prot · GL0969 · 1998-02-18 00:00:00 — Vill man förbättra boendemiljön genom att tillåtalägre bullernivåer än skall man begära att desänks, inte höjs, som begär.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets förslag och avslag på reservationerna.Anf. 205 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till rapporten från står det attendast 17 kommuner i har upprättat åt-gärdsprogram när det gäller tillgängligheten medtidsramar, dvs. att man talar om att man skall åtgärdanågot. Är det inte dags, , att ta litetkraftfullare tag i dessa frågor? Det går för trögt. Ut-redning efter utredning löser inga problem. Manmåste se till att få en lagstiftning som vi fyra reservan-ter efterfrågar.Min andra fråga är: Anser att detär tillfredsställande med ett byggsamråd tre veckorföre byggstart, när i princip hela projekteringen ärgenomförd? Är det en vettig arbetsmetod, om man nuinte skulle ha tillgodosett t.ex. tillgänglighetsfrågornaeller andra viktiga frågor som man eventuellt harmissat i detta sammanhang? Är det en vettig arbets-metod att så sent försöka påverka den situationen?Anf. 206 () replik:Fru talman! Jag skall svara , ävenom han anser att jag bluffar när jag svarar och att jaghar luddiga svar, och det innan jag ens har fått ordet ikammaren. Det är ett mycket märkligt agerande. Mendet är vanliga opportunistiska debatt-teknik.Jag har också läst den rapport som om. Där talar om attdet finns handikappolitiska program endast i 16-17kommuner i . Men vi har i fattatbeslut om att varje kommun skall upprätta till-gänglighetsprogram, vilket är något helt annat, OweHellberg. Kommunerna fick detta uppdrag först 1996.Det är därför förklarligt och förståeligt om alla kom-muner ännu inte har hunnit med det, eftersom de skallgöras i samband med att man antar en översiktsplan.De kan också göras separat. Det är självklart att allakommuner inte är klara med dessa.Owe talade om byggsamråd. Jag är intenöjd med att projekteringen inte tas upp i byggsamrå-det. Det har inte varit krav på detta tidigare, och det ärfortfarande inte krav på det. Men en utredning harlagt fram ett förslag om att det skall upp i samrådet,vilket jag tycker är bra. Alla byggherrar vet om attdetta kommer upp i byggsamrådet. Om man har fun-deringar om hur detta skall fungera får man ta kontaktmed . Man behöver intenödvändigtvis vänta tills det är kvar. Mankan alltså komma in med sina för-frågningar till kommunen.Anf. 207 () replik:Fru talman! De luddiga svaren upprepas den härgången. påstår att kommunernaskall upprätta tillgänglighetsprogram. Det står ingen-stans att de skall upprätta tillgänglighetsprogram. Detstår att de bör upprätta tillgänglighetsprogram. Det ären väsentlig skillnad.I den enkätundersökning som har fått isitt senaste uppdrag frågar man 70 kommuner. av dem sade att det kanske var på gång.Sådant är läget. Lagstiftningsförändringen stoppades ibyrålådan 1995. Det är alltså sedan.När det gäller att projekteringen skall tas upp isamrådet är väl bra. Men vilken byggnadsnämndändrar på en färdig projektering i ett stort bygge somskall dras i gång med allt vad detinnebär i fördyringar? Tycker inte attdet är litet märkligt att det skall ske så sent i en sådanprocess? Det måste ske för att manskall undvika kostnader. Vi vet ju att det är en mul-tiplikatoreffekt alltifrån projektering till genomföran-de.Anf. 208 () replik:Fru talman! hårkluverier med böroch skall tänker jag inte kommentera vidare.Jag vill bara när det gäller att projekteringen skalltas upp i samrådet säga att det är under projekteringensom de stora felen görs. Det är där som de stora be-sparingarna kan göras. Det gäller att göra detta klartför byggherren. Självklart skall kommunernas bygg-nadsnämnder gå in och slå ned på felaktiga projekte-ringar och be att de görs om. Bygget får inte startaförrän samrådet är överens om detta.I sitt inledningsanförande tog uppen reservation där han finns med och som handlar ommiljö- och kvalitetsdeklarationer. gjorde1995 ett tillkännagivande. Direkt därefter gav rege-ringen i uppdrag, enligt tillkän-nagivande, att man skulle utreda detta. Det har gjort. Man har lagt ned väldigt mycket arbetepå detta. Detta skall presenteras . Men ändåreserverar sig . Det är ytterligare ettutslag för opportunism. Det är ändåhans allra starkaste sida.Anf. 209 ():Fru talman! Jag vet inte hur mycket har trängt in i det material som utgör bakgrundentill den motion från som åberopas. Vadsom sägs i motionen skulle innebära en förbättringjämfört med hur det är . Det sätt som föreslåsfanns med i handlingsplanen mot buller - betänkandeSOU 1993:65 - som ett alternativ när det gäller attsnabbare minska bullerproblemen.Fyrpartiregeringen lade fram förslag till en hand-lingsplan mot buller som sedan tog. Deninnehöll ett gränsvärde för buller. Nuvarande regeringlägger i sin proposition om infrastrukturen fram ettförslag om att gå från gränsvärde till riktvärde förbuller. En enkel jämförelse kan gälla trafiken. Tänkom vi när det gäller kanske i vägtrafiken sägeratt det skall vara ett riktvärde, inte ett gränsvärde! Detinnebär en försämring att gå från gränsvärde till rikt-värde.I samma proposition från den nuvarande regering-en står det att vid tillämpningen bör hänsyn tas till vadsom är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt vidgenomförandet. Om man går på den linje som finns imotionen innebär det att inomhusbullervärdena 30 dBskall vidhållas. De påverkas alltså inte. I stället skulleman kunna se till att en tyst sida av fastigheten utnytt-jas så att man kan öppna ett fönster och ha en ljudnivåutanför som är positiv för de boende. Det här innebären klar förbättring jämfört med vad som just nu sker isamhället.Anf. 210 ():Fru talman! Den ekvationen kan jag inte få att gåihop. När man gör en plan och skall bygga ut ett om-råde ritar man ju in en bullerkurva. Man mäter frånljudkällan. Bullerkurvan ritas utifrån . Inomdenna zon är det mycket olämpligt att bygga. Folk-partiet vill alltså ändra till , vilket innebär attljudnivån blir högre. Man kan aldrig resonerabort att det skulle vara en mycket kraftig försämring.Bygger man ett hus är det inte svårt att få 45 dBpå baksidan av huset, från bullerkällan. Det är faktiskten mycket enkel åtgärd. Att ha invändigt kanockså enkelt av genom tjockare isolering,fyrglasfönster o.d. Det är alltså inget problem. Pro-blemet är i stället utomhusmiljön i bullerzonerna motjärnvägar, vägar etc. Jag måste säga att jag inte begri-per att kan föreslå en så kraftig försäm-ring.Anf. 211 ():Fru talman! uppnås sällan i tät-orter. Vi ställer kravet på att på någon sida av fastig-heten skall man kunna ha . Därigenom skulleman se till att folk som bor i tätorter kan öppna ettfönster på en tyst sida.Den siffra som nämner gäller fa-sadens utsida. På insidan skall det vara . Det ärett viktigt krav att ha kvar den gränsen inomhus. Detandra är ett sätt att jobba med att försöka få en bättreljudmiljö. Det har, som sagt, stöd från forskare påChalmers, , som just jobbarmed dessa frågor.Återigen: och nuvarande regeringhar medverkat till att man går från gränsvärde tillriktvärde. Då håller inte de som talar för. Jag kan peka på många ärenden därdetta inte när man har gått från gränsvärde tillriktvärde och därmed försämrat vad gäller bullerbe-kämpningen.Anf. 212 ():Fru talman! säger att det är väldigtsällan som man kommer upp i ljud på . Dethåller jag alls inte med om. Det är i stället väldigtvanligt att man kommer upp i ljud på . Längsvåra motorvägar t.ex. är det bra långa avstånd somgäller för att få bygga just på grund av, som man kansäga, bullerkurvan. Detsamma gäller längs järnvägaroch även inne i våra samhällen där det finns störregenomfartsleder och matarleder till olika områden.Också där överstiger värdena 55 dB.För återstår att - kanske vid någotannat tillfälle - förklara hur man kan nå förbättringargenom att försämra ljudkvaliteten.Anf. 213 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa två frågor tillRune . Jag vill inte föregripa Boverketsrapport som kommer , vilket , men jag skulle vilja höra om rapporten från om miljöriktigtoch hälsosamt byggande och boende är beredd att setill att det blir en ordentlig remissrunda och att vi t.ex.kan ha en omfattande och bred hearing.Min andra fråga handlar om det nationella forsk-ningsansvaret: Vem har det egentliga forsknings-ansvaret för forskningen kring elektriska och magne-tiska fält samt för den i övrigt byggrelaterade miljö-forskningen?Anf. 214 ():Fru talman! Först ett svar på den fråga som gällerBoverkets utredning. togupp de frågor som Per berör vad gäller svenskhusprovning, som han lanserat i denna kammare.Byggkvalitetsutredningen lades fram för knappt enmånad sedan. Jag förutsätter att den nu remissbehand-las i - jag tror i alla fall att detär så. Där går man in på hälsokvalificering av olikasorters byggmaterial och även byggnader, kvalitets-bevakning o.d.Frågan om vi skall ha en hearing om detta ellerinte går det inte inte att besvara . Den får manbesvara först sedan man läst igenom de här frågornaoch sett remissomgången.Anf. 215 PER ():Fru talman! Tack för det, !Min andra fråga handlade om det nationella an-svaret för byggforskningen och för forskning kringelektriska och magnetiska fält. Anledningen till att jagtar upp detta är att den, som jag nämnde i mitt hu-vudanförandeanförande, viktiga forskning som t.ex.sker på inte får ett enda öre närdet gäller elektriska och magnetiska fält, medan hu-vuddelen av bidragen går till de psykologiska förkla-ringsmodellerna i fråga om det här fenomenet.Anf. 216 ():Fru talman! Frågan om byggforskningen har nyli-gen utretts av en utredare som föreslagit att stora delarav byggforskningen skall föras till . Jag antaratt de här frågorna får diskuteras i det sammanhanget.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutAU6 Vissa arbetsrättsliga frågorMom. 1 (översyn av arbetsrätten m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)Förberedande votering:70 för res. 119 för res. 2187 avstod73 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Dag Ericson, och (alla s) anmälde att de avsett att avstå från att röstamen markerats ha röstat ja.Huvudvotering:172 för utskottet65 för res. 145 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 21 c, 10 fp, 1 v, 1 mp, 1 kdFör res. 1: 65 mAvstod: 6 fp, 17 v, 13 mp, 9 kdFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 c, 10 fp, 4 v, 4 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU7 Statliga arbetsgivarfrågorMom. 1 (löner och andra förmåner till chefer i statligamyndigheter och bolag)Propositioner ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottet2. 2 (v)Votering:239 för utskottet19 för res. 221 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 46 m, 17 c, 14 fp, 14 mp, 10 kdFör res. 2: 1 c, 18 vAvstod: 18 m, 1 c, 2 fpFrånvarande: 23 s, 16 m, 8 c, 10 fp, 4 v, 4 mp, 5 kdMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 1 (m)Votering:200 för utskottet65 för res. 116 avstod68 frånvarandeKammaren godkände utskottets motiveringPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 21 c, 16 fp, 1 v, 14 mp, 10 kdFör res. 1: 65 mAvstod: 16 vFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 c, 10 fp, 5 v, 4 mp, 5 kdMom. 5 (löneskillnader)1. utskottet2. 5 (fp, kd)Votering:223 för utskottet27 för res. 530 avstod69 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 63 m, 20 c, 3 vFör res. 5: 1 c, 16 fp, 10 kdAvstod: 1 m, 15 v, 14 mpFrånvarande: 24 s, 16 m, 6 c, 10 fp, 4 v, 4 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU4 Egenskapskrav på byggnaderMom. 3 (tillgängligheten för funktionshindrade)1. utskottet2. 2 (c, fp, v, mp)Votering:209 för utskottet68 för res. 22 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 64 m, 1 c, 10 kdFör res. 2: 20 c, 16 fp, 18 v, 14 mpAvstod: 2 sFrånvarande: 25 s, 16 m, 6 c, 10 fp, 4 v, 4 mp, 5 kdMom. 5 (miljö- och kvalitetsdeklaration av bostäder)1. utskottet2. 3 (c, v, mp)Votering:229 för utskottet53 för res. 367 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 138 s, 65 m, 16 fp, 10 kdFör res. 3: 21 c, 18 v, 14 mpFrånvarande: 23 s, 15 m, 6 c, 10 fp, 4 v, 4 mp, 5 kdMom. 8 (kraven på resurshushållning)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:248 för utskottet33 för res. 668 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 65 m, 20 c, 16 fp, 10 kdFör res. 6: 1 c, 18 v, 14 mpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 c, 10 fp, 4 v, 4 mp, 5 kdMom. 14 (ljudklassning av bostäder)1. utskottet2. 10 (fp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 16 (utökat producentansvar)1. utskottet2. 11 (c)Votering:245 för utskottet34 för res. 1170 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 65 m, 1 c, 16 fp, 17 v, 9 kdFör res. 11: 20 c, 14 mpFrånvarande: 24 s, 15 m, 6 c, 10 fp, 5 v, 4 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.16 § BordläggningAnmäldes och bordladesRedogörelse1997/98:RB1 Fullmäktiges i förvalt-ningsberättelse för år 199717 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 18 februari1997/98:191 av () till inrikesministernBosparande1997/98:192 av () till statsrådetThomas ÖstrosF-skattsedel1997/98:193 av () till utbildningsminis-ternStudiesystemet1997/98:194 av () till kultur-ministernModerna Museet och sponsring1997/98:195 av () till arbetsmark-nadsministernSkatter och arbetslöshetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 3 mars.18 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 18 februari1997/98:454 av () till försvarsminis-ternFörsvarsindustriell forskning och kompetens1997/98:455 av () till näringsminis-ternInsatserna från den läkemedelstekniska kompetensen1997/98:456 av () till miljöministernProvborrningar i Skagerrak1997/98:457 av () till försvarsminis-ternBofors1997/98:458 av () till försvarsminis-ternBrandslangar1997/98:459 av () till statsrådet skatt i tjänstesektorn1997/98:460 av () till socialministernRehabiliteringsformer för handikappade1997/98:461 av () till statsrådetThomas ÖstrosSärskild postadress i lokala folkbokföringsregister1997/98:462 av () till jordbruks-ministernBekämpning av maedi-visnaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 3 mars.19 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 18 februari1997/98:396 av () till statsrådetThomas ÖstrosBeskattningen och den svenska sjöfarten1997/98:398 av () till statsrådetPierre SchoriFörnyelse av uppehållstillstånd1997/98:403 av () till statsministernDen privata tjänstesektorn1997/98:416 av () till näringsmi-nisternFöretagsetableringen i inland1997/98:421 av () till näringsminis-ternFramtidens energiförsörjning1997/98:422 av () till socialminis-ternSkadeståndet till brottsoffer1997/98:423 av () till näringsministernEnergimyndigheten1997/98:424 av () till kommuni-kationsministernLångfärdstrafiken med buss1997/98:427 av () till statsrådet till blockad1997/98:428 av () till statsrå-det /98:429 av () till jordbruksminis-ternKulturväxter1997/98:431 av () till kommuni-kationsministernLapplandstågen1997/98:432 av () till jord-bruksministernÅlhuttning1997/98:433 av () till kommuni-kationsministernSJ:s ansvar för sina anställda1997/98:434 av () till statsrådetThomas ÖstrosLånedatorer och mervärdesbeskattningen1997/98:436 av () till arbets-marknadsministernAGB-ersättning vid studier i kunskapslyftet1997/98:438 av () till socialmi-nisternDen ideella föreningen /98:441 av () till näringsminis-ternSkärgårdspolitiken1997/98:444 av () till miljöminis-ternFisktillgången i läns kustvatten1997/98:445 av () till arbets-marknadsministernInförandet av friår1997/98:446 av () till statsministernDe mindre och medelstora högskolornas ökade re-sursbehovSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 3 mars.20 § Kammaren åtskildes kl. 21.29.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 5 § anf. 43 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 78(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 114(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 161 (delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 17.58,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf. 208(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.