prot · GL0995 · 1998-04-23 00:00:00 — Vi har sett det som angeläget att läggaexpansionen av den högre utbildningen i den södrastorstadsregionen för att kunna rekrytera ungdomarsom annars över huvud taget inte skulle söka sig tillhögskolan. Vi vet av erfarenhet från andra delar avlandet att det är närheten till utbildningen som ökarrekryteringen. Det ser vi redan bevis för i fråga . Det är därför vi har gjort priori-teringen.Anf. 66 ():Fru talman! Det är självklart att jag inte tar någottillbaka. Det var en fullständigt befängd tolkning.Problemet uppstår när man låter expansionstaktenbli större och större. Elever och lärare är oroliga förvar de över huvud taget skall befinna sig någonstans.Det kan leda till en urholkning av kvaliteten och attdet blir en B-verksamhet. Jag är mycket orolig för det.Frågan är viktig.De sammanställningar och önskemål som finnsfrån de olika rektorerna i pekarpå att den allmänna utökningen av utbildningsverk-samheten skulle kunna ske på fler ställen än bara . Då riskerar man inte att äventy-ra det hela i starten.Det som är viktigt för ungdomarna är att derasbetyg inte betraktas som något som inte väger likatungt som betyg från andra högskolor. Jag är mycketangelägen om att högskolan långsiktigt skall bli enkvalitetshögskola.Anf. 67 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag kan försäkra att jagoch regeringen och riksdagsmajoriteten förvisso ärmycket angelägna om att det skall vara bra kvalitet påalla högskolor. Det är bra kvalitet på , ochdet kommer att bli så också . Södertörnshögskola, liksom andra högskolor i , skallexpandera. Vi har prioriterat av skäl somjag nämnde, men det har också skett en utbyggnad iövrigt i , t.ex. vid Tekniska högskolan, föratt vi skall få flera personer med civilingenjörs- ochingenjörsutbildning.Jag kan försäkra att expansionen avden högre utbildningen i kommeratt fortsätta.NordkoreaAnf. 68 ():Fru talman! Per nämnde , och jag villta upp en annan svältkatastrof i världen, nämligen iNordkorea. Skillnaden mellan och Nordkoreaär att vi inte får se de svältande barnen i svensk tele-vision på grund av den totalitära regimen i Nordkorea.Under flera år har det varit stor livsmedelsbrist iNordkorea, och står landet inför en akut, mycketsvår svältkatastrof. Jag vet att regeringen har gjortmycket och att det har gjorts stora internationellahjälpinsatser, men trots det vill jag fråga utrikesminis-ter om regeringen planerar attgöra ytterligare insatser för att mildra den akuta nödeni Nordkorea.Anf. 69 Utrikesminister ():Fru talman! har varit en av destörre biståndsgivarna till under den härmycket besvärliga situationen. Vi gör det tillsammansmed de olika FN-organ som finns i landet. Det nya äratt nu är så hårt drabbat att de öppnar sigmot omvärlden för hjälp och stöd. Sedan är det attbeklaga att de inte kunde komma vidare i diskussio-nerna med , därför att det hade varit ytterli-gare en möjlighet att få mera livsmedel till landet.Jag håller det inte för uteslutet att det kan behövasytterligare insatser, och det skall då ske inom ramenför en FN-appell. Men då måste samarbetaoch inte bara acceptera hjälp i vissa områden ochstänga andra områden för insyn från FN:s sida. I ensådan situation skapas det en misstänksamhet hosbiståndsgivarna.Anf. 70 ():Fru talman! Jag delar helt utrikesministerns upp-fattning i den frågan. Jag utgår från att regeringenverkar inom de organ som finns och att vi slipper seäven svältande barn från i svensk televi-sion. Det är nog av elände i världen.SöderhamnAnf. 71 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet i hans egenskap av f.d. försvarsminister.Jag kommer från , som är hårtdrabbat av arbetslöshet och minskad sysselsättning. Isamband med försvarsbeslutet tog regeringen dockinitiativ till att kompensera för den ned-läggning av flygflottiljen som ägde rum där. Mantillsatte en kommitté för att försöka tillskapa nyaarbetstillfällen i Söderhamn.Jag hade tillfälle att träffa kommunal-råden och fick en redovisning av hur det har gått. Detser rätt hyggligt ut, och man har kommit en bit. Idagsläget har man, för att vara exakt, uppnått 308 avde utlovade 350 statliga jobben.Jag skulle vilja fråga någon representant för rege-ringen: Vad gör regeringen för att se till att det härpaketet fullföljs till alla delar på ett bra sätt, så inte släpper det strax före mållinjen?Anf. 72 TALMANNEN:Får jag påpeka att frågorna avser statsrådens nuva-rande uppgifter. Jag förstår att näringsministern ärberedd att svara på frågan.Anf. 73 Näringsminister ():Fru talman! Jag var i i går och gickigenom hur det program förlöper som vi beslutade omi . Det är riktigt att vi har klarat308 jobb. Jag har sagt att vi skall klara de 350. sitter till , och jagär övertygad om att den kommer att klara detta.Det som är roligt med att besöka nu äratt se att det går att ställa om från ett ganska ensidigtberoende av försvaret till en helt ny struktur. Söder-hamn har en arbetslöshet under riksgenomsnittet, ochman har också en utveckling i den privata sektorn. Jagbesökte ett stort antal privata företag, och jag träffadepersonalen i de myndigheter som finns där . Jagkan konstatera att det går att ställa om och åstadkom-ma väldigt fina resultat. Det var en mycket trevlig dagför mig i går.Anf. 74 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för beskedet attdet här skall fullföljas till alla delar. Jag delar upp-fattningen att det ser ganska bra ut och att en nya andahåller på att skapas i regionen.Det finns dock ett orosmoln, och eftersom AndersSundström svarade vill jag passa på att fråga om det.Det är ett hot om 200 jobb i närheten av ,nämligen på . Jag vet att AndersSundström är väl påläst i den frågan, men tyvärr hän-der det väldigt litet. Jag undrar om statsrådet är be-redd att vidta några åtgärder på skatteområdet för attsäkra också dessa arbetstillfällen, så att man inte fårytterligare ett bakslag.Anf. 75 Näringsminister ():Fru talman! Det är en fråga som har levt undermånga år, som handlar om synen på tallolja och vil-ken typ av beskattning som skall finnas på talloljan.Vi tittar just nu på om vi kan hitta lösningar som göratt vi kan förbättra konkurrenskraften för den föräd-ling av tallolja som sker i . Jag vill inteföregripa det arbetet, men vi tittar på det tillsammansfrån och Finansdepartementet.Vi återkommer med besked till och om detta så småningom.E 4:an norr om . 76 ():Fru talman! Jag har en fråga till kommunika-tionsministern.Europaväg 4 är den viktigaste trafikleden genomSverige. Om man ser på standarden från ochsöderut är det i stort sett klart med motorvägsstandardhela vägen. Men när man kommer till tarvägen nästan slut, norrut genom hela länfram till Dalälven.Enligt de planer som finns skall ingenting hän-da . Jag tycker att det ärkatastrofalt, både ur miljösynpunkt och ur trafiksäker-hetssynpunkt, att vår största trafikled skall gå genomsmå samhällen, med hastighetsbegränsningar ned till70 och /tim.Kan kommunikationsministern göra någonting föratt påskynda upprustningen av norr om ?Anf. 77 Kommunikationsminister ():Fru talman! Frågan om E 4 förbi och norrom har inte varit ett ekonomiskt problem,utan det har funnits pengar i planer under ett flertal år.Problemet har bestått i alla de andra planfrågorna. Detär problem med kulturmark, med den gröna naturvår-den och med att man i kommun inte är över-ens om dragningarna. Det här är en fråga som behöverlösas, men jag är inte säker på att det alltid är lämpli-gast att staten kör över de lokala parterna. Jag skullenaturligtvis helst se att man först kunde enas, framförallt i kommun.Anf. 78 ():Fru talman! Jag håller med om det sista, att det ärklart att det är stora svårigheter med dragningen justförbi . Men arbetet med den norra delen avden del av som diskuteras borde man kunnatidigarelägga, så att åtminstone det blir klart. Detpåverkas ju inte av hur man sedan gör lösningen förbisjälva Uppsala.Anf. 79 Kommunikationsminister ():Fru talman! När det gäller planerna för det natio-nella stamvägnätet totalt sett är det en fråga som vi nuförbereder godkännande av. Innan jag kan uttala migom det vill jag lyssna på ett antal uppvaktningar somkommer att äga rum, bl.a. under morgondagen, avrepresentanter från den här regionen.DödsstraffetAnf. 80 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utrikesmi-nister var inte länge sedan vi här i kammaren hadeen mycket fin debatt om dödsstraffet. harvi fått både positiva och negativa signaler om vadsom händer ute i världen. Just känns detväldigt bekymmersamt när det gäller dödsstraffet. Vikan läsa om massavrättningar som skall ske i ,men vi vet också att harutfört en ny avrättning. Det var en 34-årig man somblev avrättad för ett brott han begick när han var en-dast . Som jag ser det bryter detta motbarnkonventionen, och det är i strid med MR-konventionerna.Jag undrar vilken utrikesministerns reaktion pådenna händelse är. Jag tror att den bekymrar väldigtmånga av oss här i kammaren.Anf. 81 Utrikesminister ():Fru talman! Vi hade en diskussion här i kammarenom dödsstraff, där alla partier var överens. Jag följdeupp det ordentligt i mitt anförande å vägnar iFN:s kommission för de mänskliga rättigheterna iGenève. Där pekade jag också på att dessvärreär ett land som har en trend av ökat antal dödsdomaroch avrättningar. Det som är särskilt problematiskt äratt det i flera av delstaterna i avrättas personersom var minderåriga när brottet begicks.Det är en hantering som strider mot flera konven-tioner. Det strider mot , och detstrider också mot FN:s konvention om de mänskligaoch politiska rättigheterna. Vi måste göra klart förUSA att vi menar att bruket av dödsstraff generellt,och specifikt dödsstraff som verkställs för minderåri-ga, är oacceptabelt.Anf. 82 ():Fru talman! Det känns inte mindre bekymmersamtnär utrikesministern redogör för att delstaterna hante-rar dessa väldigt allvarliga frågor på ett annat sätt änvad den federala regeringen gör. Det bådar inte gottför framtiden, när det dyker upp nya situationer dåman skall avgöra om ett dödsstraff skall verkställaseller inte. Frågan är än viktigare när det gäller min-deråriga personer.Jag har inte riktigt klart för mig hur det är. Sveri-ges ställningstagande är ju klart, men hur är det medandra länder? Har vi möjlighet att påverka andraländer, så att de också sällar sig till dem som upp-märksammar det som sker i ?Anf. 83 Utrikesminister ():Fru talman! är året då vi firar de mänskligarättigheternas 50-årsjubileum. Då tycker jag att visärskilt bör uppmärksamma bruket av dödsstraff. Detär allra som mest omfattande i . är i en heltegen kategori. Men man måste också uppmärksammaländer som vi normalt räknar som länder som slårvakt om mänskliga rättigheter och går i fronten förmänskliga rättigheter, som exempelvis , där mani flera delstater har en utveckling som helt går påtvärs.Jag menar att vi skall använda just detta år, dåMR-frågorna står i fokus, för att också peka på detvedervärdiga bruk av dödsstraff som finns i fleraländer.E 4:an norr om . 84 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att komma tillba-ka till frågan om E 4:ans dragning genom Uppsala.Jag vill ställa en fråga till . Avvaktarverkligen en enighet i ? Detvar ju på grund av att det råder oenighet som detärendet hamnade på regeringens bord. Jag hoppasverkligen att har viljan och styrkan attavgöra denna fråga. Om inte lär vi i få väntapå denna väg. Jag tycker att det är en nationell ange-lägenhet. Vi har väntat på vägen , och vikan inte vänta längre.Anf. 85 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag sade inte att jag kommer att väntapå en enighet. Jag sade att det hade varit bättre om dethade funnits en enighet. Jag lyssnar nu på de mångagånger mycket välgrundade uppfattningar som kom-mer från de olika intressena. Det handlar dels omolika partiintressen, dels om välgrundade kultur- ochnaturvårdsintressen. Jag kommer tillsammans medkollegerna i regeringen att göra de avvägningar somvi anser rimliga för att kommafram till ett beslut vad det gäller runt Uppsala.Den går inte genom Uppsala.Anf. 86 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret att vä-gen skall gå runt . Det tror jag är bra. Jagtycker också att det är väldigt värdefullt att säger att man kommer att ta hänsyn till de kul-turområden och inte minst den landsbygd som finnskring Uppsala.Jag är också tacksam för att sägeratt man skall lyssna till de förslag om alternativa väg-dragningar som faktiskt finns och som inte har blivitprövade.Regionalpolitiska stöd i inlandAnf. 87 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerAnders om regionalpolitik. Vi har i Norr-lands inland ganska länge haft nedsättningar av desociala avgifterna. Det har bidragit - det är nog deflesta ense om - till att vi har lyckats behålla en heldel företag och också etablera en del nya.I regeringens regionalpolitiska proposition skrevman däremot oväntat att man skall ta bort denna ned-sättning och höja arbetsgivaravgifterna inom mångabranscher som är viktiga just för inland.Jag undrar om det finns någon ordentlig analys av hurmånga jobb inland förlorar på regeringensåtgärd.Anf. 88 Näringsminister ():Fru talman! Nedsättningen av socialavgifterna iNorrlands inland inklusive , där PeterEriksson bor - han bor inte i inland - ge-nomfördes på socialdemokratiskt initiativ. Det ge-nomfördes av dåvarande industriministern . Det infördes för att förmå företag att etable-ra sig i inland. Det var riktat mot arbets-platser om kunde ligga var som helst i landet, mensom vi ville få till inland.Under den förra mandatperioden utvidgade denborgerliga regeringen stödet till att också omfattaskogsbruket och jordbruket. Därmed gick man utanfördet uppdrag som gällde. Vi vill nuåterställa den gamla ordningen och se till att hela detregionalpolitiska anslaget används för att söka förapengar och flytta arbetstillfällen till inlandet.Jag vill hävda att avverkningen i inlandkommer att fortgå med eller utan sänkning av soci-alavgifter. Däremot är ett kraftigt stöd för de arbets-tillfällen som kan ligga var som helst i landet, för attförmå företagen att komma till inland, enkraftfullare regionalpolitik än att stödja avverkning ifjälltrakterna.Anf. 89 ():Fru talman! Jag har personligen väldigt svårt att seatt det är ett stöd för avverkning. Däremot är detmånga inom jordbruket, t.ex., som är oroliga för att deskall åka på högre skatter som det finnsstora problem just inom jordbruket i inland.Det gäller , och t.ex. Jämt-land. Själv bor jag i , från kusten.Jag undrar ändå om en höjning av skatterna är enoffensiv strategi för att minska avfolkningen i rege-ringens politik.Anf. 90 Näringsminister ():Fru talman! Egentligen skulle jag vilja ställa enmotfråga. Jag vet inte om man får det. Det är rättintressant att argumenterar för en skatte-rabatt för att avverka skog nära fjälltrakterna i Norr-lands inland. Det argumenterar för. Jagargumenterar för att de nedsatta socialavgifterna skallanvändas för att locka företag som kan etablera som helst i att etablera sig i Norrlandsinland.Det kommer inte att avverkas ett träd mindre iNorrlands inland bara för att man tar bort socialav-giftssänkningen. Det är intressant att se att Miljöpar-tiet, när det handlar om regionalpolitiken, prioriterarbidrag för avverkning av skog framför bidrag till attflytta arbetstillfällen från Syd- och tillNorrlands inland. Kan det vara så att en del av Miljö-partiets ledamöter själva jobbar i näringar som be-rörs?Anf. 91 ():Fru talman! Näringsministerns argumentation ärlitet väl magstark, måste jag nog säga. Jag tror inte attdet finns en enda avverkningsmaskin i Norrlandsinland som är beroende av just denna sak. Det är enkapitalintensiv bransch . Det finns ingenkvar som går med motorsåg, för vilken detta skullekunna spela någon roll.Däremot har det en viss betydelse inom jordbru-ket. Det har en betydelse när det gäller privata tjäns-ter, som också berörs av regeringens insatser. Jag trorockså att regeringens insatser för att t.ex. ge bidragför vidareexport av oförädlade trävaror kommer attnegativt påverka sysselsättningen, vilket också är ettnytt inslag. Det gäller att stoppa förädlingsmöjlighe-terna. Det vore också intressant att se om regeringenhar någon analys av hur många jobb det kommer attinnebära att vi förlorar just i inland.Anf. 92 Näringsminister ():Fru talman! säger att vi skall ge 50miljoner i bidrag till norra inlands skogs-bruk, som han säger att det inte har någonbetydelse. Är det då inte bättre att använda de 50miljoner kronor som bidraget till detta skogsbrukkostar till att se till att vi får arbetstillfällen som fak-tiskt ökar sysselsättningen i inland? Det ärju inte så att regeringen drar in några anslag frånregionalpolitiken, utan vi vill i stället lägga ut pengar-na till inland och låta befolkningen självbestämma hur pengarna skall användas. Att man iförväg skulle stoppa pengarna i , SCA:s,eller fickor i stället förhos småföretag i inland är en logik som jaghar väldigt svårt att förstå.Jag står alltså kvar vid det förslag som som industriminister en gång införde. Detskall vara ett bidrag som ökar sysselsättningen, inteett som bara garanterar inkomstnivån för ett antalbranscher i inland.Anf. 93 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i dagens frågestund,som därmed är avslutad. Jag tackar regeringens före-trädare för er medverkan.10 § (forts. från 8 §) Vissa frågor om kompe-tensutveckling (forts. AU9)Anf. 94 HANS ():Fru talman! Jag skall inte bli så långrandig.Också det här betänkandet är ett rent motionsbe-tänkande. Det är litet trist med tanke på att det handlarom kompetensutveckling. Jag kan hålla med ElvingAndersson och jag kan t.o.m. hålla med idet avseendet att det här är ett oerhört viktigt område.Alla talar om kunskapssamhället. Alla talar om ut-bildningens betydelse. Alla talar om kompetensut-veckling. Det är framtiden, det är det som avgör kon-kurrenskraften för våra företag. Då är det trist attmöta den passivitet som regeringen har visat i den härfrågan.Vi har motionerat ett flertal år. Vi har tagit till oli-ka typer av politiska metoder för att skapa intresse.Kent var överraskad över att majoriteten hadeskrivit något om skattelättnader. Ja, även vi frånVänsterpartiet har föreslagit skattelättnader som sti-mulanser och incitament för att dra i gång en kompe-tensutveckling i arbetslivet.Majoritetstexten i betänkandet innehåller oerhörtlitet. Det är en kort genomgång av ett antal faktasam-manställningar.En stor del gjordes av 1996. Det var sammanställningar frånOECD, från SCB och från . Det handlade omutbildningsnivån på framför allt den tekniska sidan iSverige. Det handlade om den ökade klyfta som viframöver har att vänta mellan arbetsmarknadens kravoch den utbildningsnivå som löntagarna har. Detrefereras en del från om arbetsorgani-sation, där man konstaterar att tekniken gör sig urar-va. får vi ny teknik. Det ställeroerhört stora krav på löntagarna.Kvinnomaktutredningen talar om hur ofta kvinnorpå den könssegregerade arbetsmarknaden arbetar idead end jobs, dvs. yrken där man inte kommer vida-re utifrån kompetensnivåer. I många fall har man heltenkelt rationaliserats bort. Vi har i ett flertal motioneruppmärksammat det när det gäller kontorsrationalise-ring.Man gör en affär av att Luxemburgsmötet i idecember uttalade sig för att kompetensutveckling varviktigt i näringslivet, men det är kolossalt litet somhänder på det område som vi är intresserade av.Alla parter som har yttrat sig har år efter-lyst initiativ. På den fackliga sidan, hos både TCOoch och också alltmer från LO, har detta varitett ledmotiv.Vi hade i ett system med Arbetslivsfon-den. Det systemet byggde på vinstindragningar avövervinster. Det kom till bl.a. för att dämpa avtalsrö-relserna efter ett tillstånd med mycket höga vinster.Man uppmärksammade snabbt att om man styrde efterhelhetsprogram och hade parterna med sig kunde mannå väldigt goda resultat när det gällde såväl utbildningsom arbetsorganisationens förnyelse och arbetsmiljö.Det handlar väldigt ofta om kombinationseffekter.Man vinner dels produktivitetsökningar, dels höjdflexibilitet och därmed konkurrenskraft i näringslivet.Samtidigt förbättrar personalen, den enskilde löntaga-ren, sin position i det vidare yrkeslivet, vare sig manär kvar på sin gamla arbetsplats eller tar sig vidare,vare sig man är i jobb eller drabbas av arbetslöshet.Jag skulle vilja säga att det här är ett win-win-win-koncept. Den enskilde vinner på det, arbetsgivaren,företaget eller myndigheten, vinner på det, och det ärsamhällsekonomiskt oerhört lönsamt att göra de härinvesteringarna.Vare sig vi vänder oss till industrin, till de privatatjänsterna eller till välfärdssektorn hör vi sammasak. Inom mycket kort kommer man att ha mycketstora svårigheter att rekrytera den kompetenta perso-nal som man behöver. Skolsystemet skall självfalletspela huvudrollen när det gäller att förse oss medkompetens. Det gäller allt från grundskola över gym-nasium till en högklassig högskoleutbildning, somockså skall vara åtkomlig regionalt. Det här är frågorsom vi ofta har drivit. Men dessutom måste mycket avutbildningen ske i det reguljära arbetslivet eller för-medlas som en möjlighet genom ledigheter från arbe-tet, som en del av arbetslivets förnyelse.De sista siffror jag har hittat när det gäller perso-nalutbildning visar att i genomsnitt avarbetstiden används till kompetensutveckling, dvs.personalutbildning. Det handlar då om mycket libera-la mått. Det handlar om allt som har karaktär av ut-bildning, t.ex. inför en ny produkt, en ny produk-tionsmetod, en ny maskin eller en ny marknadsfö-ringsmetod.Hur fördelas då denna personalutbildning? Underdet var det inom LO somfick del av någon form av personalutbildning, 57 %inom TCO och av SACO-anslutna löntaga-re. Det är precis så det är. Den som har, den får också.Den som har ett arbete som kräver mer kunskaper,mer kompetens, den får också mer av sin arbetsgivare.Den som redan har mer utbildning med sig i bagaget,den får också mer.Därför har vi i när vi har tagit uppde här frågorna gång på gång betonat vad vi skullekunna kalla socialgruppsaspekten, klassaspekten ellerutbildningsnivåaspekten, dvs. att vi måste styra resur-ser till dem som allra mest behöver det. Då handlardet just om de grupper av människor som i väldigthög grad drabbas av arbetslöshet och som har svårareatt hitta tillbaka till de nya jobben, i den nya yrkenaoch på de nya arbetsplatserna.Vänsterpartiet har i ett flertal år drivit kravet påvad vi kallar för framtidsfonder. Vi har delvis lånatidéer från det som blev så lyckosamt som vi kalladeför Arbetslivsfonden, med både den centrala och denregionala aspekten. Delvis är det också, kan mansäga, hämtat från de gamla fackliga kraven på att delaproduktionsresultatets överskott, alltså vinstdelning.Det är ett sätt att också göra det lättare att få rimligaavtalsrörelser; att låta löntagarna få del av de vinstersom skapas. Det skall ske på ett sådant sätt att jag intebara får det här för stunden och kan konsumera det,utan jag skall investera i mig själv. Jag bygger upp enbättre position för framtiden på arbetsmarknaden.Det är alltså ett system som skulle underlätta lö-nebildning. Det stärker produktiviteten på de arbets-platser vi har, och det förbättrar löntagarnassituation, arbetstagarnas situation, oavsett om de är iarbete eller om de hamnar i arbetslöshet och skallsöka sig nya möjligheter på arbetsmarknaden.Det här är en del av vår rättvisepolitik. Jag ärmycket förvånad nu när vi har passerat med väldigt många indragningar och pålagor.Många vanliga människor har drabbats mycket hårt avnedskärningar i socialförsäkringssystem och på andrasätt. har vi haft utomordentligt godavinstnivåer i näringslivet. Då är jag förvånad över attinte den socialdemokratiska regeringen har tagit ini-tiativ av den här typen.Jag tror att det är en aspekt som är väldigt viktig ivårt förslag. Vårt förslag innehåller en organisatorisksida. Det här skall vara något som finns . Detskall vara något som är organisatoriskt uppbyggt ochsom finns ute i regionerna, där man mycket väl kännertill de stora utbildningsbehoven. Det ligger i självaverket en kraftfull regionalpolitik i den här typen avförslag.