prot · GL0978 · 1998-03-11 00:00:00 — Vad ni moderater säger är att manskall få göra avdrag för momsen trots att pengar harkommit in genom försäkringsersättningen.Man får vara företagsvänlig; det tycker jag. Menhär går väl gränsen. I andra sammanhang är ni motföretagsstöd. Här vill ni alltså att pengar skall betalastillbaka som redan betalats ut genom försäkringsbola-get. Som sagt: Man får vara företagsvänlig men vargår gränsen egentligen för ?Slutligen yrkar jag bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 223 ():Herr talman! Jag skall helt kort beröra två reser-vationer från oss i som finns fogade tillbetänkandet. Det mesta av det som sägs i betänkandetär ju sådant som vi tidigare diskuterat såväl mycketoch länge som ivrigt.Per tycker att det är litet märkligt att viåterkommer med kraven på sänkt moms på böckeroch djurparker. Men den budgetbehandling som vihar bakom oss rör budgeten . Skälet till attriksdagen har valt att behandla de här motionerna äratt de tar sikte på kommande budgetbehandling, för1999 och framåt. För övrigt håller jag med Per Ro-sengren. Det hade alltså varit märkligt att behandladem en gång till.När det gäller detta med böcker och djurparkerupprepar vi, det framgår av betänkandet, Miljöpartietskrav. Momsen på böcker borde sänkas. Jag har nuhört argumentering och skall intesärskilt mycket bemöta den. Jag håller med om generellt måste vara försiktig med att ändramomsregler hit och dit. Jag tror att detta är viktigt.Det finns nämligen ett behov av kontinuitet. ärkanske andra medel bättre. Det återstår att se vadutredningens förslag kan leda till. Vi kommer natur-ligtvis att se positivt på de förslagen. Viktigast ocksåför oss är att se till att bokens ställning stärks. Det ärliksom huvudsaken.Just böcker är ett exempel på att priset påverkarväldigt mycket. Trots att man stärker biblioteken kandet vara värdefullt för människor att kunna prioriteraköp av böcker. Trots datorer och annat är boken,förhoppningsvis, inte död. Jag tror att boken lever -och boken måste få leva!Utskottet hävdar i sin argumentering att det intefinns något statsfinansiellt utrymme, och det kan mannaturligtvis hävda. säger att det ärungefär som det handlar om närvi talar om böcker och om momsen på böcker. Det ärfaktiskt en fråga om prioritering. Vad vill vi läggapengarna på? Litet tillspetsat kan man fråga: Hurmånga böcker får man för ett JAS-plan? Det är alltsåen fråga om vad vi väljer att lägga pengarna på. I vårtbudgetalternativ redovisar vi hur vi vill fördela ochprioritera. Där har vi utrymme för att prioritera justböcker.Andra länder i har, som vi hört, en mycketmera positiv syn i det här sammanhanget. De har lägreskatter. Det är väl en av de positiva saker som viborde kunna ta efter. Detta är ett av de skäl som vi harangett. Vi tycker alltså att regeringen borde läggafram nämnda förslag men vi får väl, som sagt, åter-komma till den debatten. Sedan får vi se hur vi ge-mensamt kan stärka bokens ställning i samhället.Herr talman! Djurparkerna i befinner sig iett ganska pressat läge. Egentligen tar vi i vår motionsikte på , som är väldigt spe-ciell i sammanhanget. Den har en litet annorlundainriktning jämfört med andra djurparker. Syftet medNordens Ark finns sedan starten, dvs. redan i pro-gramförklaringen. Det handlar om att rädda och beva-ra utrotningshotade djur dels genom avel och upp-födning, dels genom återinplantering när så är möj-ligt. Man satsar också på forskning och utbildning.Vidare sprider man information.Den sortens gärning betecknar vi som en kultur-gärning som gör att vi tycker att det vore rimligt attpositivt tolka de regler som EU:s momsdirektiv ändåmedger när det gäller att göra en insats ekonomisktför de här djurparkerna. Naturligtvis är det svårt attskilja ut vissa djurparker. Därför säger vi att det endarimliga nog är att samtliga djurparker får en moms-sänkning, trots att Ark har en särställning.Även rör sig åt samma håll.Man tar där upp den här sortens intressen. Vi vetockså att även andra djurparker har ett arbete på gångsom rör sig åt nämnda håll. Eftersom även andra djur-parker rör sig i samma riktning och vi ser NordensArk som ett föredöme menar vi att det kan vara enrimlig avvägning att låta samtliga djurparker fånämnda förändring.Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationermen för tids vinnande nöjer jag mig med att yrkabifall till reservationerna 1 och 4.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Vissa punktskattefrågorFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU18Vissa punktskattefrågorAnf. 224 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag vill informera kammarens ärade ledamöter omatt vi kommer att fortsätta behandlingen av dettaärende fram till , då kammaren avslutar sinaöverläggningar för dagen.Anf. 225 ():Herr talman! I skatteutskottets betänkande1997/98:SkU18 om vissa punktskattefrågor föreliggerfrån oss moderater inte mindre än 15 reservationeroch 5 särskilda yttranden. Jag yrkar bifall till reserva-tion nr 1 under mom. 1 men självfallet står jag bakomsamtliga reservationer och särskilda yttranden. I dettamitt anförande kommer jag att beröra en del av demoderata reservationerna.Vad gäller reservation nr 1 om energibeskattning-ens allmänna inriktning menar vi moderater att vårtland skall dra nytta av de resurser som står till folk-hushållets förfogande. energibeslut våren1997 är mot den bakgrunden djupt olyckligt för Sve-rige. De energipolitiska riktlinjer som antogs skadarvårt land som industrination. Särskilt allvarligt ärbeslutet om att påbörja en förtida avveckling av kärn-kraften. Detta innebär en kapitalförstöring som saknarmotstycke i historien och som kommer att medföravälfärdsförluster. Miljön skadas och det blir svårareatt bekämpa arbetslösheten.Klimatfrågan är det största miljöproblemet och englobal överlevnadsfråga för mänskligheten. Därförmåste bedriva en offensiv klimatpolitik ochfullgöra sina internationella åtaganden på området.Koldioxidbeskattningen kan stödja klimatpolitikengenom att medverka till en begränsning av utsläppenfrån fossila bränslen. Den förutsätter dock åtminstoneen europeisk samordning eftersom effekten annarsblir att produktionen flyttar till andra länder.Miljöskatterna bör ses som ett komplement tillmiljöpolitiken. En avvägning mellan miljöskatter ochandra medel - såsom administrativ reglering, förbuds-lagstiftning, informationsinsatser etc. - måste göras.Miljöskatterna är mest effektiva när de riktas motmiljöproblem som det är relativt lätt att åtgärda.När det gäller befintliga energiskatter finns det ut-rymme för en omfördelning, så att skatterna blir merautsläppsrelaterade och mindre beroende av energiin-nehållet. Skatt på energi bör, i den utsträckning somdetta skall förekomma, tas ut proportionellt motenergiinnehållet. är exempelvis energiskattenlägre på kol än på olja, vilket inte är motiverat.Sedan gäller det reservation nr 6 om energiskattoch fri rörlighet inom EU.Genomförandet av den inremarknaden innebär att privatpersoner skall ha möjlig-heter att köpa och förbruka varor fritt inom EU.Skattereglerna har också anpassats till dessa krav, ochden som så önskar kan normalt köpa t.ex. kapi-talvaror i ett annat EU-land och föra dem med sighem utan att detta föranleder någon beskattning.De svenska reglerna uppställer oöverstigligahinder för de privatpersoner som vill föra in finsk rödolja för andra ändamål än drift av motordrivna for-don. Den privatperson som vill använda finsk röd oljaför att värma sin villa i måste betalabåde finsk och svensk punktskatt. Därutöver tassvensk punktskatt ut efter den nivå som gäller föroljor som används i fordonsdrift.Man frågar sig: Varför detta krångel mellan tvåEU-länder?De svenska reglerna på detta område står, som vimoderater ser det, i strid med principen om konsu-menternas fria tillgång till den gemensamma inremarknaden.Regeringen bör enligt vår mening åter-komma med förslag som innebär att det bör bli möj-ligt för privatpersoner att köpa och föra in finsk rödolja för uppvärmningsändamål. föreligger härvissa uppmjukningar efter vad som har kommit tillmin kännedom. I så fall hälsar vi detta välkommet.Så till industrins och växthusnäringens energiskat-ter. Vi moderater menar att det är statens uppgift attfastställa ramar och villkor som medför att hushålloch företag ges långsiktiga hållbara spelregler. Vi villatt energibeskattningen görs konkurrensneutral. En-dast miljöstyrande skatter och avgifter bör användas iproduktionsledet, och den fiskala beskattningen skallske på ett konkurrensneutralt sätt i konsumtionsledet.En viktig uppgift på energiskatteområdet är att fåtill stånd en ökad harmonisering mellan de nordiskaländerna.Mom. 7 gäller jordbrukets energiskatt, m.m. har lägre energiskatter än privat-personer. Men alla företagare behandlas inte lika i detsocialistiska, med stöd av , Sverige.Lantbrukare som producerar vår mat behandlas somprivatpersoner när de debiteras skatt på elenergi somanvänds i deras lantbruksföretag. Detsamma gällerskatten på eldningsolja. Ett lantbruksföretag får betalahögre skatt på olja som används vid torkning avspannmål än vad de företag gör som tar emot ochtorkar spannmålet.De svenska energiskatterna ger en ökad kostnads-belastning på allt vad lantbruket producerar. Detta ärinte konkurrens på lika villkor gentemot EU-länderna.Den utredning som föreligger bör skyndsamt re-missbehandlas och återkomma med förslag till åtgär-der. Det synes för mig vara ganska egendomligt attCenterpartiet så totalt har glömt bort under vilka för-utsättningar våra lantbrukare har att leva, med dessaorimliga skattepålagor.Mom. 8 handlar om vägtrafikbeskattningens all-männa inriktning. Varje trafikgren bör så långt det ärmöjligt med hänsyn till internationell konkurrens bärasina egna kostnader, inklusive påverkan på miljön.Nya motorkonstruktioner, ny förbränningsteknik, nyabränslen och mer bränsleeffektiva fordon kan medförastora förbättringar ur miljösynpunkt. Vägtrafikenskostnader och intäkter har blivit ett osed-vanligt rörigt och osammanhängande system. Ingettydligt samband finns mellan trafikens nyttjande avinfrastrukturen och påvekan på miljön, vilket har letttill en kraftig beskattning. En harmonisering av trafik-beskattningen bör ske inom EU, framför allt vad avsernyttotrafiken.Utan bilen skulle många människor ha varkenfungerande arbetsliv eller socialt liv. Särskilt viktig ärbilen för boende i glesbygd. För att underlätta förhushållen föreslår vi att den höjning av skatten påbensin med som regeringen genomförde den1 återtas. Vi avvisar vidare bestämt allaidéer om en fortsatt årlig ökning av bensinskatten med10 öre. Ytterligare bensinskattesänkningar bör ge-nomföras.En effektiv och miljövänlig åkerinäring är viktigför landet. Höga skatter på fordon och dieselbränsleger inte våra åkare konkurrensneutralitet gentemotandra åkare i EU-länder.Dieseldrivna personbilar: Enligt vår mening börden höga fordonsskatten på dieselfordon sänkas så attinte nya moderna dieselbilar missgynnas på det sättsom sker i dag.Mom. 11 gäller traktorer och motorredskap. Densvenska trafikbeskattningen av arbetsfordon har intenågon motsvarighet inom EU-länderna. Den högadieseloljeskatten för traktorer gör att det blir och äromöjligt för våra lantbrukare att producera livsmedeltill samma produktionskostnad som övriga EU-länder.Detta har numera även den livsmedelspolitiska ut-redningen av slagit fast. Därutöver kanman konstatera att de som bedriver skogsavverkningmot den finska gränsen inte kan konkurrera med definska maskinerna som har väsentligt billigare diesel.Man frågar sig då: Det var väl fler arbetstillfällensom vi behöver i ?Så till mom. 12 om veterantraktorer. Vi har en be-frielse från fordonsskatt på personbilar, lastbilar,bussar och motorcyklar som är gamla.Någon anledning att undanta traktorer över 30 årfinns därför inte.Herr talman! Slutligen om alkohol- och tobakbe-skattningen. På grund av de extremt höga skatter vårtland tar ut på sprit och tobak samt öl kan vi i dagkonstatera att smugglingen och hembränningen harökat dramatiskt. Tobakshandlare blir utslagna. Resor-na till har ökat igen. Den svarta marknaden ivårt blomstrar.Även här har det förelegat en enmansutredning.Där blev rekommendationen: Sänk skatten. Detta ärprecis vad vi moderater har sagt.När det gäller alla dessa punktskatter kan vi mode-rater konstatera att socialdemokraterna med hjälp avCenterpartiet inte längre står på den vanliga medbor-garens sida. Man skattar våra medborgare till social-bidragstagare och avfolkar våra landsbygdskommu-ner. 226 ():Herr talman! När vi inledde den här omgångensskattedebatter sade vi att mycket avmiljösbeskattningen skulle komma upp i det här be-tänkandet. Jag har tänkt att tala just om energibe-skattningen, av den enkla anledningen att energisys-temet är en väldigt viktig del när det gäller att få ettmer miljömässigt hållbart samhällssystem. Som detser ut nu måste energisystemet globalt ställas om föratt bli ekologiskt hållbart. Det är ingenting som kanske enbart i , utan det måste ske över helajordklotet.De fossila bränslena kan inte användas i längden,utan de kommer helt enkelt att ta slut och måste där-för vara en parentes i energiförsörjningen. När manskall fasa ut olämpliga bränslen och ersätta dem medlångsiktigt hållbara kan man inte fatta kortsiktigabeslut, för det kommer inte att fungera i längden. Detsäger sig självt.Vi måste få tid att utveckla förnybara energislagoch få det hela att fungera. Vi i tycker attEuropasamarbetet är en väldigt bra metod att användaför att mer samlat kunna ta tag i bl.a. de gränsöver-skridande miljöfrågorna som energianvändningen juär. EU skall ägna sig åt rätt saker och inte fel saker.Rätt saker är sådant som är gränsöverskridande. Ut-släpp från energiframställning är gränsöverskridande.Vi tycker att man på EU-nivå borde ha en europe-isk koldioxidavgift som skall beslutas på samma sättsom övriga miljöbeslut, alltså att det skall kunna varaett majoritetsbeslut. Om detta skall gå att införa måsteden trycka på mycket mera. Detkommer inte att gå av sig självt. Vi i harbråkat med regeringen i många omgångar om detta.Vi tycker inte att man jobbar på tillräckligt för att detskall kunna införas en Europagemensam koldioxids-katt, och vi kommer att fortsätta att bråka till dess attdet händer mera.Vägtrafikbeskattningen i ett nationellt perspektivär också oerhört viktig från miljösynpunkt. I dettasammanhang har vi inte ställt olika specifika krav påförändringar. Vi tycker att man kan åter-komma och se på detta när vägtrafikbeskattningen tasupp i ett mer samlat sammanhang, men det skall dåske utifrån principen att varje trafikslag skall bära sinaegna kostnader och att miljökostnaderna måste varaordentligt inräknade så att avgifter och beskattningverkligen kan fungera miljöstyrande.Vi har inte avgett någon reservation i den frågan,men vi tycker att det är helt självklart att man inte kananvända punktskatter som någon sorts allmännastraffskatter för stockholmare. Vi vill inte heller hanågon båtskatt.Men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrkabifall till reservation nr 2.Anf. 227 PER ():Herr talman! Det föreliggande betänkandet hand-lar som sagt om punktskatter. Som sadehandlar det väldigt mycket om olika typer av mil-jöskatter, produktionsskatter och litet grand om båt-skatter.Rent generellt är den här typen av beskattning inteså vansinnigt enkel. Miljöskatter har man av denanledningen att man vill minska utsläppen och minskaanvändningen av vissa miljöfarliga ämnen. Går detsom man vill - och det hoppas jag att det gör - är detfråga om en skattebas som skall erodera - försvinna -av sig själv. Därför håller jag med omatt vi skall vara försiktiga med att bygga budgetar påden här typen av skatter som har en styrande effekt påbeteendet.En produktionsskatt är ju inte särskilt lyckad. Denleder till en mängd olika försök från företagen attundgå den. Det gäller t.ex. elskatten på jordbruk. Dethar här talats om jordbrukare som torkar sin spann-mål. De kan komma undan elskatten genom att läggaöver torkproceduren och malningsproceduren på enenskild firma som ägs av hustrun. Då blir det företa-get faktiskt befriat från elskatten. Den typen av kon-struktioner skall vi inte behöva ha. Vi bör i stället setill att reglerna blir vettiga, enkla och funktionella.Det finns andra produktionsskatter som egentligenbara har den effekten att man vältrar över kostnadenpå konsumenten. Det blir alltså någon form av kon-sumtionsskatt. Å andra sidan finns det produktions-skatter framför allt för den elintensiva industrin somkanske kan slå ut verksamheter. Man blir helt enkeltutkonkurrerad på en internationell marknad.Under en lång tid har vi diskuterat dessa frågor iskatteutskottet. Hur skall vi lösa problemet med denenergiintensiva industrin om vi fortsätter att ha det härsystemet med produktionsskatter? Man bör kanske haen generell elskatt på industrin, men vi bör införaregler för den elintensiva industrin så att vi inte riske-rar vare sig tillgången på energi eller lönsamheten idessa företag. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vihar det i åtanke när vi skall utforma den framtidaenergibeskattningen, vilket är nödvändigt när vi nuskall genomföra omställningen till ett hållbart samhäl-le och påbörja kärnkraftsavvecklingen. Då måste vidiskutera en annan typ av beskattning.En annan underlig effekt är t.ex. all spillvärmesom går rätt ut i luften och som inte används. Men så fort spillvärmen används föruppvärmning beskattas den. Detta är också att ge litetfel signaler. Vi måste skapa ett system där vi tar varapå så mycket energi som möjligt. En generell skatt påspillvärme kan faktiskt ha en styrande effekt så tar till vara på denna energi i betydligt störreutsträckning än vad som görs i dag.När det gäller vägrafikbeskattningen, beskattning-en av bensin osv. har vi en skyldighet att nedbringaCO2-utsläppen. Det kan vi bara göra genom att mins-ka bilkörningen. Det är intressant att höra moderater-na. De vill ta bort höjningen av bensinskatten med 25öre som infördes . Vad ger då enhöjning av bensinskatten med per liter? Vadinnebär det i ökade kostnader för en normalbilist somkör 1 i en bil som drar permil? Jo, det blir , . 25-öring medför då en kostnad med 25kr . Den 10-öring som föreslås iKOMKOM medför i ökad kostnad.Detta utmålas av som att det skulle drivafamiljer till ett socialbidragsberoende. Det finns be-tydligt bättre och mer träffsäkra fördelningspolitiskaåtgärder än att sänka skatten på bensin.Vi vet vilka problem koldioxiden medför. Franzénoch jag var tillsammans i , i . Det varväldigt roligt att höra om det största problemet där.Jo, det var den billiga bensinen. På vartenda företagsade man att trafiken inte längre kunde expandera.Kommunikationerna var fullkomligt vansinniga. Allakörde bil för att det var så billigt. Man klarar inte enexpansion i området. Det kan bli en katastrof när maninte längre kommer fram. Detta bör funderalitet grand över. Är det värt detta? Skall vi gynnaprivatbilismen? Skall vi sänka kostnaden för den?Eller skall vi gynna andra transportmedel?Vi var visserligen på samma resa, men vi kanskeinte hörde exakt samma sak i alla lägen. Det brukarvara så ibland.I fråga om alkoholskatten och tobaksskatten finnsdet naturligtvis problem. Vi har sett vad tobaksskatte-höjningen innebar. Jag var emot denna höjning närden infördes. Jag tror att det är dags att ta upp enseriös diskussion om var skattesatserna för alkoholskall ligga och hur vi skall bete oss med dessa.Men den måste föregås av en litet bättre beredningän den som har varit. Enmansutredarens, som utreddetullen, slutsatser är ganska tunna. Det finns andraexempel. och två kamrater har gjorten utredning som pekar på att en sänkning avstarkspritskatten med på en hel literstarksprit kanske skulle marginalisera denna handel,för att det skulle då inte bli vinster i samma utsträck-ning. Jag tycker att vi skall ta till oss den här typen avinformation och väga för- och nackdelar mot varand-ra. Det är klart att om vi inte efter 2004 får ett för-längt avtal med EU när det gäller införselkvoterna,kommer vi att få rejäla problem.Sedan tar upp frågan om ölet också. Detär en väldigt intressant fråga. Visst finns det gräns-handel nere i . När jag är på flygplatser roar jagmig ibland med att titta på taxfree-priserna på öl.Visst är de lägre, men det skiljer inte så vansinnigtmycket mellan Systembolagets priser och taxfree-butikernas priser. För en 33 centiliters burk extrastark öl, som säljs på systemet, skiljer det kanske enkrona. Större skillnad är det inte. Där ser vi ocksåvilka marginaler som skapas i taxfree-butikerna. Deanpassar sig efter den marknad som finns. Skulle debete sig riktigt marknadsmässigt, skulle de åtminstonevara nere på samma prisnivå som man har på vissaölsorter i . Men de ligger betydligt högre.Detta tycker jag är ganska märkligt.Jag står naturligtvis bakom samtliga reservationersom vi har i detta betänkande, men för att vinna tidyrkar jag bifall bara till reservationerna 3 och 9.Anf. 228 ():Herr talman! Jag skall försöka att göra en ganskakort sammanfattning, eftersom även detta är frågorsom vi har diskuterat vid många tillfällen. Jag skalluppehålla mig vid i huvudsak tre av de reservationersom vi har till betänkandet.Jag skall börja med den som handlar om medlem-sägda vindkraftverk. Det är en fråga som vi tidigarehar berört här i kammaren i samband med att vi be-handlade en motion om kooperativt företagande. Vikunde då konstatera att de begränsningsregler som dåinfördes i vissa fall har lett till en del skattekon-sekvenser. Vindkraftverken, som ju påverkas av bl.a.energiskatten men också av andra skatter, drivs juoftast av andra skäl än ekonomiska - av miljöskäl,försörjningsskäl och annat.De problem som uppstår kan vara av olika slag.Det är möjligt att det finns andra skattetekniska hinderän de som vi har sett som kan ställa till pro-blem och förhindra framväxten av vindkraft. Ett avskälen till att vi diskuterar punktskatter och styrningav energisystemet så mycket är att vi vet att vi behö-ver ställa om energisystemet. Därför kan det varaviktigt att se över detta när vi nu gör en ändring. Detvore ju tragiskt om vi skulle missa att göra föränd-ringar i positiv riktning som ledde till att man förhind-rade framväxten av alternativen och att t.ex. vind-kraftverken fick problem. Tanken måste ju vara attförsöka stimulera framväxten av nya energislag. Där-för borde skattesystemet stimulera. hardärför föreslagit en mindre utredning på området föratt se vad det finns för eventuella skattehinder förvindkraftverken.Det andra som jag vill ta upp är litet grand omenergibeskattningens allmänna inriktning. Som vi imånga andra sammanhang påpekat, ser vi det somangeläget att man förskjuter skattebasen från skatt påarbete till skatt på energi och råvaror. Vi har då fåtthöra att det finns en viss risk för att man då får enmindre skattebas, eftersom dessa skatter styr. Det ärnaturligtvis riktigt. Men är det en oerhört litendel av beskattningen, , som kom-mer från energiskatter. Det är väl inte så många somkan tänka sig ett samhälle utan energi, vare sig nueller . En förskjutning inom de närmaste10-15 åren kan väl knappast av någon seriös bedöma-re uppfattas som något större hot mot skattebaserna.Det borde inte vara så väldigt riskabelt att bygga enbudget på intäkter från energiskatter. Däremot skulledet skapa stora och kraftiga incitament för att göranya satsningar på andra energislag.Nu är det tyvärr så att energiskattesystemet är ettvirrvarr, och det behöver reformeras. Olika bräns-leslag och olika användningsområden leder till olikabeskattning. Det finns också ett antal undantag. Detgör att det sammantaget blir ganska besvärligt.Det viktigaste med energibeskattningens allmännainriktning är emellertid att styra mot förnybara, mil-jövänliga energislag och att hålla nere förbrukningenav energi. Vi har i våra motioner visat på hur dettaskulle kunna gå till.Herr talman! Jag skall uppehålla mig något vidvägtrafikens allmänna beskattning. Vägtrafiken är ju,som vi vet, starkt miljöbelastande.