prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Jag har valt att koncentrera migtill världens största hot mot demokrati och mänskligarättigheter och den politik som omvärlden för, vilkeninnebär att man viker undan. Det gör även Sverige.Jag står givetvis bakom samtliga reservationer frånfolkpartiets sida men nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 2 vid betänkande nr 15 och till reservatio-nerna 8, 10, 11 vid betänkande nr 17.Anf. 106 ():Herr talman! När behandlar rege-ringens skrivelser gäller det både mänskliga rättighe-ter i ett speciellt avseende, nämligen i ut-vecklingssamarbete, och mänskliga rättigheter isvensk utrikespolitik som helhet.Från sida hälsar vi med glädje detvå skrivelserna. Vi tycker att det är utmärkt att rege-ringen har satt samman det underlag för diskussionoch för svensk politik som bör finnas på det här om-rådet.Det är bra utifrån att vi här i riksda-gen utarbetat årliga betänkanden som gäller mänskli-ga rättigheter. De har dock inte varit heltäckande utanhar grundat sig på att respektive parti och enskildaledamöter har väckt enskilda motioner eller parti-eller kommittémotioner. Det har varit väldigt värde-fullt och viktigt, och vi får på det här sättet en betyd-ligt mer heltäckande bild av det svenska arbetet på dethär området.Arbetet har från regeringens sida liksom från vårsida bedrivits just utifrån tanken på 50-årsminnet avantagandet av FN:s allmänna förklaring om demänskliga rättigheterna. Det är en väldigt bra ut-gångspunkt. I skrivelsen i fråga pekar man på hurdessa rättigheter kan delas in i tre områden.Det gäller för det första den grundläggande ytt-randefriheten.Det handlar för det andra om rätten till skydd motövergrepp, som tortyr eller beslagtagande av egendomeller ingripande mot enskild person utan rättsliggrund.Det handlar för det tredje också om rättigheter föratt tillgodose de grundläggande behoven. Väldigt oftaglöms de sistnämnda rättigheterna bort i detta sam-manhang. Vi tror att det bara handlar om mänskligarättigheter av typen rätt att uttrycka sin åsikt och attdelta i val. Det handlar dock i lika hög grad om rättentill en levnadsnivå som skall motsvara människornasbehov. De skall ha tillgång till en rad grundlägganderättigheter som hälsovård, utbildning, bostad ocharbete, sådant som vi vet att en stor del av världensbefolkning inte har rätt till.En väldigt stor del av världens befolkning som le-ver i diktaturer har inte tillgång till fri- och rättigheteri annat avseende, men det är lika angeläget att påpekaatt den tredje typen av grundläggande rättighetersaknas för väldigt många människor i vår värld.I skrivelserna tar man upp olika sätt att arbeta medfrågorna - hur viktigt det är både att förebygga och attingripa vad gäller konflikter och vad vi kan göraför att se till att mänskliga rättigheter inte kränks. Detgäller också vad som bör göras när en sådan situationhar uppstått.Man pekar på enskilda organisationers roll och påföretagens möjligheter och lyfter fram särskilt utsattagrupper. Kvinnor är diskriminerade i stort sett överhela världen. Trots tillkomsten av ,en konvention som alla länder i världen utom två harskrivit under, bryts det mot barnets rättighe-ter i många länder.Man pekar också på minoriteters roll och bristan-de möjligheter att ha rätt till sitt eget språk, sin egenkultur osv.Allt det här är väldigt bra, och jag vet att jag självoch kan stå bakom i stort sett det mestasom framhålls i de här skrivelserna. Ettpar områden som borde ha belysts och som man bor-de ha pekat på i det här sammanhanget har dock intetagits upp.Jag tänker för det första på krigsmaterielexporten.Det är självklart och uppenbart att exporterarkrigsmateriel till länder runt om i världen, även tillländer som vi vet i vissa fall efter hand har gått in ikrig. I andra fall har materielen missbrukats till attförtrycka mänskliga rättigheter. Det är helt uppenbartatt det här har ett samband, att har två ansik-ten. Därför borde också en diskussion om krigsmate-rielexporten ha funnits med i det här sammanhanget.Det gäller för det andra flyktingpolitiken, som inteheller har belysts. Från utskottsmajoritetens sida harman hävdat att den inte hör hemma här utan behand-las i annan ordning. Det är självklart så. Det skallbehandlas i annan ordning i socialförsäkringsutskot-tet. Men spelar flyktingpolitiken, dvs. hur vitillvaratar mänskliga rättigheter på hemmaplan, enavsevärd roll för trovärdigheten för svensk politik vadgäller mänskliga rättigheter.Jag vill bara peka på några mycket aktuella exem-pel. I dagens finns en mycket väl-skriven artikel som handlar om en peruansk barnfa-milj där flera av barnen är gravt handikappade. Dehåller sig gömda, eftersom mamman har utvisats till-baka till , och lever i ovisshet om sin framtid.Den här familjen träffade jag inorra delen av . Jag trodde att deras situationför länge sedan var löst. Så är inte fallet. Jag kan inteuppfatta det annat än som tortyr av barn att inte få denbehandling de behöver och inte få ett beslut så att dekan få stanna och bli behandlade.Jag vill påpeka att ungefär som vi här debatten i kammaren pågår en demonstrationutanför - den är möjligen avslutad nu -till stöd för somalier som är utvisningshotade. Rege-ringen anser uppenbarligen att det går att utvisa tillSomalia, ett land som inte ens har en regering ochfungerande myndigheter och där det förekommermycket stora övergrepp på mänskliga rättigheter.Jag menar att detta gör att skrivelserna och rege-ringens och behandling av mänskliga rät-tigheter inte är heltäckande, och dessa områden sak-nas definitivt.Herr talman! I dessa två betänkanden finns så oer-hört många frågor att ta upp - principiella, regionalaoch lokala - över problem men också glädjeämnen pådetta område. Jag kan bara göra några få axplock imitt anförande. Jag vill också peka på att senare kommer att ta upp situationen i vadgäller kurder men också vissa principiella frågeteck-en.Vad gäller utvecklingssamarbetet vill jag särskiltpeka på ett nytt inslag som jag finner vara välgrundatoch som har fungerat bra. Det är partibiståndet, somjag till att börja med var mycket skeptisk till. Jagtrodde att det skulle bli ett uttryck för en paternalismfrån svensk sida. Jag kan för del kon-statera att det har gått att använda det på ett mycketkonstruktivt sätt. Det har handlat om att i viss mån gebistånd till fattiga partier eller organisationer somarbetar för mänskliga rättigheter. Men vi har ocksåsjälva lärt oss och har därigenom kunnat förmedlavidare i kunskap från exempelvis , och . De kontaktersom har knutits i arbetet har haft väldigt stor positivbetydelse.Jag vill också peka på det parlamentariska bistån-det som riksdag har till flera parlament iandra delar av världen. Det gäller t.ex. . Detfinns flera andra länder där jag har förstått att det ären mycket uppskattad insats som också behövs på allasätt, eftersom det där finns korta traditioner av parla-mentariskt arbete. Vi kan där bidra utifrån längreerfarenheter.I detta betänkande är vi väldigt överens. Vänster-partiet står bakom en reservation som gäller en ut-redning om de biståndspolitiska målen. Vi tycker attdet är dags att man nu ser över de olika mål vi hartillfört till de ursprungliga fem, bl.a. det sjätte omjämställdheten. För vår del ser vi andra angelägnaområden, t.ex. att bevaka barnets rättigheter, miljö-frågor och en rad andra frågor. Det skulle behövas ensådan översyn. Jag är därför litet överraskad över attFolkpartiet i detta sammanhang lyfter in demokratisom ett nytt övergripande mål, när man villha den här utredningen. Jag tycker för Vänsterpartietsdel att det är bättre att börja med utredningen ochsedan se vad man landar på.Jag går vidare till mänskliga rättigheter i utrikes-politiken. Där finns enorma problemområden i värl-den, men också ljuspunkter. Om jag ser till de positi-va förändringar vi alla har kunnat iaktta under senareår finns det många och goda exempel. varinne på läget i , där 38 stater har haft flerparti-val och gått till demokrati. Vi har självfallet ocksåexemplet Sydafrika.Om vi går till finns där länder somGuatemala, som har övergått till en fas med demokra-ti. Vi har , som var en diktatur,men som befinner sig i en övergångsfas. Vi harVästsahara, som länge var ett låst område där ingethände politiskt därför att det fanns en blockering i FNoch den politiska viljan saknades. finns detplaner om folkomröstning, som förhoppningsvis kangenomföras eller något senare, och såsmåningom ett självständigt land för folket i Västsa-hara efter i exil eller under ockupation.Det finns alltså väldigt många glädjeämnen. Sam-tidigt är ingen av oss omedveten om problemen. Len-nart Rohdin har tagit upp ett av de allra största pro-blemen, nämligen diktaturen i , och hur valhäntavi är därför att det finns ekonomiska intressen. Jag villockså peka på , och Kosovo, som vi harägnat en hel del tid åt. Jag vill här särskilt lyfta framIndonesien. Där har det hänt saker i positiv riktning ioch med att har avgått. Men liggerpolitiken med en ockupation av fast, ochnågon förändring finns inte att vänta på det området.Lennart Rohdin berörde också situationen i Hong-kong. Jag delar den oron. Det är nödvändigt medfortsatt uppmärksamhet. Däremot tycker jag att det ärnågot svårt vad gäller att hävda att man skallöppna handelskontor i och gå vidare och heltjämställa med . Som jag ser det finns det andraproblem inblandade med maktstrukturen i världen.Det är nödvändigt att få i gång diskussioner. Men jagär tveksam till att det skall ske just på det sätt somfinns beskrivet i de reservationer som finns.Vad gäller har vi haft långa diskus-sioner om hur man skall agera för att fredsprocessensom i stort sett ut att ha varit död och helt stannat avunder skall ta ny fart. Vi från Vänstern harsagt att man inte kan utesluta några medel. kunna diskutera sanktioner vad gäller produkterfrån de israeliska bosättningarna. Vi har inte sagt attdet är exakt så det skall gå till, men det bör inte ute-slutas. Det är därför väldigt tråkigt att det finns enreservation från som går emot attöver huvud taget fundera i de banorna.Nu har vi ingen representant för Kristdemokrater-na här . Men jag vill ändå framföra att det är ettmärkligt förslag och resonemang utifrån att man äveninom har diskuterat just dessafrågor. EU-kommissionären beskrev bara förnågon dag sedan de enorma svårigheter som finnsmed bristande vilja. Jag har inte sagt att manskall ta till sanktioner. Men man bör diskutera denprovokation och det regelrätta sabotage som Israelgör bl.a. vad gäller att föra ut produkter från de pa-lestinska områdena. Det är förvånansvärt att Kristde-mokraterna lägger fram en sådan reservation.Herr talman! Jag vill också peka på de särskildayttranden som har i betänkandet omutrikespolitiken. Det gäller flyktingpolitiken, som jagtidigare nämnt. Det gäller också krigsmaterielexpor-ten. Där tycker vi framför allt det är märkligt att frå-gan om JAS-export till inte har fått behandlas idet här betänkandet. Vi tycker att det hör hemma här,som jag sagt.Jag vill också peka på . Vi har hellerinte haft möjlighet till någon större diskussion kringdet. Det borde ha varit föremål för en sådan diskus-sion. Vi ser nu fram emot att regeringen med kraftdriver att få fram ett som tillgodoser defattiga ländernas intressen och ser till att fården information som krävs på detta område.Herr talman! Jag yrkar i betänkande 15 bifall tillreservation 3 om biståndspolitisk utredning. Vadgäller betänkande 17 yrkar jag på publicering av am-bassadrapporter om mänskliga rättigheter, dvs. Det finns utmärkta intressanta sådana somligger till grund för bedömningar i bl.a. flyktingären-den men som inte får åberopas och som den som ärberörd inte kan gå i svaromål om. Den informationenbör göras allmänt tillgänglig. Det gör man i , ochdet bör gå i Sverige.Jag vill också yrka bifall till reservation 7, somgäller mänskliga rättigheter i . Jag vill sär-skilt understyrka hur betydelsefullt det är att Sverigeagerar kraftfullt för att få till stånd en fredsprocessoch för att se till att man får en rapportör för mänskli-ga rättigheter inom FN-systemet.Jag vill återge något ur senaste numret av som beskriver första maj så här underrubriken i : Ett val mellandöd, exil och skottsäker väst:"Det var ovanligt många porträtt på mördade för-svarare av mänskliga rättigheter i årets förstamaj-tåg iBogotá, . Flera porträtt var nygjorda, hade gått sedan landets ledande mr-advokat, , mördades. - - - Colombi-anska juristkommissionen, en viktig NGO, försökerhålla reda på antalet döda mr-försvarare. Förra åretssiffra, 17, håller på att överstigas innan halva 1998har gått. "Det presidentval som förättades i Colom-bia har slutat med dött lopp. Man går vidare.Men jag har svårt att se att det kommer att innebäranågon kvalitativ förändring vilken av kandidaternasom än väljs. Det är andra förändringar som behövs iColombia.Herr talman! vill jag säga att det arbetesom många här i och runt om i vårt landlägger ned på mänskliga rättigheter ärväldigt tungt. Man kan tycka att vi inte når någon-stans.Därför vill jag gärna berätta om den glädje det varför mig och några personer till när vi i förra veckanhade möjlighet att träffa , som är förfat-tare från . Han är en av de personer som riksda-gens MR-grupp, men också många andra, engageratsig i för att han skulle friges och kunna leva som en friperson. var han på besök här i riksda-gen, och vi hade då möjlighet att höra och träffa ho-nom. Han underströk vilken enorm betydelse de på-tryckningar om mänskliga rättigheter i har somhar lett till hans frigivande. Han var här i föratt ta emot ett pris - . I det tal han höllnär han mottog priset sade han så här:För dem som prioriterar ekonomiska och politiskaintressen framför kultur och det fria och kreativasamtalet mellan olika kulturer har kanske friheten ensnäv innebörd som kan mätas med ekonomiska ochpolitiska mått och kriterier. Men friheten är ingengåva, som en del av mänskligheten begåvats med ochandra berövats. Den sanna mänskliga friheten tillhöralla. Så länge det finns en enda politisk fånge i värl-den och så länge en enda författare inte kan publicerasina böcker fritt har den allmänna friheten kränkts.För en kränkning av en enda människas identitet,värdighet och frihet är en kränkning av hela mänsk-lighetens värdighet och respekt.Anf. 107 () replik:Herr talman! Jag har ofta anledning att vara gans-ka överens med i frågor om mänskligarättigheter. Så även i dag.Jag gläder mig åt vad hon sade när det gäller Kinaoch . Men hon konstaterar att det är svåraremed . Det är klart att det är svårare medTaiwan om man ser till historien. Historien gör detsvårt , men det går inte att undvika.Jag vill ställa en fråga till . Antagatt 24 miljoner människor som lever i en demokrati iTaiwan anser och kommer att anse framöver attTaiwan skall vara en självständig egen stat i demo-kratiska former. har under de senaste 120 årenaldrig varit under styre. , från1945 till 1949, tillhörde formellt sett Kina.Det var under pågående inbördeskrig och under Chi-ang ledning av . Om de här männi-skorna skulle vilja vara självständiga och ingå i FNsom alla andra demokratier - vad är det då som ärsvårt?Taiwan söker medlemskap i är en bra bit upp på tjugo-bästa-listan övervärldens handelsländer. Borde det då inte vara med iWTO?Landet har också sökt medlemskap i . Detbehandlades senast i början av månaden. WHO hanterar ju bl.a. frågan omaids. I har man en mycket utvecklad medi-cinsk forskning och kompetens på det området. Var-för skall inte kunna vara med och bidra meddetta inom WHO?Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag skall villigt tillstå att jag tyckeratt detta är en väldigt svår fråga, anser jag att människorna i skall harätt att själva utforma sitt politiska system och leva idemokrati och frihet. De skall inte underställas ettkinesiskt förtryck.Samtidigt inser jag svårigheterna med att det finnsflera . I den mån vi vet att accepterar som en självständig stat upp-står problem. Som jag var inne på i mitt anförande ärdet problem som får andra konsekvenser - för FN-systemet och möjligheterna att fortsätta. Jag har svårtatt riktigt se en framkomlig väg annat än att fortsättapåverkan på och att få landet att finna och ac-ceptera en lösning med världssamfundet. Jag menarinte att detta är en intern kinesiskt angelägenhet. Manmåste finna en lösning där integritet kanrespekteras.Herr talman! har jag försökt besvara fråganfrån . Men jag fick inget svar på minfråga om den biståndspolitiska utredningen samtidigtsom man föreslår ett nytt mål.Anf. 109 () replik:Herr talman! Det skall få . Tackför svaret på min första fråga.Alldeles oavsett vad hävdar, hävdar jag fort-farande att borde ha en given plats i t.ex.WHO, där landet har ansökt om medlemskap och därdet kan bidra. Det är en sak om frågan är svår, menden principiella grundinställningen borde vara lätt attkunna uttrycka oavsett lösningen.Jag håller med i demokratifrågannär det gäller FN:s . Det finns intenågon motsättning eller något motstridande förhållan-de mellan politisk rätt, demokrati och sådant, ochekonomiska och sociala rättigheter.Men när vi kommer till demokratifrågan tror jagatt även kan hålla med om atterfarenheten ändå visar att utan demokrati ochmänskliga rättigheter är det förskräckligt svårt attförverkliga bestående ekonomiska och sociala rättig-heter för människor. Det finns åtminstone knappastnågra hållbara bevis för att så är fallet.Därför menar jag att demokrati och mänskliga rät-tigheter inte står i motsats till de andra sakerna. Mende är en förutsättning för all annan mänsklig utveck-ling. Det anser vi i som liberaler, frånprincipiella utgångspunkter, och vi anser att erfaren-heten även visar det praktiskt. Därför är det inte sär-skilt svårt för oss att uttala oss för demokrati somövergripande mål för svensk utrikes- och biståndspo-litik.Anf. 110 () replik:Herr talman! Det är inte svårt att skriva under påden grundläggande betydelsen av demokrati för ut-veckling.Jag hävdar ändå att det är svårt att läggatill olika mål. Jag vill gärna ha in demokratimåletockså vad gäller vapenexporten. Det borde vara enavgörande faktor, och där hoppas jag få stöd frånFolkpartiet.Men vad gäller de biståndspolitiska målen menarjag att vi också har andra, lika angelägna, förslag. Detgäller t.ex. att föra in barnens rättigheter. Jag ser inteatt vi kan fortsätta i all oändlighet att ha ytterligaremål eller byta ut grundläggande mål. Jag menar behöver göra en kartläggning och en omsorgsfullgenomgång av målen och se till att det blir en hållbarmålsättning för framtiden.Herr talman! Jag skall stjäla en minut av replikti-den till för att framföra vad jag intehann förut, nämligen ett tack till . Jag harmycket uppskattat . Jag tror inte på riktigtatt kommer att lämna oss - hon är alldelesför pigg för det. Men jag är övertygad om att honkommer att göra väldigt goda insatser på annat håll.Jag har uppskattat mycket att få samarbeta här i riks-dagen med . 111 ():Herr talman! Regeringens skrivelse handlar omstrategi och metoder för hur arbetar meddemokrati och mänskliga rättigheter i utvecklings-samarbetet. Det mesta som sägs har diskuterats mångagånger i andra debatter - debatten om FN, om Afri-kapolitiken, om Öst- och osv.Därför finns det också få reservationer till det härbetänkandet. Jag har tagit den här skrivelsen som enprogramförklaring, där man går igenom vilka sakom-råden man tänker prioritera i fortsättningen.De här två betänkandena om mänskliga rättighetersammanfaller innehållsmässigt och politiskt på viktigapunkter och verksamhetsområden.I regeringens skrivelse fastslås utvecklingssamar-betet som en del av utrikespolitik:"Därav följer att ett mycket nära samarbete mellanutrikespolitik och biståndspolitik är en förutsättningför ett framgångsrikt och effektivt demokratibistånd -- -. Mänskliga rättigheter har inom svensk utrikes-politik framför allt behandlats utifrån ett rättsligtperspektiv. En ökad samverkan mellan utvecklings-samarbetet och det traditionella folkrättsliga arbetetbör nu komma till stånd. Det öppnar nya möjligheteratt kombinera diplomatin med biståndet för att fåstörre slagkraft. - - - Det är väsentligt att kommaihåg att utvecklingssamarbetet för demokrati ochmänskliga rättigheter är ett bistånd som i grundenhandlar om att påverka värderingar. "Denna samverkan är säkert inte helt ny. Den låterväldigt bra, men här finns en risk. Vi får aldrig glöm-ma att biståndet är en fråga om solidaritet med männi-skor som har en svår och ofta utsatt situation. Ut-vecklingssamarbetet skall också enligt min meningförst och främst ha den utgångspunkten: solidaritet.I detta betänkande tas bara upp ett yrkande från enmiljöpartimotion. Detta gäller att reservationerna iFN-konventionerna inte får motverka vad som sägs ikonventionen. Ett land kan alltså ansluta sig till enkonvention men reservera sig mot en del av innehål-let. Det finns reservationer som t.ex. gäller barns ochkvinnors rättigheter, vilket är ganska upprörande dåjust kvinnor och barn i en del länder hör till de mestutsatta grupperna. Socialt kan en kvinna vara heltberoende av mannen, och hon kan diskrimineras avlagen på olika sätt. Barn utnyttjas också i vissa sam-hällen på ett sätt som bryter mot respekten för mänsk-liga rättigheter. De kan vara barnarbetare i fabriker,där de arbetar under slaveriliknande förhållanden. Definns inom prostitution. Det finns arméer med barn-soldater. Listan är lång. Allt detta försöker man påolika sätt genom internationella insatser få slut på.Sociala insatser är viktiga, men minst lika viktigtpå sikt är utbildning - allas rätt att få gå i skolan.Alltfler fattiga barn tvingas till arbete i stället för attfå undervisning och utbildning. Vi vet att det politiskasystemet kan hindra detta.Jag har tagit upp och beskrivit vad jag anser ärspeciellt svårt i fråga om utsatthet. Men jag menar attdetta bör kombineras till en fråga om man över huvudtaget skall tillåta reservationer till FN-konventionernanär det gäller just mänskliga rättigheter.Demokratin behöver starka institutioner för attkunna fungera. Bistånd bör utformas som stöd tillinstitutioner så att t.ex. allmänna val kan hållas. Detbehövs ett rättsväsende så att de som begår brott kanställas till svars. Det behövs också en kamp mot kor-ruptionen, som har störst möjlighet att breda ut sigoch behålla sin styrka i ett fattigt land där de socialaklyftorna är stora.Skrivelsen tar också upp svårigheterna när paral-lella maktstrukturer konkurrerar med ett demokratisktstyrelseskick. Det kan gälla militärer som domineraren stat. Det kan gälla det religiösa etablissemanget.Det kan också gälla en familj med stora släktförbin-delser. är ett exempel på det, där den le-dande familjen äger en förmögenhet som enligt vadpressen säger motsvarar 300 miljarder svenska kro-nor, vilket är ungefär den summa som nubehöver för att klara sina statsfinanser.I länder av det här slaget är utbildning i demokratioch mänskliga rättigheter svårt att genomföra. Menallt stöd som kan ges till landets egna organisationeroch andra organisationer med denna målsättning börnaturligtvis prioriteras.Vad som är viktigt när det speciellt gäller FN:solika avtal med länder utanför EU, vilket Miljöpartiethar påpekat, är att vi måste ha samma definition ochsamma ordval när vi framhåller mänskliga rättighetersom en grund eller en förutsättning för samarbete. Attacceptera att demokratibegreppet tolkas olika i olikaländer är fel. Det får inte bli ett slags relativisering avbegreppen demokrati och mänskliga rättigheter. Detgynnar endast de diktaturer som i demokratins namndå kan legitimera både att man har ett demokratiun-derskott i sina länder och att man nonchalerar respek-ten för de mänskliga rättigheterna och ändå på någotsätt lyckas inbilla sina egna invånare att de lever i endemokrati.Till sist vill jag säga att jag är glad att harvarit ett av de länder som har arbetat mycket aktivtjust mot reservationerna till .