prot · GL0964 · 1998-02-10 00:00:00 — Jag skullekunna stå här och säga "vad var det jag sade", för detvar ungefär de saker som har hänt som vi i den soci-aldemokratiska oppositionen varnade för när dendåvarande borgerliga regeringen tyckte att det varkäckt att göra bolag och ta bort monopolet. Detta harinneburit att vi har varit tvungna att komma tillbakatill under den här man-datperioden för att göra förändringar i postlagen.Nu vet jag att inte hörde till entu-siasterna när det gällde denna avreglering, så jag skallinte göra någon stor affär av det. Men jag vill ändå hadet sagt. Det här innebär att vi inte har någrasom helst internationella erfarenheter. Vi gör nu för-ändringar utifrån att vi lever i ett väldigt öppet land-skap.Postens brev- och pakethantering regleras i post-lagen. Just brev och logistik, som är två affärsområ-den i koncernen arbete, var de delar somdet konsultföretag vi anlitade kunde konstatera hadeframtiden för sig - särskilt det som kallas för logistik,dvs. Vi var tvungna att använda ettkonsultföretag just därför att det inte finns några and-ra erfarenheter från andra länder som man kan använ-da.På kassasidan, dvs. betaltjänsterna, såg det där-emot oerhört mycket dystrare ut i de här prognoserna.Vi kan konstatera att där går det inte ihop. att göra med att vi som kunder har ändrat bete-ende. Den nya informationstekniken gör att betalning-ar sker på ett helt annorlunda sätt jämfört medför bara sedan.Därför måste man dela upp de här delarna. Därförmåste vi , när vi går till med förändringari postlagen igen, titta ytterligare på det som handlarom finansiella tjänster. Det är inte en fråga bara förPosten, utan här måste också banksektorn in i hante-ringen och ta det ansvaret.Jag skall återkomma till resten av frågorna i mittnästa inlägg.Anf. 20 ():Fru talman! Samma beslutsamhet, säger kommu-nikationsministern. Jag tar det som intäkt för ett fort-satt aktivt arbete på det här området. Nya beteenden -ja. Monopolet - ja. Posten har fortfarande avbrevmarknaden. Många konkurrenter har man inte.Även om det finns ett antal är de inte så stora än sålänge.Fru talman! Jag fick inget svar på om kommuni-kationsministern är villig att arbeta med Posten somregionalpolitiskt aktiv aktör. Jag hoppas att honkommer tillbaka till den biten. Jag menar att manmåste göra detta. Posten har möjligheter och resurser.Men jag menar också att om Posten av olika anled-ningar inte anser sig kunna klara den grundläggandeservicen i hela landet måste medel säkerställas förupphandling och andra aktörer ges möjlighet att svaraför det här. Den uppfattningen delar inte kommunika-tionsministern. Hon menar att Posten inom"överskådlig framtid" skall vara den operatör somskall sköta posttjänsten. Jag hoppas att det blir en braskötsel också i fortsättningen.Jag vill i det här sammanhanget, fru talman, ta uppoch något belysa den bild av Postens verksamhet ochekonomi som i olika sammanhang delges allmänhetenoch som jag menar rymmer mängder av frågetecken.Den ofullständiga, vill jag påstå, Analys av PostenAB:s ekonomiska utveckling som den s.k. Öhrlingut-redningen tog fram föranledde Kommunikationsde-partementet att i ett pressmeddelande för ett halvårsedan tala om att "beräknas få ett succes-sivt försämrat resultat" och: "Den finansiella utveck-lingen bedöms inte som hållbar med nu gällande reg-ler och krav. "Vad innebär de här påståendena? Vad innebärdenna signal? Innebär det en begäran om ytterligaremedel från staten - skattebetalarna? Innebär det enbegäran om nya och ändrade "regler och krav"? Inne-bär det en begäran om fribrev från konkurrenslagen?Eller innebär det en ursäkt för ytterligare in- och ned-dragningar inom den s.k. olönsamma glesbygdsdistri-butionen?Vid årsskiftet 1989/90 beräknades merkostnadenför att upprätthålla en rikstäckande brevservice till 2miljarder. hade merkostnaden enligtPostens vd sjunkit till 600 miljoner. Öhrlingutred-ningen uppskattar merkostnaden till 400 miljoner, ochKommunikationsdepartementet bedömer merkostna-den till 100 miljoner. Vad är sanningen?Jag har ifrågasatt de här bedömningarna och siff-rorna förut. Någon ordentlig analys har jag aldrig sett,och jag kan kanske förstå varför. Jag påstår att dessasiffror, antaganden och bedömningar inte speglarverkligheten.Att dela ut post på landsbygden är inte den dåligaaffär som alltid hävdas. Det är i själva verket, vilketinte alls är förvånande, t.o.m. dyrare att dela ut brev istorstäder än vad det är på landsbygden. Detta är ettfaktum som styrks bl.a. i tingsrättsförhandlingarnamellan och Posten alldeles nyligen.Varför ges denna osanna, skeva bild av den s.k.alltid olönsamma glesbygdsdistributionen, när det isjälva verket är landsbygden som genom indragningaroch försämrad service får betala för den dyrare post-distributionen i storstäderna? Jag vill gärna höra hurkommunikationsministern ser på de här frågorna. Ärdet inte dags att ta död på den falska myten om dendyra och olönsamma landsbygden? Vad säger ochtycker kommunikationsministern?Sedan, fru talman, vill jag säga några ord om bil-den av Posten som ett företag i kris och Posten Brevsom en hotad verksamhet. Jag har svårt att förståKommunikationsdepartementets pessimistiska be-dömning beträffande Postens framtid. helårsresultat var 600 miljo-ner kronor. Redan halvårsresultatet uppgick till 420miljoner kronor. Helårsresultatet överträffade medråge prognosen. Posten Brev ökade enbart underförsta sitt resultat , från 350till 596 miljoner kronor.Varför målas denna bild upp av ett företag i kris,ett företag som kan uppvisa nämnda resultatsiff-ror och som har av landets brevmarknad? Siff-rorna stämmer inte med vare sig Öhrlingutredningenseller bild av Postensom ett företag i kris eller Posten Brev som en hotadverksamhet. Varför ges denna pessimistiska och skevabild? Det är många som är intresserade av att hörakommunikationsministerns mening i den här frågan.Anf. 21 ():Fru talman! Jag sade i mitt förra inlägg att jagtyckte att det här var en oerhört viktig interpellation.Posten är grundläggande för människors service, bådetill privatpersoner och till näringslivet. Jag tyckerdessutom att det har kommit fram väldigt mycketintressant under debattens gång här i dag.Men en sak gjorde mig litet förvånad. Jag kan interiktigt förstå vilken inställning egent-ligen har till Posten. Han ställer krav av olika slag påPosten, som han är väldigt tveksam tillPostens sätt att sköta verksamheten. Jag är osäker påvad han vill med Posten . Själv ser jaginget företag som skulle kunna sköta servicen medbrevutdelning längst ut i glesbygdsområdena om viinte hade Posten. Att någon annan inom överskådligtid skulle känna att det här kunde vara en lönsamverksamhet kan jag inte tänka mig.Jag begärde dock ordet för att ta upp en annansak. Vi har ganska många olika lagar som gliderin i varandra när det gäller att ge varandra informa-tion. Det är datalag, postlag, telelag, radiolag m.fl.Om man i stället sammanförde dessa till någon typ avIT-balk, skulle man tydliggöra vad som gäller - inte längre ser denna sektorsuppdelning beroendepå vilken teknik man använder. Det i sin tur skulleunderlätta för verksamheten, att kunna ge service påbästa möjliga sätt, dvs. att vi skulle minska splittring-en på lagstiftningsområdet men ändå naturligtvis varatydlig. Men jag skulle gärna vilja ha ett svar på dettamed att sammanföra lagstiftningen.Anf. 22 ():Fru talman! Kommunikationsministern sade att vihar slutat att gå till Posten. Jag går själv nästan varjevecka till Posten. I och med att man har tagit bort enmängd postkontor i den kommun som jag bor i måstefler människor åka till den centrala Posten. Man gördå nog klokt i att räkna med en väntetid på omkring20 minuter för att komma fram. Det är smockat medmänniskor där. Jag vet inte om det är några konserva-tiva personer som inte har förstått att man skall görapå något annat sätt, men det har blivit ett bekymmer.Tidigare kunde man gå till sin stadsdelspost och fåsina ärenden uträttade relativt snabbt, men det går intelängre. Vi får betala för detta i form av arbetstid.Ett skäl till att jag tror att Posten har framtiden försig är ju utbyggnaden av IT-tekniken, där man kanförvänta sig en ganska betydande expansion av post-orderhandel. Man kan ju inte distribuera byxor ochbysthållare via Internet, utan dessa måste distribuerasi paket. Då måste de också kunna nå fram till sinamottagare, och det måste finnas en snabb och effektivdistribution.Jag hoppas att jag kan få svar på min fråga omman har möjlighet att differentiera brevsorteringenlokalt, så att man kan nå ut lika snabbt som de lokalaprivata postutbärningsföretagen.Anf. 23 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skall börja med att hålla medBengt när det gäller hans sista kommentar. Jagtror också att Posten har framtiden för sig, inte minstpå grund av elektronisk handel. Jag håller helt medom att om man skall få den elektroniska handeln attfungera måste man ha ett effektivt logistiskt företagsom också kan kopplas till betaltjänsten. På det sättethar Posten ett mycket bra koncept, som det numeraheter.Den andra frågan som ställde löd:Kan man tänka sig att ha olika organisationer? Ja,tänka sig det kan man alldeles säkert göra. Men det ärvarken regeringen eller som fattar beslutom vilken organisation som Posten skall ha i sitt bo-lag, utan det skall vara den mest rationella organisa-tionen.Jag vill ta upp den tråd som SivertCarlsson var inne på, nämligen att det inte är så dyrtmed service på landsbygden i förhållande till service istaden. Det ligger mycket i det. Men det som kostarganska mycket pengar är rikstäckningen, dvs. att manskall ha flyg eller tåg som går över hela landet - nu-mera är det mest flyg.I och med den förändring som vi kommer att fö-reslå kommer vi dessutom attställa ännu hårdare krav på att brev faktiskt skallkomma fram när det är sagt att de skall komma fram.De krav som vi ställer och som vi fortsättnings-vis kommer att ställa på kvalitet i servicen kommernaturligtvis inte att göra det billigare att hålla dennarikstäckning. Det får man vara medveten om. Sedanfinns det alla möjligheter att göra lokala anpassningarför att klara inte minst lokal konkurrens.När det gäller de privata postdistributörernakommer vi också vid översynen av postlagen att fö-reslå , vilket inte är någon hemlighet, skall godkänna att det inte bara skall vara etttillstånd som skall lämnas, utan att Post- och telesty-relsen också skall kunna villkora detta tillstånd. Dethandlar då om att det skall vara seriösa företag somskall gå in och göra dessa olika postjobb. Så nog kanpostverksamhet men också Postens aktiebolag, , utvecklas.Jag vill också hävda att det visserligen är mycketkritik mot postservicen, att brev inte kommer framosv. - hade ett ganska ironiskt exempel- men genom de mätningar som görs kontinuerligtoch inte minst efter den kritik som har kommit fram,ligger kvaliteten betydligt högre än vad den gjordeunder omställningen. Då var det ganska risigt. Menden ligger också betydligt över den kvalitet som fannsföre omställningen. Man kan säga att det är all timehigh. Men det hjälper inte just den kund som inte fårdet brev som han förväntar sig att få. För honom ärdet naturligtvis för mycket.Detta är inget statsfinansierat bolag på det sättetatt pengarna som man drar in via porton skall betalaservicen, bortsett från de som vibetalar till kassatjänsten . I övrigt skall det gårunt. Detta är viktigt att komma ihåg, dvs. att det äraktiebolagslagen som faktiskt styr. Och man måste sedetta någorlunda långsiktigt. är inteett företag i kris. Men kontorsnätet har problem, ochdärför är det väldigt viktigt att vi ser över detta så attvi inte hamnar i en situation där vi inte klarar av att haen finansiell tjänst i vårt land, och där behöver ban-kerna också komma in.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tycker att vi verkar vara överensom att det inte finns någon anledning att uppehålla osslängre vid diskrimineringen av landsbygden. Vi äröverens om att det behövs tillstånd i fortsatt verksam-het.Någon frågade vad jag ville med Posten. Somgammal cyklande lantbrevbärare skulle jag accepteraavregleringen, även om jag inte är någon fantast påområdet. Posten har av marknaden . Menom vi skall fatta nya beslut vill jag att utredningentäcker samtliga problemställningar. Det menar jag attÖhrlingutredningen inte gör. Man definierar inte allst.ex. Postens kärnverksamhet i utredningen. Mandiskuterar inte Postens bolag. Man diskuterar intesponsringsverksamheten. Man påstår saker om denolönsamma glesbygdsdistributionen. Man tar inte uppnågot om hur mycket priskriget med andra operatörerkostar eller möjliga rationaliseringsvinster. Jag menaratt ett fullödigare underlag bör ligga till grund förfortsatta beslut framöver i denna fråga.Jag kanske är optimist i överkant, men jag villgärna uppfatta diskussionen på ett sådant sätt att vi äröverens om att Posten måste ta sitt regionalpolitiskaansvar. Vi är överens om att alla måste garanteras godpost- och kassaservice. Vi är överens om att diskrimi-neringen av landsbygden och landsbygdsbefolkningenmåste upphöra. Vi är överens om att det inte är dyrareatt dela ut brev på landsbygden än i storstäderna ochatt den osanna bilden av olönsam glesbygdsdistribu-tion därmed kan begravas. Transportkostnaderna ärinte de högsta. Det finns en rad exempel på det. Vi äröverens om att bilden av Posten som ett företag i krisoch Posten brev som ett hotat företag inte är någonsann bild. Vi är överens om att Posten har både resur-ser och möjligheter att aktivt agera som regionalpoli-tisk aktör för regionalpolitisk balans, för regionalpo-litisk rättvisa och för regionalpolitisk utveckling ochatt så måste ske, eller hur kommunikationsministern?Jag tackar för diskussionen.Anf. 25 Kommunikationsminister ():Fru talman! Posten - vi skall gemensamt slå fastdetta - har ett regionalpolitiskt ansvar. Det stämmeratt Posten har av marknaden . Men detfinns delar av landet där det är betydligt mindre ochdär konkurrenterna har gått in och tagit en stor andel,och denna stora andel är naturligtvis ett reellt avbräckför detta bolag. Det måste vi också vara ärliga ochredovisa.Sedan är det olika förutsättningar i olika delar avlandet. Det är ju därför som vi har regionalpolitik.Men det är också därför som vi behöver en bra post-lag som jag hoppas att vi alla skall medverka till.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:146 omkostnadsersättning för trycksaker på grund avutebliven information om nummerändringAnf. 26 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidtaga för att hjälpa småfö-retagare som drabbas av extrakostnader till följd avbristande information om ändringar i deras telefon-nummer.Som jag skrev i mitt svar på en tidigare fråga frånEkendahl måste, i samband med beslut om utökadenummerserier, en avvägning göras mellan å ena sidanbehovet av att snabbt komma till rätta med eventuellaflaskhalsar på grund av brist på nummer och å andrasidan hänsyn till de kostnader och andra besvär detinnebär för de befintliga abonnenterna att deras num-mer ändras.Post- och , , är den myndighetsom ansvarar för den nationella nummerplanen. Inummerplanen för telefoni finns riktlinjer för num-merändringar som har tillställts samtliga teleoperatö-rer på marknaden. Där framgår bl.a. att den num-merändringen skall planeras och beslutas i så god tidatt de som berörs får rimlig tid för att förbereda änd-ringen samt att det nya och det gamla numret inled-ningsvis bör fungera parallellt, i förevarande fall framtill den 1 mars 1998.För tid därefter skall det gamla numret vara vilan-de fram till dess att det på nytt kan tasi bruk för nya operatörer eller kunder, i förevarandefall fram till . Under första delenav bör en hänvisning till det nya numretske. Detta med anledning av att ett byte av nummerkan medföra kostnader och andra problem och att detdärför är viktigt att de som berörs av en ändring fårrimlig tid att planera för och informera om kommandenummerändring.Huruvida har brustit i sin informationsskyl-dighet till sina abonnenter anser jag vara en frågamellan och abonnenten, som inte jag eller någonannan i regeringen kan eller bör bedöma.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka kommuni-kationsministern för hennes skriftliga svar tidigareoch för svaret i dagens interpellationsdebatt. Detsorgliga är dock att det jag frågat om inte riktigt harkommit fram i ministerns svar. Så var det alltså ävenäven med det skriftliga svaret på min fråga. Det gjor-de att jag gick vidare med den interpellation sombesvaras i interpellationsdebatten i dag.Att det blir nummerändringar får vi naturligtvisacceptera. Olika områden måste ju utvecklas. Etttiotal småföretagare i nordvästra har dockdrabbats av Telias nummerändringar. Det gäller före-tagare som skall flytta sina företag från en ort till enannan. Detta gjorde de . De fick då ettnummer. Men beslutade omen nummerändring så till vida att en siffra skulle läg-gas till före det vanliga telefonnumret. Inte med ettord upplyste kunden om att man snart skullegöra en nummerändring.Småföretagare går ju ut med olika trycksaker. Enmängd olika material trycks således upp med det nyatelefonnumret, telefaxnumret osv. Det är också vadsom skett i de här fallen. Ett fall har jag lyft fram somett exempel. Det gäller en småföretagare som efter detatt han fått reda på att numret skulle ändras - dettafick han besked om och det hela skulleverkställas - fick merkostnader, extrakost-nader, på för olika trycksaker.Det är i det avseendet som jag tycker att hargjort fel. Därför vände jag mig till kommunikations-ministern, i hopp om att hon, som ändå ytterst är an-svarig för den här verksamheten, skulle hjälpa migmed att kanske på ett litet trevligt sätt säga till Telia:Nu ordnar vi upp den här affären, för det var inte braatt utebli med information, vilket drabbat en delmänniskor.Återigen vill jag ställa min fråga till kommunika-tionsministern. Det gör jag alltså efter att ha försöktatt tala om att det inte rör sig om vilken nummeränd-ring som helst. Här gäller det småföretagare som harblivit drabbade och som känner sig oskyldiga. Teliahar haft informationen - något skulle göras - menman har inte informerat om det i så god tid som manborde ha gjort. Jag undrar alltså: Skulle kommunika-tionsministern kunna tänka sig att ändra sitt svar häroch hjälpa mig med att påtala detta för ? I så fallskulle jag vara nöjd.Anf. 28 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag förstår att skullevara nöjd om jag sade: gör vi om det här ochbestämmer vad skall göra.Jag har alltså i det här svaret uttalat mig som an-svarig för teleregleringen. Jag har redogjort för Post-och regler, som faktiskt alla teleopera-törer skall följa. Jag har varitnoga med att skilja mellan staten som förvaltare avaktierna - dvs. som ägare av bolaget , som är enav flera operatörer - och skötseln av telekompoliti-ken. Jag är ansvarig för telekompolitiken i regeringenoch därför svarar jag utifrån det regelsystemet. Natur-ligtvis måste , liksom alla andra operatörer, följade regler som finns. Däremot kan inte jag som ansva-rig för telekompolitiken säga till vd eller till styrelsen- det kan ingen ägare av ett aktiebolag göra: skallni i detta enskilda fall göra si eller så. Det regelsystemsom staten har satt upp skall alltså följas.Anf. 29 ():Fru talman! när vi politiker inte villgöra saker och ting verkar vi ha en benägenhet attsäga: Det här är inte mitt område. Jag kan inte gå inoch säga något, för det här skall jag inte lägga mig i.Men när viljan finns i andra frågor kan man gärnatrampa in. Vi skall kanske inte ta upp Barsebäcksde-batten här. Där är det ju fråga om privat ägda bolag.Men där är man beredd att klampa in; det är dock enparentes.Jag tänkte nog mera att man på ett trevligt sättkunde påtala vad som här har skett. Det rör sig ju inteom bara ett enskilt fall, utan det handlar bara hemma inordvästra om cirka tolv företag som har drab-bats i detta sammanhang. Jag kan nämna Statoilmack-en i . Man tryckte upp snygga jackor med textpå ryggen. Telefonnummer och faxnummer trycktesupp med stora siffror. Detta gjorde man . Inteheller på Statoil hade man fått reda på att en num-merändring skulle göras. Aldrig skulle dessa bådasmåföretagare ha gjort sådana här satsningar om dehade vetat att telefonnumret skulleändras.Jag har all respekt för att regler och regelverkskall följas men ibland måste vi politiker försökahjälpa allmänheten på ett bättre sätt. Det handlar omatt viljan finns.Jag kan slutligen informera kommunikationsminis-tern om att det har kommit till min kännedom att det inämnda trakt finns ett företag som har andra möjlig-heter att påverka - jag skall dock inte nämnaföretagets namn här - och som tydligen fått igenomsina krav och fått rätsida på det hela.Här har jag nu svaret med det som kommunika-tionsministern sagt till mig. Jag hoppas att de härsmåföretagarna går vidare. Härifrån kan de tydligeninte få hjälp.Anf. 30 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att vi skall akta oss för attjämföra med andra beslut som fattats av . Beslutet om är riksdagsbundet ochkommer också att fortsätta att vara det. På samma sättförhåller det sig med telekompolitiken och de reglersom har att hantera vid över-synen av de olika teleoperatörerna.Den debatt som vi nu för lyssnar förmodligen bå-de småföretagarna i nordvästra och den storateleoperatören på, så alla är nog efter den här diskus-sionen väl medvetna om vilka regelsystem som finnsoch om vilka möjligheter som finns när det gäller attarbeta inom de regelsystemen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:148 om re-geringens trafiköverenskommelse med Stock-holmsregionenAnf. 31 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mighur regeringen avser att finansiera byggandet avSödra länken,om regeringen kommer att medverka till beslut ombyggande av Österleden,hur regionens fortsatta finansieringsansvar förtrafiklösningar i skall utfor-mas,om byggandet av innebär att byg-gandet av centraltunnel vid kom-mer att skjutas på avlägsen framtid,om jag är beredd att skjuta till ytterligare medelför andra angelägna projekt.Frågan ställs bl.a. mot bakgrund av den överens-kommelse som har träffats mellan företrädare förstaten, och lands-ting om finansieringen av och Södra län-ken.Att byggandet av har kunnat åter-upptas efter att en överenskommelse om finansieringhar träffats mellan staten och ärmycket glädjande. är en viktig del iStockholms framtida trafiksystem och utgör också enviktig förutsättning för utbyggnaden av HammarbySjöstad. är dessutom ett viktigt projektur miljösynpunkt.Den överenskomna finansieringen innebär att sta-ten skall bekosta och av investeringen.Statens del av investeringen skall dels finansieras medanslag, dels med lån. När anläggningen har färdig-ställts och öppnats för trafik skall lånen amorterasgenom anslag på statsbudgeten. Regeringen kommer ien proposition att redovisa förriksdagen hur redan upptagna lån för pågående, ge-nomförda och avbrutna projekt inom ramen för Den-nisöverenskommelsen skall avvecklas.Regeringen kommer inte att medverka till en fi-nansieringslösning för Österleden.När det gäller regionens finansieringsansvar förtrafiklösningar i gäller sammaprinciper som för övriga delar av landet, dvs. att sta-ten svarar för investeringar i statliga trafikanläggning-ar och ger statsbidrag till investeringar i vissa kom-munala eller landstingskommunala anläggningar.Medel till detta skall erhållas i förhållande till hursamhällsekonomiskt lönsamma projekten är. FörStockholmsregionen, liksom för andra regioner, gällerockså principen att om man vill tidigarelägga investe-ringar krävs en regional medfinansiering som börtäcka statens merkostnader för tidigareläggningen.Detta kan ske antingen med bidrag från regionen ellergenom införandet av någon form av extra tillskott iform av t.ex. vägavgift, broavgift eller liknande av-gift.I och med överenskommelsen om finansieringenav och har förutsättningarnaför att öka järnvägens kapacitet från till Stock-holm södra klarlagts.