olika institutioner i detta samhällesom är beroende av statliga anslag. Där är vi tvek-samma.Men vi anser att man måste ha ett nyttförsvarsbeslut. Vi har en motion i den frågan. Om-världen har förändrats. Vi kan inte köra med sammavagnar längre. Vi måste stuva om. Vi måste ha ettannat innehåll när vi går in . Just därförtycker vi att ett nytt försvarsbeslut är så viktigt ochriktigt.Vi i de tre partierna har däremot i vårt förslagfaktiskt redovisat hur man skall klara av puckeln. Ni imoderaterna har inte mer pengar än vad denöverenskommelsen ger.Anf. 169 () re-plik:Fru talman! I ett avseende var ytterligt klargörande. Det står alltså klart attVänsterpartiet är mycket tveksamt och egentligen inteser några starka motiv för att Försvarsmakten skallkompenseras för den minskade köpkraft som hittillshar blivit resultatet av övergången från ett system tillett annat. Det ger mig en helt annan bakgrund tillVänsterpartiets ställningstagande och stöd till denmajoritetsuppfattning som finns redovisad i utskotts-betänkandet.Vad det gäller min andra fråga - om det finns endiskrepans mellan verksamhet och anslag - noterarjag bara att väljer att inte svara.Även det får jag acceptera.Anf. 170 () re-plik:Fru talman! Som jag sade är det naturligtvis vik-tigt att titta över verksamheten, kartan och verkligheten inte stämmer överenskan man inte gå efter kartan, utan då måste man se tillatt gå efter verkligheten. Det är det vi anser att vi görmed trepartiöverenskommelsen.Vi löser det akuta problemet. Vi ger rådrum för skall kunna lösa det. Sedan måste vi sätta ossned och diskutera en ny inriktning för försvaret.Eftersom även vår käre försvarsminister anser attdet faktiskt finns grund för en annan inriktning tyckerjag att den inriktningen får ganska stor tyngd.Anf. 171 ():Fru talman! I Försvarsbeslut 96 lades det fast attSveriges militära alliansfrihet förutsätter en betryg-gande försvarsförmåga. Genom att vidmakthålla entrovärdig grund för totalförsvarets långsiktiga styrkaoch anpassningsbarhet ger vi vårt bidrag till säker-hetspolitisk stabilitet i det nordeuropeiska området.Vi kristdemokrater vill upprätthålla ett effektivt total-försvar som skyddar vårt territorium från kränkningari fredstid och som förhindrar väpnat angrepp ellerfrihetskränkande påtryckningar från främmandemakt.I Försvarsberedningens säkerhetspolitiska delrap-port anges "att det är nödvändigt attha beredskap också för att dagens gynnsamma säker-hetspolitiska läge kan komma att försäm-ras". Vi måste därför fortsatt ha en stabil försvars-grund för att kunna möta närtida hot mot vårt landmen också för att kunna bygga ut det vid omvärlds-förändringar. Även om den positiva bedömning avdet säkerhetspolitiska läget som gjordes inför för-svarsbeslutet fortfarande gäller, kvarstår en grundläg-gande osäkerhet och svårförutsägbarhet om utveck-lingen på längre sikt.Efter det slut har vi en annorlundahotbild. Flera olika säkerhetsstrukturer har tillkommiti med inriktning på ökat samarbete. Vi måstedärför finna de bästa lösningarna för att behålla vårfred och frihet och för att kunna möta morgondagensutmaningar utan gårdagens låsningar.Det militära försvarets verksamhet, planering ochutveckling måste även i fortsättningen präglas av attuppgiften att försvara landet mot väpnade angrepp ärdet yttersta motivet för det militära försvarets exis-tens. Denna uppgift har en dominerande påverkan påtotalförsvarets utformning och verksamhet.Nuvarande försvarspolitik har skapat en obalansmellan säkerhetspolitikens mål och totalförsvaretsuppgifter och resurser som inte ger långsiktigstyrka i en svårförutsägbar framtid.Fru talman! Säkerhetspolitik, i vilken försvarspo-litiken ingår som ett fundament, är en allvarlig sak.Det måste vara balans mellan uppgifter och ekonomioch en stabil grund som kan växlas upp i händelse avkriser. Försvarsbeslut 96 är kanske ett praktexempelpå en inbyggd obalans mellan mål och medel. I vårassaknades pengar, vilket ledde till reduceringar i för-bandsverksamheten samt minskad och senarelagdmaterielanskaffning. har det visat sig att detenligt Försvarsmakten utifrån budgetpropositionensaknas ytterligare ca för återstodenav försvarsbeslutsperioden. Det är således ett ansen-ligt glapp mellan uppgifter och anslag.Det är närmast genant att bedriva en försvarspoli-tik på detta sätt. varnade redan ivåras för att anpassnings- och återtagningsdoktrinenfrån Försvarsbeslut 96 sattes ur spel och att ett nyttförsvarsbeslut borde utarbetas i stället för attlappa och laga. När regeringen nu ger Försvarsmak-ten nya ekonomiska spelregler konstaterar jag attFörsvarsbeslut 96 har kraschlandat. ÖB:s kon-sekvensförslag utifrån budgetpropositionen som komden förpassade Försvarsbeslut 96 igravens djup. De största förlorarna är Försvarsmak-tens förmåga och dess personal samt försvarsindust-rins personal. Detta leder till att den förda försvars-politikens trovärdighet allvarligt skadas, liksomtilltron till vår förmåga att spela en aktiv roll för sä-kerheten i framför allt vår del av världen.Dagens beslut är djupt olyckligt och i strid medrådande försvarsbeslut. Regeringens sätt att sköta denhär frågan har varit ett sorgligt spel. Ett enigt för-svarsutskott betonade 1996 att övergången till det nyaekonomisystemet skulle vara verksamhetsneutralt ochske "på ett sådant sätt att Försvarsmaktens köpkraftförblir oförändrad". Jag har inte uppfattat att någotparti har ifrågasatt kravet på verksamhetsneutralitet.Dagens beslut går stick i stäv med denna inriktningoch strider mot villkoret i omläggningsbeslutet ombibehållen verksamhet i Försvarsmakten.Jag beklagar att det nu är de försvarsfientliga par-tierna som har vetorätt när det gäller för-svarspolitik. Socialdemokraterna har under höstenvisat ett vankelmod som överträffat det mesta. Dethar varit svårt för försvarsutskottet att få besked omvilken politik som varit regeringens. Försvarspoliti-ken är för viktig för att hanteras på ett sådant sätt.Fru talman! Svensk säkerhetspolitik bygger på enhög materiell försörjningsgrad, och betona-de i Försvarsbeslut 96 att säkerställandet av Försvar-smaktens långsiktiga materielförsörjning utgör enviktig del av försvarspolitiken. Den svenska för-svarsindustrins unika förmåga att leverera kvalifice-rade högteknologiska system har ett stort försvars-och säkerhetspolitiskt värde.Konsekvenserna för den svenska försvarsindustrinkommer att bli förödande. Det kommer att innebärastora problem för det internationella samarbetet pådet försvarsindustriella området. Hur har regeringenkunnat sända dessa signaler till utländska samar-betspartner? Svensk försvarsindustri och försvarspo-litik har inte råd med dessa ständiga ekonomiska kast,vilka skadar pågående utvecklingsverksamhet ochproduktion.I arbetet med att omstrukturera försvarsindustrinmåste vår försvarsindustri förbli internationellt at-traktiv som samarbetspartner. Försvarsindustrin fåräven ökad betydelse för det civila samhället, eftersomdess spetsteknologier ger spridningseffekter vid ut-veckling av civila produkter. ärinte beredda att på detta sätt medverka till den kapi-talförstöring som dagens beslut innebär.Fru talman! har i en reserva-tion utvecklat synen på hur övergången till det nyaekonomisystemet bör lösas. Ansvaret vilar tungt påregeringen att visa att den menar allvar med verk-samhetsneutraliteten. Sju partier har varitöverens om denna lösning, som innebär att regeringenskyndsamt granskar och gör avstämning av anslags-förordningens effekter.De åtgärder som vi förordat innebär att vissa leve-ransförpliktelser som försvarsindustrin fullgör - tidi-gare betalda och avräknade mot statsbudgetens anslag- inte på nytt behöver avräknas mot statsbudgeten.Någon anslagshöjning erfordras inte för att kompen-sera för den köpkraftsreduktion som annars skullekunna uppstå. Åtgärderna skulle skapa rådrum 1999 stämma av de köpkraftsförändringarsom uppstår vid övergången till full tillämpning avanslagsförordningen.Vi avvisar ökade krediter som metod för att hante-ra den nu aktuella situationen. Dels kommer en storskuld att rullas framåt i tiden, dels förelig-ger en risk att statsbudgetens utgiftstak kommer attöverskridas. Anslagskrediter är enligt vår mening tillför att klara tillfälliga variationer i medelsbehovetmellan budgetår. Finns det obalanser mellan verk-samhet och ekonomi bör dessa i stället rättas till.Med regeringens synsätt kommer det att dröja sexår från reformens införande till avstämningen av hurövergången till full tillämpning av anslagsförordning-en påverkat Försvarsmaktens köpkraft. Därmed drasslutsatser först om huruvida denna budget-tekniska omläggning varit verksamhetsmässigt neu-tral, dvs. enligt de förutsättningar som riksdagenuppställde som villkor. Vi ifrågasätter om det ärpraktiskt möjligt att följa upp och rätt värdera alltsom skett . Varför vill regeringenvänta ?Vi anser sålunda att man inte kan vänta till år2002 med att göra denna granskning och avstämningav omläggningens effekter på Försvarsmaktens köp-kraft. Majoritetens förslag innebär ingen lösning pådet verkliga problemet utan är enbart ett sätt att skjutadet framför sig. Jag yrkar bifall till reservation 1.Fru talman! Arbetet inför ett nytt försvarsbeslutmåste nu stramas upp, konkretiseras och ske med högprioritet. skall bereda den sä-kerhetspolitiska kontrollstationen. Försvarsmaktensuppgifter och verksamhetsinriktning skall då övervä-gas i ett flerårigt perspektiv. Att hastora osäkerheter om de ekonomiska förutsättningar-na är inte tillfredsställande. I stället måste då läggasen stabil ekonomisk grund för Försvarsmaktens ut-veckling. Arbetet inför ett nytt försvarsbeslut måstevila på fast mark, annars går det inte att planera lång-siktigt!De ryckigheter som kännetecknar den förda för-svarspolitiken kan allvarligt skada vår säkerhetspoli-tiska trovärdighet. Den säkerhetspolitiska kontroll-stationen 1999 måste därför bli ett avstamp för ettnytt försvarsbeslut innebärande en modern försvar-smakt med största möjliga handlingsfrihet införframtida hot, satsning på förbandsverksamhet ochhög personell och materiell kvalitet.Fru talman! En viktig förutsättning för kontinuer-lig förnyelse av den materiel som krävs för att upp-rätthålla en hög försvarsförmåga är att anslagen an-passas till de verkliga kostnadsförändringarna. Tek-nikfaktorn som ingick försvarsbeslut är avavgörande betydelse för att kunna fortsätta utveck-lingen mot ett modernt och allsidigt försvar. Vi menaratt teknikfaktorn alltjämt i enlighet med 1996 årsförsvarsbeslut skall utgöra den planeringsgrund somska gälla för Försvarsmaktens materielanskaffning.Regeringen har enligt vår mening undanhållitriksdagen information om att man i samband medvårpropositionen 1998 räknat om förslagen till ramarför utgiftsområde 6, Totalförsvar, och tagit bort dens.k. Sålunda har regeringen i ytterliga-re ett avseende vad gäller försvarets planeringsförut-sättningar ändrat på de grundläggande spelreglerna.Det är enligt vår mening inte acceptabelt.Den omprövning av teknikfaktorn som i enlighetmed riksdagsbeslut skall ske 1999 borde inte ha före-gripits genom ett borttagande av denna kompensa-tion. Om teknikfaktorn skall behållas, tas bort, för-stärkas eller minskas bör beslutas av riksdagen.Fru talman! Försvarets förmåga till anpassning ären avgörande och central fråga för svensk försvars-politik. skall utgöra en bas förtillväxt. Försvarsbeslut 96 betonade att anpassnings-doktrinen kommer att vara i behov av ständig utveck-ling, där regelbunden uppföljning och utvärdering ärviktiga ingångsvärden, samt att börfölja upp beredskapsläget och överväga behovet avförändrad inriktning.De minskningar som genomförts av förbandsverk-samheten har lett till brister när det gäller förmågantill långsiktig anpassning till ett förändrat omvärld-släge. anser inte att den redovis-ning av vår anpassningsförmåga som finns i proposi-tionen svarar mot de krav som ställt. Fort-farande saknas betydelsefull information, t.ex. beträf-fande krigsorganisationens utveckling och anpass-ningsdoktrinens utformning och tillämpning. Efter-som anpassningsdoktrinen är en av hörnstenarna iförsvarspolitiken, menar utskottet att det är ett högstberättigat krav att regeringen informerar riksdagensåväl om dess utformning och utveckling som omdess tillämpning under det genomförda verksamhets-året.I programredovisningen anges åtskilliga bristervad gäller krigsduglighet, brist på personal samt attalltför få samövningstillfällen gör att personalenskompetens sjunker. Detta är kanske Försvarsmaktensenskilt största problem . görs stora in-vesteringar i utbildning av all personal. Eftersom våranpassningsförmåga i hög grad bygger på välutbilda-de förband bör inte genomförd grundutbildning ellerden anställda personalens kompetens malas söndergenom inställda övningar. Det är allvarligt om perso-ner med spetskompetenser och de som varit dyrast attutbilda flyr försvaret. Regeringen bör därför åter-komma med en redovisning till av vilkaåtgärder som kommer att vidtas såväl kort- som lång-siktigt.Fru talman! För att möjliggöra effektiva ochsnabba svenska fredsfrämjande insatser krävs anpass-ning till internationell standard vad gäller metoderoch materiel. Genom internationell samverkan inomutbildning, övningar och materiell utrustning, s.k.interoperabilitet, förbättras våra möjligheter till säkertdeltagande för våra civila och militära styrkor.Vi får insyn i och möjligheter att påverka olikasäkerhetspolitiska forum som svenska ar-mé-, flyg- och marinstridskrafter erhåller viktigainternationella erfarenheter.Arbetet med att åtgärda de brister som redovisasom interoperabiliteten måste intensifieras. Det fram-står som ett klart svenskt intresse att förmågan tillsamverkan kan utvecklas såväl genom teknisk an-passning och samövningar som utbildningsmässigt.Fru talman! När det gäller ekonomin har vi krist-demokrater redovisat våra förslag för utgiftsområdet.Vi har föreslagit en höjning av dagersättningen förpliktpersonalen med per dag. För detta ändamålhar vi i vårt budgetalternativ föreslagit att ramen förFörbandsverksamhet och beredskap m.m. skall utökasmed för år 1999.För att kunna möta ökade krav på gränskontrolleroch uthålligt bedriva miljöskydd till sjöss anser vi attKustbevakningens resurser bör förstärkas. I vårt bud-getförslag har vi utökat ramen för Kustbevakningenmed för år 1999.Sammantaget innebär detta att isitt budgetförslag har utökat ramen för utgiftsområde6 med för . Vårt förslaghar röstats ned av , varför vi nöjer oss medett särskilt yttrande.Fru talman! Jag står bakom samtliga de reserva-tioner i vilka ingår, men för tidsvinnande yrkar jag bifall endast till reservation nr 1.Anf. 172 () re-plik:Fru talman! beskriver så livfullt allahemskheter som skall hända när det förslag för attlösa puckeleffekten som våra tre partier står bakomskall gå igenom. Men då skulle jag vilja fråga varförinte har mer pengar i budgeten tillatt lösa de här problemen. Det enda parti som faktiskthar anvisat pengar i budgeten är , meninte . Det tycker jag är lite viktigtatt komma ihåg.Det förslag som tar upp påverkaralltså budgettaket på ett negativt sätt.Anf. 173 () replik:Fru talman! har sju partierenhälligt sagt här i att den nya budgettekni-ken skall vara verksamhetsneutral. Vår hållning är attfölja upp besluten och se till att det verkligen blir pådet sättet.Vårt förslag innebär att vi så snart som möjligtkan få fram sanningen: Är det köpkraftsförändringaruppåt eller nedåt? Jag menar att det är viktigt att viföljer upp detta. Vi kan alltså inte hantera Försvar-smakten eller för övrigt någon annan myndighet pådet här sättet. Det måste finnas stabila spelregler.Vi har i vår budget inte avsatt några medel. Sjupartier har också varit överens tidigare, som jag sade imitt anförande, om att detta inte innebär ytterligarepengar till Försvarsmakten.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! Om man tittar närmare på utveckling-en av försvarsbudgeten kan man se att beloppet 1997var 40,3 miljarder, 1998 är det 41,2 miljarder och för1999 blir det 44,1 miljarder. Jag tycker att det är enganska rejäl summa pengar som går till försvaret pådet här sättet. Det är t.o.m. så att andelen av den to-tala budgeten har ökat från till6,. beror detta naturligtvis i realiteten på vil-ken grundsumma man har, men jag tycker inte attförsvaret har haft någon svältföda.Anf. 175 () replik:Fru talman! fattades ett försvarsbeslut.Då är det naturligtvis väldigt viktigt att Försvar-smakten har stabila regler för att kunna fullfölja det.Detta har vi varit eniga om i kammaren.De siffror som hänvisar till för-ändras ju av olika orsaker. Man kan inte strikt följadem och se att det blir precis den här summan det häråret. Det kan hända olika saker. Teknikfaktorn är enfaktor som naturligtvis kan påverka.Är Försvarsmakten svältfödd eller inte? Försvar-smakten gör precis det som vi beslutar att den skallgöra. Men den kräver stabila spelregler, och det tyck-er jag att vi skall ge den.Anf. 176 ():Fru talman! Kvällens debatt handlar som bekantom försvarsbudgeten . /99 är ocksåmittenåret i det femåriga försvarsbeslutet. Egentligenborde det vara en transportsträcka på vägen mot vå-rens säkerhetspolitiska kontrollstation. Försvarsbud-geten borde ha varit okontroversiell förriksdagen. Så blev det nu inte.Genom en uppgörelse i försvarsutskottet medVänsterpartiet och tycks Socialdemo-kraterna nu ensidigt frånträda viktiga delar av dengemensamma uppgörelsen med omförsvarspolitiken. Jag beklagar det.Uppgörelsen om anslagsförordningens tillämp-ning för Försvarsmakten riskerar att leda till heltoacceptabla konsekvenser för det militära försvaret.Facit får vi väl i regeringens regleringsbrev till För-svarsmakten, där följderna för anställda i svenskförsvarsindustri, för Försvarsmaktens anseende ochdess folkliga förankring kommer att framgå.Om regeringen inte finner alternativa besparingarstår Försvarsmakten inför hotet av vad jag ändå villkalla för ett idiotstopp för övnings- och utbildnings-verksamheterna , även omBerit Jóhannesson kallar detta för en ordnad reträtt. Iså fall är det en oordnad reträtt.På försvarsmateriel finns under det kommandebudgetåret mycket små möjligheter till några reellabesparingar. Otryggheten om långsiktigaförsvarsbeställningar försvårar naturligtvis också försvensk försvarsindustri att utifrån en styrkepositiondelta i det nödvändiga europeiska försvarsindustri-samarbetet.Jag har inga illusioner om att ochMiljöpartiet skulle bry sig om detta. Socialdemokra-terna inser emellertid sakernas tillstånd, och de hardärför lagt till en text i betänkandet som pekar påbehovet av att stödja svensk försvarsindustri. Gårda-gens debattartikel från näringsministern och för-svarsministern har budskapet att de jobb som försvin-ner skall ersättas. Så ser tragiken ut, för att användaministrarnas egna ord. Så ser konsekvenserna ut pågrund av uppgörelsen med och Miljö-partiet, skulle man kunna säga.Jag uppskattar Socialdemokraternas ärliga uppsåt,men hade det inte varit bättre att finna en balanseradlösning, en lösning som skulle ge rådrum och ettminimum av betänketid för , försvarsmak-ten och försvarsindustrin?Ett sådant förslag fanns nämligen på utskottetsbord och återfinns nu som reservation 2 över moment1. En reservation från som också Folk-partiet anslutit sig till.