prot · GL0989 · 1998-04-14 00:00:00 — Det har varit enkompromiss mellan fem partier - ärinte med bland dessa - om en pensionsreform som jagpå det stora hela taget tycker är bra, även om det somalltid när det handlar om kompromisser är fråga omatt man får ge och ta, att man inte får igenom allt detman vill men att man ändå kan ta ansvar för helheten.Vänsterpartiet har säkert lagt fram många förslagom höjda utgifter som vi inte alltid har kunnat ställaoss bakom. Skälet är mycket enkelt. Vi nöjer oss intemed att lägga fram populära förslag och lova förbätt-ringar till alla och envar, utan vi tar också ansvar förekonomin, för finanserna. När det inte går att finansi-era förslag utan att på nytt börja med upplåning, dåvill vi inte var med.Vi har tagit ansvar för en mycket omfattande bud-getsanering. Det har varit svårt, och det har varitbesvärligt. När den ger resultat och det kommer framresurser kan vi satsa på de prioriterade områdena. Dethandlar om riktiga pengar, hederligt hoptjänade. Detär inte pengar som vi lånar av svenska eller utländskabankirer. Det är en stabil välfärd, den enda hållbaragrunden för välfärden i framtiden.Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag skall påminna finansministernom att värnskatten inte hade kunnat införas om inteVänsterpartiet hade ställt upp . Då hade niöver huvud taget inte kunnat åstadkomma den härbudgetsaneringen. Det vore välgörande om finansmi-nistern i sina olika valtal kunde kosta på sig att kon-statera detta.Vi är överens om att de offentliga finanserna skallvara i ordning. Det handlar om att flytta pengar frånde rika till de fattiga, att föra en skarpare fördelnings-politik. Den politik ni nu för innebär däremot att mansänker skatten för höginkomsttagare och höjer ege-navgiften för låginkomsttagare. Det kostar inte, detgör inte att vi måste låna från bankirer.Min fråga är återigen: Varför sänker ni skatten förmänniskor med höga inkomster, när vi inte har rådvare sig att sänka skatten för låginkomsttagare elleratt anslå tillräckliga medel till skola, vård och om-sorg?Anf. 25 Finansminister ():Herr talman! Jag har sagt det förut och kan sägadet igen, att visst är det sant att i börjanav mandatperioden var med och tog ansvar för deninledande budgetsaneringen, den del som framför allthandlade om höjda skatter. Det var bra så långt, mensedan tröt orken, och klarade inte attfullfölja saneringen. Vi var tvungna att göra det, efter-som vi hade ansvaret i regeringsställning. Det var dåvi inledde ett fruktbärande samarbete med Centerpar-tiet för att genomföra hela budgetsaneringen. Dettillägget måste göras - ni orkade inte ända fram. Vigenomförde hela budgetsaneringen, från början tillslut, och kan vi börja skörda frukterna av detta.Johan säger att vi inte skall låna från ut-ländska bankirer. Jag skall upplysa att vi har en skuld på tillbåde svenska och utländska bankirer. Vi ökar inteskulden längre, men vi har ett förfärligt arv framförallt från en viss tidigare regerings underskottspolitik.Det är det som vi nu betalar räntor och amorteringarpå.Vi är säkert överens om att fördelningspolitiken äroerhört viktig. Den måste enligt min mening föras påbred front. Det är oerhört viktigt fördelningspolitisktatt vi kan höja sysselsättningen och minska arbetslö-sen - kanske ingen annan åtgärd är så viktig somdenna. Det är viktigt fördelningspolitiskt att vi kan gefler människor en bra utbildning. Det bidrar till in-komstutjämning och till ökade möjligheter att få jobbi framtiden. Det är bra för fördelningspolitiken att vinu kan sätta in större resurser i vården, skolan ochomsorgen. Jag räknar i det sammanhanget med attVänsterpartiet stöder våra förslag. Det är bra. Vi skallsatsa kraftigt på de områden som är allra viktigast ivälfärden.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag ställde i mitt inledningsanförandeen del frågor till finansministern. Jag skall upprepadem.En fråga gällde skatteväxlingen för miljön, att mansänker skatten på arbete och i stället höjer den påenergi- och miljösidan. Har socialdemokraterna över-gett ambitionen att skatteväxla för miljön? Anled-ningen till att jag ställer frågan är att det som står på s.33 i vårpropositionen gör att man kan tro att ni fak-tiskt backar på den här punkten. Det finns en uppgö-relse från i en utredning som ni borde kunnafölja upp.En annan fråga gällde den avskaffade produk-tionsskatten på vattenkraft, som från miljösynpunktoch hushållningssynpunkt inte kompenseras av någonannan åtgärd. Detta kan ställas i relation till regering-ens tal om en miljöomställning. Vad menar regeringenmed sitt fagra tal om en miljöomställning, när man istället sänker skatten på energi, vilket gör att ener-gislöseriet och trycket på en vattenkraftsutbyggnadökar? Betyder det här t.ex. att regeringen är positivtill att bygga ut vattenkraften?Jag ställde också en fråga om tillväxtkalkylerna,som det faktiskt finns anledning att diskutera, efter-som vi nu befinner oss vid startpunkten för behand-lingen av vårpropositionen i . Regeringenhar i propositionen räknat med en hög tillväxt - 3,4 %år 2000 - vilket ju är själva grunden för att man skallklara att uppnå målet att sänka arbetslösheten till ,något som i och för sig är vällovligt. När man läservidare i de avsnitt som behandlar finanspolitiken ochbudgeten framöver visar det sig att regeringen inte ärberedd att inteckna de ökade skatteintäkter som ensådan hög tillväxt innebär på så sätt att det blir mindreutgifter för arbetslösheten när den minskar i omfatt-ning. Man intecknar inte detta, utan i propositionenstår det i klartext att det betraktas som väldigt osäkertom det verkligen går att få in de här pengarna.Regeringen har här alltså gett två olika budskap.När man talar om arbetslösheten är det alldeles säkert,men när det gäller finanspolitiken är det osäkert. Jagtror att det är det osäkra som gäller. Regeringen hartränat upp en viss förmåga att ta ansvar när det gällerfinanspolitiken, däremot inte när det gäller arbetslös-heten. Det vore bra att få ett klargörande.Anf. 27 Finansminister ():Herr talman! Skatteväxling är något vi redan hartillämpat i ganska stor omfattning i . Jag varmed om den stora skattereformen, som utöver alltannat också innehöll en betydande skatteväxling.Denna kanske inte fick den uppmärksamhet den för-tjänade, eftersom det hände så mycket annat samti-digt. Vi har även tagit ytterligare steg efter detta.Jag vill ändå varna för en övertro på att vi kan gåhur långt som helst på den vägen. Det handlar om attsänka skatten på arbete, som har en mycket bredskattebas, och ersätta det med ökade skatter på miljö-förstörande verksamheter, som har en mycket smalareskattebas. Det är svårt att få in alla de pengarna. Mil-jöskatter tas dessutom inte i första hand ut för att viskall få in pengar, utan för att vi vill minska och helstta bort den miljöskadliga verksamheten. Det är alltsåinte bara en smal skattebas, utan det är dessutom frågaom en instabil och kanske helt försvinnande skattebas.Man skall alltså inte tro att det går att ta hem hurmycket pengar som helst den vägen.Roy gör sedan ett alltför stort nummer avhuruvida våra kalkyler är osäkra eller inte. Det ärsjälvklart att alla utsagor om framtiden innehåller ettelement av osäkerhet. Det är ingenting konstigt meddetta.Att vi inte sätter sprätt på varendakrona som kommer, utöver de mål vi har satt upp förbudgeten, tycker jag skall tillskrivas oss som ett ut-tryck för ansvarskännande och försiktighet. Om dessaextra pengar verkligen kommer fram har vi nog tidoch möjlighet att använda dem, vare sig det handlarom ökade utgifter, sänkta skatter eller ytterligareamorteringar på statsskulden. De besluten kan vi fattai lugn och ro. Jag tycker att det är klokt att inte ome-delbart göra av med eventuella extra pengar bara föratt de hägrar i framtiden.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om det sista. Där-för tog jag upp frågan. Jag tolkar det så att det är justdet finanspolitiska avsnittet som är det tunga i det härsammanhanget.När det gäller skatteväxlingen måste jag få ettförtydligande av finansministern. var att man bör skatteväxlapå samma nivå som man har gjort när det gäl-ler höjningar av miljöskatterna. Det vore intressant atthöra regeringens syn på detta. Ställer ni upp bakomden överenskommelsen?Sedan vill jag ta upp en annan sak som inte harnämnts här. Det gäller EU-medlemskapet. Det stårnämligen i propositionen på ett antal ställen att detskulle gett stora positiva ekonomiska effekter, mendet är väldigt svårt att hitta en redovisning av hur manhar räknat fram detta, en analys av hur det kan kommasig och vad det i så fall skulle handla om för siffror.Det förefaller vara påståenden tagna ur luften. Där-emot vet vi att EU-medlemskapet kostar pengar. Vifår nog räkna med att staten får punga ut med ungefär10 miljarder på olika sätt för EU-medlemskapet. Omvi ser på länder som valt att stanna utanför EU, har deinte haft en sämre ekonomisk utveckling än vad vi harhaft. Detta påstående förefaller långsökt. Vi i Miljö-partiet ifrågasätter om det här påståendet över huvudtaget är korrekt. Om regeringen tänker fortsätta attpåstå detta är det viktigt att man lämnar någon typ avanalys som gör att vi kan diskutera det på ett riktigtoch sakligt sätt.Jag vill ta upp ytterligare en sak som gäller miljö-satsningen. Där finns det också många vackra ord.Det finns en del utökningar på miljösidan i den härvårpropositionen. Men man kan jämföra dessa utök-ningar med de neddragningar som har gjorts just påmiljösidan . Jag tänker framför allt påNaturvårdsverket och länsstyrelserna där man har dencentrala och viktiga tillsynen. Miljöarbetet måste jufungera på ett sådant sätt att man har en bra och aktivtillsyn som förhindrar att miljöproblem uppstår. Detskall inte komma efteråt. Då är det ju redan förstörteller stört. Där har det skett stora neddragningar.Ungefär en fjärdedel av dessa resurser har försvunnitunder 90-talet. Det ser ut att kunna bli ännu fler.Nu lägger man tillbaka, men inte lika mycket somman har tagit bort. Det är ju egentligen ingen utök-ning. Detta innebär faktiskt att man återställer en delav de försämringar man har gjort. Att då tala om gör en stor satsning på ett ekologiskt hållbartsamhälle rimmar oerhört illa. Det rimmar också illanär man sänker skatten på energisidan som vi vet ärcentral för miljöbelastningen. Energianvändningenmåste minska om miljöbelastningen skall minskalångsiktigt. Detta är fullständigt kristallklart. Där gårju propositionen i motsatt riktning.Det gäller också trafiksidan, där man inte hellerhar kommit fram med de drivmedelsskatter som be-hövs för att åstadkomma en miljöomställning av tra-fiksystemet. Det är halvgånget. Detta kräver ett svarfrån regeringen. Vad menar ni egentligen konkret närni talar om ett ekologiskt hållbart samhälle? Hur skallden omställningen ske?Anf. 29 Finansminister ():Herr talman! Jag tycker att bordelåta litet mera positiv. I vårpropositionen har vi ändålagt fram förslag dels om förstärkningar av den mertraditionella miljöpolitiken, dels om en förlängning avprogrammet för det hållbara med lokala in-vesteringsprogram.Jag skall inte upprepa mig när det gäller skatte-växling. Jag är positiv till principen. Vi har redan gåttlångt på den vägen. Jag vill bara varna för överdrivnaförväntningar på hur mycket längre vi kan gå. Vi fårju också titta på konkurrensförhållandena jämfört medandra länder. Vi skall ligga, och vi ligger, i framkantnär det gäller miljöpolitiken. Men alltför stora skill-nader i skatter mellan svenska företag och utländskaföretag kan skapa problem. Det är en av de omstän-digheter som vi har att väga in när det gäller förslagetom att slopa fastighetsskatten på vattenkraften.Roy och jag har kanske grundläggandeolikheter i synen på EU-medlemskapet. Däremot trorjag att vi i denna kammare har en bred enighet mellanalla partier om att vi skall verka för en stram budget-disciplin inom EU och för att de svenska avgifternakan hållas på en förhållandevis låg nivå. Att redanefter så här med säkerhet uttala sig om vilkafördelar medlemskapet innebär för är mycketvanskligt. Man kan inte bara mäta fördelarna i hurstort återflödet är, även om det också är viktigt. Dethandlar om andra och mycket mer svårmätbara effek-ter, t.ex. vad den inre marknaden betyder i form avökad konkurrens, pressade priser och större möjlighe-ter för svenska företag att få avsättning för sina pro-dukter. Jag är övertygad att vi har positiva effekterdär, och att de successivt kommer att bli allt störreunder de kommande åren.Anf. 30 () replik:Herr talman! frågar mig varför jag ärså kritisk mot honom och regeringen när det gällerresurserna till vården och inte mot Moderata sam-lingspartiet. Det är mycket enkelt. Det råkar ju vara såatt det är som regerar. Det är ju han somhar skurit ned resurserna till vård och omsorg trotslöften i valrörelsen. Då hette det att nu skulle det varaslut på nedskärningarna inom vård och omsorg. Detfinns ingen regering, herr talman, som har skurit nedså mycket inom vård och omsorg som den nuvarandesocialdemokratiska regeringen. Glöm inte bort det,!För övrigt tycker jag att det sade,nämligen att man får prioritera från andra områden, äralldeles självklart. En höjning av sysselsättningenmed endast en procent ger kommunsektorn sex mil-jarder i ökade intäkter och minskade kostnader attanvända till vård, omsorg och skola. Det är där somdet stora problemet ligger med er politik.Jag kan bara säga att inte kom-mer att sätta sig i en regering som försämrar vårdenav gamla och sjuka. En sådan regering har nämligeningen chans att bli omvald. Jag tror att kommer att få erfara det i samband med åretsvalrörelse.Den regering som har skurit ned så mycket - nisom har väntat tills ni ser ett överskott - är nu bereddatt satsa på vård och omsorg. Men det är faktiskt såatt ni har prioriterat varje annan utgift högre. Detgäller höjningen av presstödet, bidrag till LO, Öster-sjömiljarden - vi kan ta i princip vilken post i budge-ten som helst. Det har ni prioriterat högre än vårdenoch omsorgen , . Jag tycker att skall tala med litetmindre bokstäver när han nu välkomnar oss upp påvagnen.Herr talman! Vi har i varje budgetbeslut i dennakammare gjort tuffa omprioriteringar för att klara avdetta. Vi har exempelvis föreslagit införandet av enandra karensdag för oss som har arbete och normalt ärlångtidsfriska för att de som är gamla och långvarigtsjuka skall få bättre resurser. Detta har ni sagt nej till.Herr talman! examinerar oss ochvilka vi skall regera tillsammans med. Det vore kan-ske klädsamt om han själv talade om vem han villregera med efter valet. Är det med eller är det med ? Vad blir det för politik? Det voreganska intressant att få en liten inblick i det.Sedan måste jag också säga att det måste varaganska bittert för att få höra av ErikÅsbrink hur litet ett litet parti har att säga till om motdet mycket större partiet. Jag tror att det handlar omatt sätta sig ned och förhandla. Jag tror att har den erfarenheten också.Varför är ni så dystra när räntan har halverats?frågar . Det stora problemet är att vår-budgeten innehåller så oerhört litet av konkreta för-slag som kan förbättra situation i välfärdsli-gan. Visst har det skett en förbättring av konjunktu-ren. Jag tycker att regeringen , som är så duk-tig och tar åt sig äran av detta, också skall lägga mär-ke till att man även har lyckats få upp konjunkturen iDanmark, , , , inom helaOECD-området. Det är bara det att där är utveckling-en starkare. Där tillkommer det fler jobb än vad detgör i . Mycket riktigt ökar också de svenskaföretagen sina anställningar i dessa länder - mer änvad man gör i . Det är detta som gör oss sådystra, . 31 Finansminister ():Herr talman! har åtminstone tvågånger med anklagande röst sagt att först när detbörjar närma sig ett överskott är regeringen beredd attsatsa mera pengar på vård, skola och omsorg.Betänk vad detta innebär. Det måste ju betyda attMats tycker att vi borde ha gjort det långt tidi-gare. Vi borde ha lånat pengar till vård, skola ochomsorg. Det är precis det som vi socialdemokrater villundvika. Vad är det för välfärd som vilar på lånadepengar? Det är ingen stabil, ingen långsiktig välfärd.Nu är det riktiga pengar, nu skapar vi en rejäl grundför långsiktiga förstärkningar av vård, skola och om-sorg.Jag fick beskedet att , i varje fallom får bestämma - det vet jag inte omhan får - inte sätter sig i en regering som försämrarvården och omsorgen.Det var ju tacknämligt att vi får den upplysningen.Men handlar inte debatten om ifall vi skall försäm-ra vården och omsorgen utan om vi skall förbättraden. Då vill jag fråga på nytt: Sätter ni er ien regering som inte är beredd att förbättra vård,omsorg och skola?Beskedet från är ju att de inte är be-redda att skjuta till mer pengar. Skattesänkningar,framför allt till de välbeställda, är så mycket viktigare.Sätter sig och i enregering som inte är beredd att förbättra villkoren iskola, vård och omsorg?Anf. 32 ():Herr talman! Det här är min sista replik, så jag fårförsöka plocka in en del olika saker.Erik frågar om det här med lånade pengaroch om man inte skall vänta tills det kommer ett över-skott. Jag konstaterar igen, herr talman, att det gickbra att höja presstödet med lånade pengar. Det gickbra att ge ett bidrag till LO med lånade pengar. Detgick bra att betala ut Östersjömiljarder med lånadepengar. Men det gick inte bra att se till att vi fick enmänniskovärdig vård och omsorg för landets gamlaoch sjuka. Kom inte och tala om prioriteringar! Niväntar tills det finns ett överskott. Då kan de gamlaoch sjuka få de resurser som ni nu talar om. På dettaär mig fortfarande svaret skyldig.Naturligtvis finns det nu ett överskott att fördela,det är alldeles uppenbart. Det är inte att undra på attpengarna strömmar in, med världens högsta skattesat-ser och när vi nu befinner oss på toppen av en hög-konjunktur. Det fattas bara att det inte kommer inpengar.Nu är ni beredda att sänka tobaksskatten därför attsmugglingen och de svarta affärerna ökar. Men varför är ni då inte med sammaargument beredda att sänka skatten inom tjänstesek-torn? Om är intresserad av skatteintäkterkan jag meddela att enligt tjänsteutredningen smugg-las det undan skatteintäkter i storleksordningen 50miljarder kronor genom svartjobb inom tjänstesek-torn. Finns det då inte samma argument som när detgäller tobaksskatten?Det finns ytterligare ett argument. Det är att män-niskor nu vänjer sig vid att både köpa och sälja svartatjänster. Det här undergräver rättsmedvetandet. Detundergräver hela den etiska situationen i samhället närfler och fler hamnar i det här läget. Varför då integöra något åt detta, ?Jag såg en helsidesannons som var införd i mor-gontidningarna . Temat var: kan vi välja igen.Emellanåt tycker jag att när socialdemokraterna pre-senterar ett förslag verkar det som om problem plöts-ligt har övergått till perfektion. kan vi välja igen!utropar och i denhär helsidesannonsen.Låt oss ta exemplet med Malmöbon som står i köför en vårdplats. Vad är det han eller hon nu kan väl-ja? Det gäller t.ex. 350 åldringar enbart i somväntar på ett människovärdigt äldreboende. Vad är detåldringen som placeras i ett sjukhem långt från sinhemmiljö nu kan välja? Vad är det skoleleven kanvälja? Är det en lugnare skolmiljö? Är det en läraresom upplever sin arbetsmiljö som mer uthärdlig? Vadär det den arbetslöse kan välja?Jag tycker att ni tar i så att ni håller på att spräckaer för att den öppna arbetslösheten har kommit ned.Men grundläggande strukturella problem görni väldigt litet åt.När det gäller företagsklimatet föreslår ni numycket riktigt i de yttersta av , under val-rörelsegalgen och när återstår till valeten utredning som skall underlätta för nyföretagande.Patent- och registreringsverket skall presentera dethär. Vi har diskuterat detta i den härtalarstolen, och jag frågar : Varför ge-nomför ni inte de här förändringarna ? Vadkostar det att genomföra de här förenklingarna? Var-för måste ni vänta på budgetsaneringen? Varför gjor-de ni inte detta från början? när mandatperiodennästan är slut gör ni denna omvändelse under galgen.Där tycker jag att ni har misslyckats. Ni gör inte detsom behövs för att få fart, för att få ett stabilt ochpositivt klimat för landets småföretagare.Anf. 33 BO ():Herr talman! Finansministern ifrågasatte om peri-oden var bra för vården. Det behöver haninte göra, det var den. bantadesde vårdköer som växte fram före valet bort. Nunär ni har slopat vårdgarantin växer vårdköerna igen.Därför kommer vi, om vi får ansvaret efter valet ihöst, att införa en ny och bredare vårdgaranti. Det kaninledningsvis innebära en del kostnader. Men på litetlängre sikt är det klart att köerna kostar. Det är ingensom tjänar pengar på vårdköer, och till det kommerdet mänskliga lidandet. Erfarenheterna av perioden1991-94 var alltså väldigt positiva.För att det inte skall bli några missförstånd vill jagpassa på att säga till : Vi hade gärnasett att de egenavgifter som vi vill se för ett delatansvar för pensionssystemet skulle balanseras fullt utgenom motsvarande höjning av bruttolönen. Det in-nebär ju plus minus noll för individen eftersom ege-navgifterna är avdragsgilla.Nu vill inte socialdemokraterna ha det systemet.Det innebär att det blev på deras villkor. Vi fick någotannat i stället. Vi fick egenavgifter utan löneväxling.Därför föreslår vi en motsvarande sänkning av skattenpå arbetsinkomster genom ett förvärvsavdrag. Detkommer vi att föreslå för att balanseradetta. Då har vill löst den delen oss emellan.Herr talman! Problemet för många kommunpoliti-ker är att har en socialdemokratisk regering.Om man tittar på utvecklingen av socialbidragen ochkostnaderna för arbetslöshetsåtgärder i kommunernaså motsvarar det vad regeringen nu vill ge kommu-nerna. Hade det inte varit bättre i så fall att låta kom-munerna ha en mindre negativ utveckling av socialbi-dragen, mindre kostnader för arbetslösheten och ettbättre skatteunderlag för att fler har arbete? Det förut-sätter i och för sig ett vettigare skatteutjämningssys-tem än det vi har, som innebär att kommunerna fak-tiskt råkar illa ut om människor går från arbetslöshettill arbete. Ett sådant system är ju fruktansvärt fel. Detmåste ändras på.Kommunerna skulle vinna på en sådan politik. Deskulle vinna på en politik där lägre skatter på ar-betsinkomster gör att det behövs mindre socialbidrag.De skulle vinna på en politik som innebär att lägreskatter på arbete ger fler jobb och ett större skatteun-derlag. För en del innebär detta att man klarar kostna-der och åtaganden, för andra ett bättre utrymme förskattesänkningar i kommunerna.Det intressanta i den diskussion jag hade med ErikÅsbrink var vad han och socialdemokraterna är be-redda att göra. Utgångspunkten för mig var, och är,att har världens högsta skattetryck men ändåinte världens bästa välfärd. , somsåvitt jag vet är sakkunnig hos statsminis-tern, skrev i ett inlägg i häromdagenatt det är fullt möjligt att driva en bra grundskola påde ekonomiska villkor som gäller . Skolans pro-blem är inte brist på pengar, lydde rubriken. Jag harockså citerat ordförande, som sägeratt man kan få bättre sjukvård till samma eller lägrekostnad.Då är den stora frågan: Varför säger landets fi-nansminister nej till att förändra systemet? Varförvänder han skattebetalarna ryggen och slår vakt omsystemen? Sänk skatten för minskat bidragsberoendeoch fler jobb! Det ger också bättre förutsättningar attupprätthålla vård, omsorg och skola.Anf. 34 ():Herr talman! När det, som , går bättre för Sve-rige och vi får mer egna pengar i statens finanser, intelånade, gäller det att satsa offensivt och att prioriteraväldigt tydligt. Jag ser sex områden som måste vär-nas.För det första skall vi värna om dem i samhälletsom har små ekonomiska marginaler. Områden somhar fått stå tillbaka och där det finns behov skall vär-nas. Det gäller skolan, det gäller sjukvården och detgäller de äldre. En bra omsorg på ålderns höst ärnågot angeläget. Också pensionärer med låg pensionmåste komma långt fram i kön.För det andra måste vi skapa resurser för företa-gande.