prot · GL0962 · 1998-02-05 00:00:00 — Det beror på att har mycket svårt att kon-kurrera med vissa länder om den typen av jobb.Däremot kan konkurrera på andra områ-den. När 1993 etablerade ett nytt tekniskt cent-rum i förlades det till , bl.a. i konkur-rens med . Lears Tekniska Centrum i som startade med 15 konstruktörer sys-selsätter över 150 konstruktörer och tekniker.Jag vet att detta är en klen tröst för de anställdainom Lears sömnadsverksamhet i . Manskall emellertid inte måla den dagsaktuella situationenalltför svart. De tidningsuppgifter refererar om att Europachefplanerar för flytt av sömnadsverksamhet från Bengts-fors till eller har dementerats av före-taget. Enligt uppgift från företagets svenska ledning ärman inom helt överens om att det för dagen inteär aktuellt att flytta sömnad från i Bengtsforsmen att sömnadsverksamheten på lång sikt bör kon-centreras till färre anläggningar i Europa.Regeringen äger inga instrument som kan förhind-ra företagens rationaliseringsbeslut. Det är inte hellerönskvärt med den typen av statliga ingrepp. Däremotkan regering och riksdag föra en politik för ökadtillväxt. En förutsättning för att skall kunnaöka tillväxten och sysselsättningen i en globaliseradekonomi är att vi kan erbjuda goda generella betingel-ser för näringslivet genom bl.a. väl utbyggd in-frastruktur, rimliga skatteregler, god kompetens- ochkapitalförsörjning samt långsiktigt fasta nationella ochinternationella spelregler för företagen. Dynamiken iekonomin måste vara hög så att nya och växandeverksamheter utvecklas. Det är därför viktigt att få tillstånd en hög förnyelsetakt med ett snabbt flöde av nyteknik, nya produkter och produktförbättringar.Regeringens arbete med att sanera den svenskaekonomin är kanske den viktigaste insatsen för attskapa bättre konkurrensförutsättningar för svenskaföretag så att dessa kan öka sin sysselsättning. Sane-ringsarbetet har bl.a. lett till att vi nu har en stabilvaluta och en mycket låg räntenivå. Olika åtgärder föratt öka tillväxten har vidtagits. I den regionalpolitiskapropositionen avser vi att återkomma medytterligare åtgärder i detta syfte. Härigenom skapasmöjligheter för många företag att växa om förutsätt-ningarna i ett enskilt företag skulle svikta.De negativa konsekvenser som kan uppkomma vidstrukturförändringar bör vi ha goda möjligheter atthantera inom ramen för den nationella regionalpoliti-ken. Det är riktigt att EU förbjuder stöd som snedvri-der konkurrensen, men det är trots allt accepterat attmed olika stödinsatser bidra till att ny verksamhetkommer fram i regionalpolitiskt prioriterade regioner.Bengtsfors kommun tillhör stödområde 2 och är där-med regionalpolitiskt prioriterad. Det innebär att detbl.a. finns möjlighet för , ochregeringen att lämna regionalpolitiskt företagsstöd.Därtill kan stöd lämnas till allmänna näringslivsut-vecklande projekt. Däremot varken kan eller börregeringen försöka ingripa när ett enskilt företag avseratt ändra sin struktur och flytta produktion från ettställe till ett annat. Lokaliseringsbeslut är företagensansvar medan statsmakternas uppgift är att skapa godagenerella villkor för näringslivet och att stödja vissaregioner.Anf. 108 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag förstår att näringsministern harhaft problem med att hinna med detta långa svar. Detvar ju en lång föreläsning utan några svar. Det hadegått att svara betydligt snabbare. Min första fråga varvad regeringen avser att göra för att ett företag somLear Corporation inte skall tvingas avskeda personal.Det hade räckt att näringsministern hade svarat:"Ingenting." Det är precis det detta långa svar inne-håller. Han kan inget göra och tänker inget göra.Möjligen om detta innebär att jobben försvinner frånDalsland kommer han att återkomma med någonting iden regionalpolitiska propositionen. Men det tyckerjag inte är tillfredsställande.Detta stämmer definitivt inte med alla de vackraoch fagra löften som gavs i samband med EU-omröstningen om vad som skulle ske om svenskafolket röstade nej till medlemskap och ham-nade utanför. Då framställdes ständiga hot mot arbe-tarna: "Om ni röstar nej innebär det att jobben för-svinner. "Vi har kunnat se att det blev precis tvärtom.Jag vet att man i fick veta att om man röstade nejskulle slakteriet läggas ned. Så röstade man ja, ochslakteriet lades ned. Vi kan nu se att för-svinner från . Det är ett företag som har gåttbra. Kalkylen för enheten är bra. Men på längre siktvill företaget vara i - och flyttar alltså dit.Detta kan vi se på område efter område. De storahoten nu ligger kanske litet längre fram, precis somnäringsministern sade angående Dalslandsföretaget.Men så säger man också i fråga om forskningen.Forskningen skall nog flytta utomlands. Så säger mannu om företagsledningen, vilket är mycket oroväck-ande. Hela flyttlasset innebär ett undantagandeav möjligheter till skatteintäkter för och där-med ett hot mot den infrastruktur som finns utbyggtför skola, barnomsorg, äldreomsorg osv. och sombehövs för att det skall vara intressant att satsa i Sve-rige.Den här situationen är bekymmersam. Jag skullevilja komplettera med en fråga till näringsministern.Hur agerar inom EU för att där jobba för attdet skall vara intressant för företag och företagsled-ningar att stanna kvar och satsa i ? Jag tyckerinte att svaret var särskilt offensivt och gav inte hellernågon referens till vad näringsministern har gjort påmötena inom EU för att förhindra flyttningarna. Detmåste vara intressant för hela att ha en funge-rande näringsstruktur där ytterområdena inte slåssönder och samman genom att trycka ihop allt i mittenav - där de flesta bor och har råd att satsa påett annat sätt.Livskvalitet och möjligheter att bo och leva är juofantligt viktiga. Det skulle vara intressant att få envidare utveckling av vad regeringen gör inom EU somskulle kunna bidra så mycket enligt den reklam vi fickhöra i samband med folkomröstningen. Vad har hänt?Vad kan man göra?Det är defensivt att säga att man möjligen kanåterkomma i den regionalpolitiska propositionen. Detär märkliga former för stöd. Å ena sidan får man intege stöd, men när det går åt fanders får man stödja påett annat sätt. Det känns inte konstruktivt.Anf. 109 Näringsminister ():Fru talman! Jag blev litet bekymrad när jag lästeMarianne interpellation. Det finns ettdrag i interpellationen mot att en stor marknad är etthot mot Sverige.Vi har just sett vad som händer i . Länderhar där försökt sig på den modell argu-menterar för, dvs. att vissa delar av ekonomin skallvara öppen, där skall man konkurrera, och andra delarav ekonomin skall skyddas mot andra länder. Det hargått bra under ett tag. Men på något sätt hinner verk-ligheten i kapp.Det var ungefär samma modell i . Mankonkurrerade med vissa saker, sålde en del på exportoch höll en reglerad hemmamarknad. Man trodde på det sättet fixade det. Det gick inte heller.När jag läser resonemangmåste jag ställa frågan: Är då en lagom stormarknad? Eller skall vi reglera så att det bara är t.ex.Dalsland eller som skall vara en öppenmarknad? Det blir orimligt om man för MarianneSamuelssons resonemang vidare.Det är klart att vi tjänar på att ha en stor marknad.Låt mig ge några siffror på effekterna.Under 80-talet hade nästan inga direktin-vesteringar från . har vi haft 75miljarder kronor i direktinvesteringar från . Anta-let amerikanska företag är nu 560 i . Sverigehar den största ökningen av utländskainvesteringar bland alla EU-länder. Antalet anställda iutländska företag ökade med36 %, dvs. med mer än en tredjedel - det är 278 000anställda.Efter EU-medlemskapet har nu lika storainvesteringar från utlandet som svenska företag harinvesteringar i utlandet. Det är första gången på 25 årsom vi har den situationen.Det är det här som ligger i EU-medlemskapet,, nämligen att vi får ett flöde avpengar in i landet, inte bara ett flöde av pengar ut urlandet. Jag tycker att vi skall känna en väldig glädjeöver det.Vad gör vi då för det sociala ansvarstagandet iEU? Där finns ju den sociala dimensionen i . Jag tycker att den på många sätt är bra. Därfinns tryggheten för arbetskraften, i att arbetskraftenskall ha möjlighet att röra sig i och ändå få delav socialförsäkringsskyddet. Det skall finnas viktigaregler när det gäller jämställdhet, arbetsrätt och ar-betsmiljö i en social dimension, som vi kan åstad-komma gemensamt i men som vi aldrig skullekunna klara i Sverige.Där finns också stora insatser i att hantera den re-gionala obalansen. Det är viktigt att komma ihåg atten av de största enskilda insatser som EU gör är attsamla ihop pengar för att sedan fördela dem till dehårdast utsatta regionerna. I rör det sig omungefär av befolkningen som bor i regioner somfår stöd från EU.Jag vill svara på frågan: Ja, vi agerar hårt för attgöra den sociala dimensionen starkare. Ja, vi agerarhårt för att få den inre marknaden att fungera bättre.Ja, jag tror, ser och vet att den inre marknaden är enförutsättning för att skall bli rikt. Det är ocksåförutsättningen för att klara sådana orter som där LearCorporation nu finns.Anf. 110 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det var en intressant vinkling att nä-ringsministern i min fråga hade läst in att jag menadeatt vi skulle stänga gränserna runt , eller vaddet nu kunde vara, för att få en lagom stor marknad.Såvitt jag har sett i mitt eget dokument står det ingen-ting om att jag skulle vilja sätta upp handelshinder närdet gäller marknaden. Jag har alltid tillhört dem somtycker att det är bra med en fri handel. Jag var dess-utom väldigt kritisk till att vi genom EU-medlemskapet försämrade våra handelsförbindelsermed en del länder. Vi hade upprättat bra handelskon-takter med bl.a. de baltiska länderna som ändrades ioch med EU-medlemskapet.Vi har kritiserat EU just för att man låser in sigoch blir ett nytt inlåst område i stället för ett meröppet område, därför att man gör saker mot bl.a.tredje världen som inte är särskilt positiva för länder-na där.Jag tyckte att det var ett litet underligt påhopp omhur stor marknaden skall vara.Dessutom lever vi i en globalisering, vilket allavet. Om vi inte bekymrar oss för att det påverkar osstycker jag att det är väldigt svårt att planera långsik-tigt. Jag är förvånad över att regeringen tittar såmycket bakåt, , och tror att det är 80-talsföretagsamheten, med en hög bemanning på före-tagen, full sysselsättning osv., som är det som skallgälla.Om man tittar på globaliseringen och läser vadekonomer säger om effekterna av det, ser vi att t.ex.20 % av världens befolkning kan producera allt detsom världens befolkning behöver konsumera. Detinnebär naturligtvis en enormt stor förändring om manpratar om full sysselsättning. Det blir helt andra sakersom vi måste känna att vi behövs för, kanske inte förjobbet utan för andra saker. Vi kanskeframför allt borde titta på att dela på jobben och för-korta arbetstiden.En annan viktig del i detta är också att titta på enskatteväxling, så att man får hårdare miljöbeskattningmen lägre beskattning på arbetskraft. Vi har en ganskahög beskattning på arbetskraften i form av arbetsgi-varavgifter, vilket gör att tjänstesektorn har svårt attkonkurrera. Det gäller naturligtvis också de industriersom är krävande ur arbetssynpunkt och där det behövsmånga. Det är därför som sådan tillverkning som påLear Corporation i , med sömnadsverksam-het, blir billigare i de länder som har en lägre kostnadför arbetskraften. Det är inte bara lönekostnaden somman skall räkna utan också den löneskatt som ligger ibotten för företagarna. Det finns också med i detta,och det bygger på att vi hade ont omarbetskraft och därmed ville se till att företagen ratio-naliserade, med en massa andra ekonomiska effekter.Det är mycket som vi borde fundera över när detgäller framtiden. Jag är förvånad över att näringsmi-nistern bara går ut i någon sorts anklagelse om att jagskulle ha påstått att skulle vara en lagom stormarknad. Den är inte lagom för de storföretag vi har iSverige. är alldeles för litet för större delen avvåra stora företag.Anf. 111 Näringsminister ():Fru talman! måste dra nå-gon slutsats av sitt eget resonemang. Hon frågar vadjag kan göra för att förhindra att tvingas avskeda personal och vad jag skall göraför att minska de negativa konsekvenserna av EU:sinre marknad. Sedan för hon ett resonemang ommarknadens elände. Det är det resonemanget som interiktigt håller ihop.EU:s inre marknad är någonting väldigt positivt.Att har blivit medlem av EU:s inre marknadfullt ut genom medlemskapet och därmed blivit väl-digt trovärdigt har resulterat i det stora inflödet avkapital till - kapital som behövs för att skapajobb. Det är någonting bra. Det måste gilla, även om hon var mot medlemskapet.Det är bara att konstatera att inflödet av pengaregentligen kom med beskedet om medlemskapet. Detvar det som hos investerarna gjorde det trovärdigt attSverige skulle ingå i en större marknad, och man varberedd att investera pengar där.Det finns naturligtvis i en marknadsekonomi enmassa saker som inte är bra och som behöver korrige-ras. Då är frågan hur man gör det. Jag menar att maninte gör det bäst genom att säga till iBengtsfors att om de inte gör så och så vrider vi omkranen. Det enda som händer då är att företaget plop-par upp någon annanstans. Det är ju inte ett svensktföretag, och det kan sticka i väg någonstans i världen.Då måste man göra någonting som innebär att fö-retagen tycker att det är intressant att vara i har ökat antalet anställda i Sverige.De har lagt hit en forskningsanläggning, mycket bero-ende på att vi nu är en del av den inre marknaden. Dejobbar mot bilindustrin i hela , där ochSaab bara är en liten del av hela deras kundregister.De ser det som spännande.Sedan måste vi på europeisk nivå jobba med denegativa konsekvenserna i den meningen att manexploaterar människor.Det är den sociala dimensionen. Vi kan bara delta idet resonemanget om vi är med i EU, . Det är det som är poängen.Om vi skall kunna föra ett resonemang för attstärka de anställdas situation i de multinationellaföretag som flyter runt i världen måste vi vara fler.Det kan inte bara var några personer i , Dals-land eller jobbar hårt inom den sociala dimensionen. Ettviktigt område som jag är engagerad i är det regional-politiska området. Det regionala stödet är mycketbetydande.Jag besökte ochgick med igenom EU:s riskkapitalstöd -utvecklingskapital - som samhället disponerar iJämtland. Det är lika stort som statens stöd, dvs. detregionalpolitiska stöd som staten har byggt upp sedan1964 fram till . Vi har med ett medlemskap i samma insats av regionalt utvecklingskapital tillJämtland som det tog oss att bygga upp på na-tionell nivå. Det är det vi måste inse, bär inte resonemang. Mankan inte säga nej till EU-medlemskapet när man be-höver marknaden och en social dimension som ärstörre än Sverige.Anf. 112 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det må så vara att EU har mer kapital.Det vore litet märkligt om det inte hade det, eftersomEU är så oändligt mycket större än när detgäller regionalpolitik.Vi kan gå tillbaka och titta på vad om har häntregionalpolitiskt. Då ser vi att flyttlassen de senasteåren återigen har gått mot storstäderna. Situationenhar inte blivit bättre i glesbygden trots att man fåttdisponera mer regionalpolitiska pengar via EU-medlemskapet. Det har försvunnit fler jobb. Fler harflyttat därifrån, osv. Jag kan ge en mängd exempelsom visar på detta utifrån de faktiska siffrorna.Det är väldigt intressant att veta vad som hände.Varför har det blivit så fel, om det nu rörde sig om såmycket pengar och om det var pengarna som skullegöra situationen bättre? Varför har det inte skett enregionalpolitisk satsning som har inneburit att männi-skor har kunnat stanna kvar på sina orter? Varför harflyttlassen återigen gått mot storstäderna i Sverige,bl.a.? Det gäller både och . Vihar kunnat se en inflyttning, därför att det är där manhar kunnat få jobb. Varför har vi så hög arbetslös omalltihop var så positivt?Det är naturligtvis också intressant att titta på hurdet ser ut i . Väldigt många svenskar tar sig till för att få jobb. valde att stå utan-för EU. Trots det har man fler jobb att erbjuda än vadSverige har.Jag har inte bilden att EU-medlemskapet skullevara räddningen. Däremot tror jag att det finns andraviktiga delar att jobba med tillsammans med de euro-peiska länderna. EU-medlemskapet var inte det posi-tiva i detta fall.Anf. 113 Näringsminister ():Fru talman! Slutsatsen för att resultatet blev så dåligt därför att marknaden ärså stor. Det måste vara denna stora inre marknad somär hotet. Det är ett obegripligt resonemang. Det ärologiskt.Då skulle man kunna säga att allt blir bra om mangör marknaderna litet mindre. Om vi får ha en egenmarknad hemma i blir det säkert väldigt bra.Det blir det inte. Vi har haft sådana marknader. Vivar oerhört fattiga på den tiden.Marianne pratar om . Jag somnorrbottning besöker både norra och norraNorge. Flyttlassen rullar till . T.o.m. Tromsösbefolkning minskar. Det är ingen företeelse som upp-träder bara på den ena sidan av Kölen, där man ärmed i EU, och inte på den andra sidan, där man stårutanför EU. Det finns ingen koppling däremellan.Det är i sig ett besvärande faktum att flyttlassenrullar. Det har de facto gjort -. Det har dolts genom att vi harhaft höga födelsetal. Speciellt höga har de varit iNorrland, för där är det mörkare . Födelse-talen har minskat. Det har inte skett för att det harblivit ljusare, men kanske för att vi som är kvar harblivit äldre. Födelsetalen har sjunkit, och invandring-en har sjunkit. Men utflyttning är ungefär lika stor som under de senaste 20 åren.När födelsetalen sjunker och invandringen mins-kar syns de regionala problem vi har. Det i sig ärallvarligt, men hotet är inte en stor europeisk mark-nad. Den är möjligheten.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1997/98:114 omskatteväxlingAnf. 114 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om vil-ken strategi regeringen avser att tillämpa för denfortsatta skatteväxlingen samt vilka åtgärder regering-en avser att vidta med anledning av Skatteväxlings-kommitténs rekommendationer.Skatteväxlingskommitténs betänkande innehålleren rad olika rekommendationer. fram-håller särskilt kommitténs förslag om att ytterligareutreda hur ekonomiska styrmedel kan användas ochutvecklas för att stärka kretsloppsanpassningen ochtar också upp frågorna om naturresursbeskattning ochom effekter på glesbygden.Regeringen har i budgetpropositionen för 1998uttalat att en fortsatt miljörelatering av skattesystemetär önskvärd. Rätt utformade åtgärder kan bidra till attvåra resurser används på ett ekonomiskt effektivaresätt. En ökad användning av ekonomiska styrmedelkan också bidra till att minska den negativa miljöpå-verkan.Användningen av ekonomiska styrmedel inommiljöpolitiken har varit framgångsrik, och regeringenavser att fortsätta att utveckla detta politikområde.Flera steg har redan tagits på skatteväxlingsområdet.Skattereformen 1990-1991 kan ses som ett exempel.Denna successiva politik kommer att fortsätta.Samtidigt måste ta hänsyn till de konkur-rensvillkor som gäller för små öppna ekonomier.Även Skatteväxlingskommittén anger att likartadeförändringar av skattesystemen i vår omvärld är en avförutsättningarna för kommitténs bedömningar. Det ärockså en förutsättning för att nationella åtgärder skallkunna resultera i en förbättrad miljö även på globalnivå.Vi fortsätter därför att på internationell nivå arbetaför att gemensamma system för ekonomiska styrmedelskall genomföras. Det arbetet bedrivs kontinuerligt.Under hösten 1997 har förhandlingar om ett nyttenergibeskattningsdirektiv pågått inom Europeiskaunionen. Direktivförslaget innebär en samlad energi-beskattning med minimiskattesatser för samtligaenergiprodukter, dvs. även för kol, naturgas och el.Energisituationen varierar dock kraftigt mellan med-lemsstaterna, vilket gör det svårt att komma överens.Det är oklart vad resultatet av för-handlingarna kan bli. Detta arbete måste betraktassom långsiktigt.Skatteväxlingskommittén presenterade en prin-cipskiss till ett reformerat energiskattesystem.Kommittén ansåg det också angeläget att skapa sta-bilitet och förutsägbarhet för främst industrins energi-kostnader. Regeringen instämmer i detta och anser attdet är viktigt att skapa en långsiktigt väl fungerandestruktur för energibeskattningen. I den energipolitiskapropositionen En uthållig energiförsörjning avisera-des en översyn av energibeskattningen för att precise-ra och ytterligare analysera Skatteväxlingskommitténsenergiskattemodell. Översynen skall beakta riktlinjer-na för energibeskattningen energiöverens-kommelse. En sådan översyn har påbörjats av enarbetsgrupp inom . Ambitionen äratt skapa ett enklare och mer överskådligt energiskat-tesystem med en tydligare uppdelning mellan skatter-nas miljöstyrande och fiskala roller. Utgångspunktenför det arbetet är den struktur som presenterades avSkatteväxlingskommittén. Detta arbete pågår, och endepartementspromemoria beräknas vara färdig i slutetav 1998.När det gäller kretsloppsanpassningen lade rege-ringen fram lagrådsremissen Lag om skattpå avfall. Vi avser att återkomma till meden proposition när vi har fått besked om att förslagetöverensstämmer med . En skattpå avfall ger ekonomiska incitament att behandlaavfall på ett från miljö- och naturresurssynpunkt bätt-re sätt än . Återanvändning och åter-vinning bör bli lönsammare, och skatten bör därmedstyra mot en ökad kretsloppsanpassning.Skatteväxlingskommittén förordade vidare en se-lektiv skatteväxling. Det innebär att arbetsgivaravgif-ten sänks för de sektorer där effekten på sysselsätt-ningen förväntas bli störst. Tjänstebeskattningsutred-ningen har lagt fram flera förslag i enlighet med detta.Dessa åtgärder kan ha en positiv inverkan på syssel-sättningen. Förslagen skapar dock en rad gränsdrag-ningsproblem. Det återstår också att finna en stabiloch fördelningspolitiskt godtagbar finansiering.Avslutningsvis: En näraliggande och mycket ange-lägen uppgift är arbetet med att utforma en stabilstruktur för energiskattesystemet. Skatteväxlingstan-ken bygger på att intäkterna kommer från skattebasersom visar sig vara relativt stabila. Energi uppfyller detkravet, dvs. efterfrågan på energi är relativt pri-sokänslig. Att energibeskattningen får en väl funge-rande struktur är därmed en viktig förutsättning för enfortsatt miljörelatering av skattesystemet. Detta lik-som fortsatta internationella överenskommelser påenergiskatteområdet skulle kunna ge ökade möjlighe-ter att sänka skatten på arbete.Anf. 115 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Jag satt med i , vilket förövrigt även , som också bevistar de-batten, gjorde. Vi arbetade, fru talman, som kommit-téer gör. Vi märkte att vi hade motsättningar menlyckades ändå forma en majoritet kring kommitténsbetänkande med en inriktning på en fortsatt skatte-växling. Flera av oss sade: Okej, vi kommer inteöverens om de litet spetsigare förslagen, men låt ossnu ändå lägga en majoritets grund för en fortsattskatteväxling. Det var faktiskt den här samstämmighe-ten som gjorde att vi gick med på betänkandet somdet blev. Vi tänkte att vi tar den minsta gemensammanämnaren och står på den, och sedan kommer rege-ringen att gå vidare. Därför, fru talman, var det rättmodesta förslag som kom i kommitténs betänkande.Jag skulle mycket väl ha kunnat tänka mig att gå läng-re och snabbare och vara tydligare.Jag har haft den här diskussionen med statsrådetÖstros tidigare, och jag vill därför påpeka att det varnågra saker vi visste om. Skatteministern kommer oftatillbaka till att tala om att man måste ha en internatio-nell anpassning, att man, som framgår även av det härsvaret, nu håller på att se över energiskattesystemetoch några andra saker. Men skatteministern: visstedet när vi satt i , och vi ladeockså det som grund för vårt arbete.