prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — Jag noterar att blir migsvaret skyldig på den fråga jag ställde, nämligen hurdet blir en bra mobiliseringspolitik med mindre resur-ser. Den ekvationen går inte riktigt ihop. Det hjälperinte att här hålla väldigt vidlyftiga tal om vikten av enregional balans, när man sedan i handling står för enhelt annan politik.Jag tror sedan att det är viktigt att komma ihåg vadsyftet med de nedsatta socialavgifterna var, nämligenatt stimulera företagarna i de regionalpolitiskt priori-terade områdena i fråga om företagande som i stortsett kan bedrivas precis var som helst i detta land. Dethandlade inte om sådana branscher som jord- ochskogsbruk. Det är också viktigt att se helheten i dessastöd, nämligen att betydande anslag går till utveck-lingen av just jord- och skogsbruket, framför allt iNorrlands inland. Man måste se helheten.Det är, , viktigt att ha historien ochde slutsatser man kan dra av den med sig när vi nudiskuterar framtiden. Det som förvånar mig mest äratt moderater och folkpartister fortfarande argumente-rar på i stort sett samma sätt som man gjorde i börjanav 90-talet, en argumentation som också låg till grundför den politik som fördes. Det handlar om att fortsät-ta med ofinansierade skattesänkningar, somman ägnar sig åt stora utgiftsökningar. Det går liksominte ihop, . På den punkten återstår deten del att förklara.Anf. 28 HANS () replik:Fru talman! Låt mig först med beklagande konsta-tera att näringsministern inte är här. Det här var utan-nonserat som en stor regionalpolitisk proposition,men det är med förlov sagt inte mycket till riksdags-beslut. Det tror jag att också håller medmig om.Det finns i propositionen en filosofi som vi upp-skattar, ett underifrånperspektiv, idén om tillväxtavtal.Det finns en utvecklingsidé. Detta är något vi harkrävt tidigare, och vi tycker att det är bra. Men det ärinte mycket till en regionalpolitisk proposition i ettläge då sysselsättningen har minskat, klyftorna ökaroch vi har en stark avflyttning från regionalpolitisktutsatta områden. Min uppfattning är att texten kringutredningsuppdraget visar på att , liksomhela utskottet, menar att det finns väldigt mycketövrigt att önska. Låt mig bara väcka några frågor.Först frågan om friare arbetsmarknadspolitiska re-surser. Enligt vår uppfattning, som vi också har fram-fört i motionen, borde man ta bort volymkravet, hävaen del detaljregleringar och ge alla län samma förut-sättningar att bedriva en effektiv arbetsmarknadspoli-tik grundad på de av uppsatta målen. Minfråga är: Varför väljer man ut fyra av alla de län somhar önskat få en friare användning?En annan fråga, som vi har utvecklat i reservation67, är varför man inte försöker baka in mycket mer avmiljöstyrning, jämställdhetsstyrning och kvalitets-styrning i de bidragsregler man ger till näringslivet föratt få en framåtsyftande och offensiv näringspolitikmed hjälp av de här stödformerna.Anf. 29 () replik:Fru talman! Som jag sade i mitt inledningsanfö-rande finns det inom regionalpolitikens område, om viser det i ett litet större perspektiv, en rad olika politi-kområden som är oerhört viktiga och avgörande föratt vi skall ha möjlighet att bedriva en politik som ärregionalt utjämnande. Det gör att det kan vara svårtatt i en proposition behandla alla de förslag som ärviktiga för en positiv regional utveckling. Det är enförklaring. Det som finns redovisat i propositionen ären rad olika förslag inom andra politikområden, enrad olika åtgärder där beslut kommer att fattas i annanordning.Det som är viktigt ändå, och som slås fast i pro-positionen, är att vi, med början i de regionala tillväx-tavtalen, försöker att utveckla samordning och sam-verkan mellan de olika sektorerna. Det handlar om attdet, med ett underifrånperspektiv, lokalt och regionaltlångsamt växer fram utvecklingsstrategier som inne-bär att man ser till helheten och också försöker titta påde starka och kanske också svaga sidor som finns i deolika regionerna. Utifrån det försöker man sedanskaffa sig en strategi för vilka insatser som är viktiga ide olika länen. Jag tror att det här är oerhört viktigt,kanske den viktigaste delen i propositionen.Hans Anderson tar också upp arbetsmarknadspo-litiken och de s.k. frizonerna. Det är oerhört viktigt attarbetsmarknadspolitiken över huvud taget utvecklasoch kanske går mot ytterligare förenkling och effek-tivisering. är det viktigt att verksamhetenkan pågå i de här försöksområdena, för att vi skallkunna dra rätt slutsatser och besluta om åtgärderframöver.Anf. 30 HANS () replik:Fru talman! Det är en dåraktig politik att ha kvarett rigitt arbetsmarknadspolitiskt system som är cent-ralstyrt och sedan godkänna godtyckliga frizoner,frilän och frikommuner. Det kan inte vara rätt metod.Här borde man i stället ha tagit ett systematiskt grepp.Det finns också förslag på detta.I övrigt kommer med mer allmäntfilosofiska synpunkter, som jag till en del kan in-stämma i. Men det är så oerhört litet konkretion ipropositionen.Jag vill gärna ta upp en annan synpunkt, somhandlar om inflytande. Det finns reservationer därman för fram att vi från inte bör lämna ifrånoss besluten om stödområdena. Vi har framfört väl-digt stark kritik av den beslutskraft som EU har öveross när det gäller vilka områden vi får göra regional-politiska satsningar på.I kap. 10, ett litet avslutande kapitel i propositio-nen, pratar man om ett program för regional närings-politik. Även där är det som att man har lyft beslut-skraften från länen och till regeringen. Mantalar just om det bemyndigande om 500 miljonerkronor som man skaffade sig för att kunna genomföraett program för regional näringspolitik. finns deten särskild ledningsgrupp på departementet för attplanera detta program. Man redovisar så att 100 mil-joner nu har förbrukats på flygplatsen i , påkulturvisionen och litet annat.Det här är en väldigt farlig utveckling. Man lyfterbort det regionalpolitiska jobbet från dem som, ocksåi enlighet med regeringens synsätt, borde göra det,nämligen regionerna. I övrigt borde det väl göras här,i , där vi har att göra de avgörande priorite-ringarna. Det finns en tendens hos regeringen - jagskulle vilja att kommenterade detta - attvilja frigöra medel för att ändå ha ett handlingsut-rymme som regering, eftersom man inte anser sigkunna genomföra större anslag för regionalpolitiken.Jag menar att detta sker på bekostnad av riksdagenoch de berörda länen.Anf. 31 () replik:Fru talman! Låt mig först säga att de försök medfriare användning av de arbetsmarknadspolitiskamedlen som föreslås, och som det harbeslutats om när det gäller , på intet sätt står imotsatsställning till att utveckla arbetsmarknadspoli-tiken efter de lokala och regionala förhållandena. Jagtror att också är mycket väl medve-ten om att det pågår en process mot ett ökat besluts-fattande på lokal och regional nivå. Detta är en pro-cess som är på gång och kommer att fortsätta.Det som jag tycker är viktigt är att vi strävar efteren förenkling av de regler som omger arbetsmark-nadspolitiken, - och här tror jag också att viär överens - som vi bevarar ett nationellt bestämman-de när det gäller utformningen av arbetsmarknadspo-litiken. Detta är oerhört viktigt.När det i övrigt gäller regeringens respektive riks-dagens inflytande i fråga om stödområden tycker jagatt det också är viktigt att se att det förslag som vi nudiskuterar, dvs. förändringen av beslutanderätten ifråga om stödområdenas avgränsning, egentligenhandlar om sådant som mycket välvet att vi har haft diskussioner om, nämligen huruvidaden och den kommunen skall ligga här eller där. Dettycker jag är ett felaktigt sätt att diskutera, och det trorjag att också tycker. Det som ärviktigare, och som vi också slår fast i betänkandet, äratt vi i lägger fast de principer som skallligga till grund för indelningen i stödområden.Sedan är det också viktigt, vilket också poängte-ras, att vi har en stabilitet i stödområdena, att det intesker förändringar för ofta utan att de ligger fast underlängre tid.Jag tycker alltså att det är viktigt att vi lägger fastprinciperna i , men sedan skall vi enligt minuppfattning överlåta till regeringen att fastställa deexakta gränserna, dvs. vilken församling som skallligga på den ena eller den andra sidan gränsen.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! Jag vill också ta upp de friare arbets-marknadspolitiska medlen. talar om attdet gäller att skapa arbetstillfällen i hela landet. Jagtycker att det är viktigt att det här blir verklighet, ochdå kan man ta vara på den möjlighet som bl.a. vi förfram i vår motion, nämligen att den friare använd-ningen skall kunna ges i hela landet. Vi vet att enmängd kommuner står och väntar på det här. T.ex.står nu sist i raden av dem somhar begärt detta. Jag vet inte om svartill är till fyllest här.Vidare när det gäller den friare användningen förvi fram att vi vill att man skall kunna genomföra ettfriår. Det försök som gjorts i , vilket harförts fram vid många tillfällen, har i utvärderingarbara fått positiva omdömen. Alla är nöjda med försö-ket. Detta har också visat sig i och Finland.I båda dessa länder förlängs de här perioderna. Omregeringen skall genomföra friåret måste man dockändra på regelverket.Anser att det här är ett bra sätt att fåfram fler arbetstillfällen? Vi kanske t.o.m. kan halveraarbetslösheten om vi genomför detta.Anf. 33 () replik:Fru talman! När det gäller den s.k. friare använd-ningen av de arbetsmarknadspolitiska medlen tyckerjag att det är viktigt att slå fast att vi behöver mererfarenhet och kunskap om hur arbetet kommer attske ute i de olika länen och regionerna. De regionersom nu är utsedda att vara försöksområden ser litetolika ut, och jag tror att vi kommer att få värdefullaerfarenheter från dessa olika län och regioner. Dessaerfarenheter är viktiga att ta med sig när vi eventuelltskall gå vidare i fråga om hur vi skall använda dearbetsmarknadspolitiska medlen.Som jag sade till är det dock en-ligt min uppfattning inte någon motsatsställning mel-lan de frizons- eller frilänsförsök som skall pågåoch strävan efter att utveckla arbetsmarknadspolitikeni dess helhet när det gäller att hitta system för att få enförenkling och en effektivisering av användningen avde arbetsmarknadspolitiska medlen. Vad det handlarom är att hitta skärningspunkten mellan att öka detlokala och regionala inflytandet och att ha en nationellarbetsmarknadspolitik, något som jag tror att både jagoch tycker är viktigt.När det gäller Trelleborgsmodellen och det förslagsom nu kommer med och också tidigarehar kommit med är vi just nu inte beredda att tillstyr-ka den typen av försöksverksamhet.Anf. 34 () re-plik:Fru talman! Det är väldigt synd att att man inte kan tillstyrka en sådan här försöks-verksamhet.Jag tycker inte att det behövs några nya försökmed olika län. Jag tycker att man nu har så passmycket erfarenhet att det som verkligen behövs ärhandling för att arbetslösheten skall gå ned i helalandet, vilket är viktigt.Jag vill också passa på att åter ta upp en fråga somjag känner väldigt mycket för, nämligen att det be-hövs en översyn av marklagstiftningen för att folkskall kunna behålla sina arbeten ute i landsbygden.Människor som har små skogsfastigheter norröver,t.ex. i , är väldigt upprörda och oroliga för attde inte skall kunna försörja sig på sin lilla fastighet.Om man har ett hot om omarrondering över sig vågarman inte fortsätta med sin verksamhet. har en träförädling av något slag. Om vi skall få igång ekonomin där uppe är det viktigt att man kanförädla sina trävaror inom den region där man bor. Vihar ju pratat om det här med strukturfonder, och pro-jektidéer som har med förädling att göra ligger i trädadärför att den nationella lagstiftningen hindrar en frånatt genomföra detta. Man vågar inte genomföra deprojektidéer man har, eftersom man är rädd att skogs-fastigheten skall omarronderas till större enheter.Anf. 35 () replik:Herr talman! När det gäller utformningen av ar-betsmarknadspolitiken är det oerhört viktigt att denförändras och utvecklas i riktning mot större förenk-ling och effektivisering. Vi ser också att regeringen, ioch med det beslut som fattades , har gjort enbetydande omläggning i fråga om arbetsmarknads-politikens inriktning. Det sker nu en betydande sats-ning när det gäller arbetsmarknadsutbildningen och enbetydande neddragning när det gäller ALU- och API-verksamheten. Det sker alltså en fortlöpande utveck-ling, och jag är ganska övertygad om att vi kommeratt få se en rad förslag till förändringar i samband medbudgetpropositionen.När det gäller jordförvärvslagstiftningen, somBarbro tar upp, följs tillämpningen avdenna kontinuerligt av . Dettaär en fråga som har varit uppe till behandling tidigarei , och den har också behandlats av jord-bruksutskottet. Vi har gott förtroende för att Jord-bruksdepartementet följer upp den här frågan och återkommer till i den mån det skullefinnas behov av förändringar när det gäller den härlagstiftningen.Anf. 36 ():Herr talman! Det är ingen tillfällighet att rubrikenpå den regionalpolitiska proposition är just "Regionaltillväxt - för arbete och välfärd". Det är arbete ocharbetstillfällen som skapar förutsättningar för välfärd ihela vårt land.Den "lilla" regionalpolitiken är ett viktigt instru-ment, men det råder numera bred enighet om att sta-tens åtgärder på en rad andra områden, den "stora"regionalpolitiken, är viktigare. Ochallra viktigast är naturligtvis vilken politik för arbeteoch företagande som förs. Om den går fel kan regio-nalpolitiken bara putsa i kanten.Och ingenstans är det så tydligt att den åter-ställarpolitik som regeringen med Vänsterns stödgenomförde efter valet och därefter har förvaltattillsammans med slagit så fel som just i dedelar av landet som berörs av den traditionella regio-nalpolitiken. Där har vi färre människor i jobb än närsocialdemokraterna tog över makten sedan.Då är facit inte mer välfärd utan mindre välfärd.Herr talman! Det röda blöder. Det ärinte bara så att jag kan mitt eget hemlän bättre, Gäv-leborg är faktiskt det mest tydliga exemplet. Och jagtänker tala om hur det är i verkligheten och inte iallmänna termer. Trots långvarigt socialdemokratisktmaktinnehav i kommuner och landsting hör Gävle-borg alltjämt till de största förlorarna vad gäller ar-betslöshet och befolkningsminskning, särskilt närsocialdemokraterna styr landet.Utvecklingen är mycket klar sedan valet 1994.Redan 1990, innan den borgerliga rege-ringen, , började utvecklingen vända alltkraftigare nedåt i med alltfler konkurseroch alltfler arbetslösa. låg tidigt i botten.Hösten 1994 var förvisso arbetslösheten alltjämt hög,men den hade börjat sjunka på allvar, och Gävleborglåg inte längre i botten. , , är färregävleborgare i jobb, och länet ligger åter i botten. Inteens med två socialdemokratiska statsråd - finansmi-nistern och biträdande arbetsmarknadsministern - itopp på riksdagsvalssedeln för tycksdenna utveckling kunna vända.I SCB:s senaste kvartalsredovisning ligger Gävle-borg också i botten, förstås. Jämfört med när rege-ringen tog över är nästan 15 000 färregävleborgare i arbete. Här kan varken den lilla ellerden stora regionalpolitiken kompensera vad en före-tagarfientlig politik ställt till. Av dem är det nästan10 000 färre kvinnor i arbete i än när so-cialdemokraterna tog . Ingen-stans i landet är det lika illa. Och så är det i Gävle-borg, där biträdande arbetsmarknadsministern, tillikajämställdhetsministern, står på årets valsedel. Det ärvare sig mer välfärd eller mer jämställdhet - det ärmindre, mycket mindre.Gävleborg ligger sämst till också i regeringens eg-na tillväxtprognoser för den framtida sysselsättningeni landet, de prognoser som regeringen själv redovisari sin proposition.Det är bara i regeringens mest optimistiska syssel-sättningsprognos, dvs. om de kommande 20åren får en ekonomisk tillväxt klart högre än jämför-bara , som klarar sig något sånär jämfört med andra län. Och harSverige legat klart under genomsnittet. I alla andratillväxtprognoser, även de där tillväxten jämfört medsenare år stigit till genomsnittet för ,hamnar sist i den socialdemokratiska re-geringens prognos.I sin proposition försöker regeringen ge sken avhandlingskraft också vad gäller . Vad somdöljer sig bakom retoriken är fortfarande höljt i dun-kel. Näringsministern tycks såvitt jag ser, eller snarareinte ser, vara höljd i samma dunkel . Några nyaekonomiska resurser redovisas inte, de finns nog inte.Det räcker därför inte att regeringen vill låta länet påförsök få använda de traditionella arbetmarknadspoli-tiska medlen friare. krävs rejäla lättnader förfrämst de små företagen när det gäller att anställaframför allt ungdomar på nya jobb.En ny regering i valet , som sänker skattenpå företagande och moderniserar arbetsliv och arbets-rätt, kan ge småföretagare - gamla och nya - fram-tidstro att våga anställa nya människor i nya jobb. Såsom de började göra 1994, som en följd av det för-bättrade företagarklimat som den borgerliga regering-en under stort motstånd från socialdemokraterna ladegrunden för. Dessa reformer revs snabbt upp av dennya regeringen, och arbetslösheten rakade åter i skyn- allra mest i Gävleborg.Herr talman! Jag vet inte hur jaghar stått här i talarstolen den här mandatperioden ochsagt samma sak. När massarbetslösheten växer fastmåste varje sten vändas i strävan att hitta åtgärdersom kan bryta utvecklingen och skapa nya jobb ocharbetstillfällen. Då står all ideologisk dogmatism ochbyråkratisk stelbenthet i vägen för nya möjligheter.Då finns inte en åtgärd, utan ett batteri som var och enkan ge sin pusselbit när det gäller att lösa sysselsätt-ningsproblemet. Var finns det socialdemokratiskaomtänkandet?Våren 1997 gick i ut i enenkät till småföretagare i länet. I enkäten ställdesfrågan om hur de såg på möjligheten att anställa nyamänniskor, särskilt ungdomar. Svaren var nedslående.Man hänvisade bl.a. till de direkt småföretagarfientli-ga följderna av de sjuklöneförändringar som drivitsigenom i riksdagen.På samma sätt ansågs återställaren inom arbetsrät-ten slå hårt mot just småföretagare. Av enkäten fram-gick dock klart att nya möjligheter att anställa exem-pelvis ungdomar skulle öppnas om t.ex. arbetsgivar-avgiften slopades.För att pröva effekterna av en sådan åtgärd, och iavvaktan på generellt sänkta arbetsgivaravgifter inomtjänstesektorn vid en borgerlig regering, föreslog jag ien motion att en försöksverksamhet medavskaffad arbetsgivaravgift för ungdomar skulle prö-vas i ett hårt arbetslöshetsdrabbat län, t.ex. Gävle-borg. Arbetsgivaravgiften skulle avskaffas för ung-dom som nyanställs.I utskottets betänkande sade sig utskottet inte varafrämmande för geografiska och tidsmässiga försök,men var då inte berett att tillstyrka motionen. Motbakgrund av den fortsatt höga ungdomsarbetslöshetenbl.a. i tycker jag att det vore hög tid att nupröva det här förslaget. Arbetslösa ungdomar har interåd med att det inte prövas. Varför inte göra t.ex.Gävleborgs län till ett frilän för nya jobb för ungdo-mar?Herr talman! är en region med enförhållandevis svag företagartradition. Trösklarna fören nyföretagarvåg är därför högre än på många andrahåll. Det handlar väldigt mycket om de signaler somstatsmakterna ger människor.Det är därför helt fel signal när regeringen föreslåratt man skall ta bort de nedsatta sociala avgifterna iNorrlands inland. Det är inte politikerna som avgörvar nya jobb kommer att skapas i inland.Nya jobb är lika välkomna inom varje sektor.Likaså bör även fortsättningsvis be-stämma vilka områden som skall ingå i de regional-politiska stödområdena. Det är däremot sedan längedags att se över den nuvarande stödområdesindel-ningen bl.a. mot bakgrund av de strukturellt långsikti-ga problem som inte minst flera av kommunerna i mittlän med åtskilliga år av tillfällig inplacering i stödom-rådet har.Herr talman! ordnades en hearing omtågets framtid i . Snabba och tillgängligakommunikationer - järnvägar, vägar, flyg - är avstörsta betydelse för att stödja näringslivsutvecklingeni södra och särskilt dess inland. För länetslångsiktiga utveckling är snabba och tillgängligakommunikationer med , och Stock-holmsregionen vitala. Kortare restider till Syd-, Väst-och minskar nackdelarna med detfysiska avståndet till landets centralare regioner.En tidigareläggning av snabbtågsanpassningenhela vägen mellan och voredärför ytterst välkommen. Kortare restider innebär ettviktigt stöd, särskilt till näringslivet i kommunernalängs Norra stambanan. Men snabbtåg, som bara iilfart kör fjällturister från tillStorlien, utan att stanna på vägen genom södra inland, är inget regionalpolitiskt stöd, även omdet står så i en regionalpolitisk proposition. Det gerinte fler jobb i , förmodligen ännu färre.Det är därför viktigt att regeringen ger SJ entydigtoch långsiktigt besked om att köra snabbtåg påsträckan och att tågen skall stanna t.ex. i , , och , liksom också att tågen längsNorra stambanan skall trafikera . Härfinns Gävleborgsmotioner från nästan alla partier. Härfinns en utskottsreservation från och Cen-terpartiet. Det vore intressant att höra om övriga de-battdeltagare från länet - och de är ju många -känner sig lugnade över de bristande beskeden frånkommunikationsministern här i kammaren de senasteveckorna.Persontrafik på tåg med god tillgänglighet är enviktig förutsättning för många kommuners och derasinvånares framtid - inte minst där flyg inte finns somalternativ. Förändringar av tidtabell och turtäthet ärdärför en viktig uppgift, där det krävs ett nära samrådmellan SJ och berörda kommuner. Tilltron till SJ i detavseendet påverkas av ständiga förändringar som skerutan tillräckligt samråd med berörda kommuner.Vid tidtabellsomläggningen hadet.ex. nattågsförbindelsen till /upphörtför och , trots att nattåget fortsatte attpassera de här stationerna.Vid ett tillfälligt sammanträffande mellan ettkommunalråd och SJ:s generaldirektör ändrade den-ne, alltså generaldirektören, den nya ordningen påstående fot. Vilket beslut som var mest genomtänkt,den nya tidtabellen eller stundens ingivelse hos gene-raldirektören, är fortfarande inte känt.Herr talman! Detta är bara ett exempel på att riks-dagen måste ge mer tydliga riktlinjer för hur denstatliga servicen i landet skall organiseras. Fortsattcentralisering av statliga myndigheter är inte den endalösningen på kraven på effektivitet i verksamheten -det är bara lösningen sedd i ett perspektiv uppifrån.Riksdagen måste klargöra att det handlar om att ocksåse det i ett perspektiv underifrån. Då kan tingsrätter,skatte- och kronofogdemyndigheter och andra statligamyndigheter, liksom polisen, få fortsätta att finnasnära människorna.Slutligen - kultur är också regionalpolitik. Ett le-vande och kreativt kulturliv har på många håll i lan-dets glesare befolkade delar visat sig vara ett viktigtinslag i den lokala mobiliseringen. Regionalpolitiskastödmedel måste därför kunna användas till att stödjaockså den kulturella infrastrukturen, t.ex. länsmusi-ken.Herr talman! Jag står givetvis bakom alla reserva-tioner från men begränsar mig till att yrkabifall till reservationerna 20, 55 och 127.Anf. 37 ():Herr talman! Jag kommer i mitt anförande att taupp tre vitt skilda problem i regionalpolitiken. Detena är finansieringsproblem för kvinnor som villstarta eget. Det andra handlar om snabbtågstrafiken.Det tredje handlar om regionala problem i ett län sominte borde ha den sortens problem.Regionalpolitikens huvuduppgift är att ge alla iSverige samma möjlighet till utveckling oberoende avvar man bor. Målet för politiken borde vara att satsapå den enskilda människan och hennes förmåga attsjälv skapa sin tillvaro. Den viktigaste politiska insat-sen är naturligtvis då att ge företagande och företaga-re bättre villkor. Lägre arbetsgivaravgifter, slopaddubbelbeskattning på riskkapital och enklare regler ärnågra exempel på det.Att skaffa fram kapital för att starta ett nytt företageller expandera är problematiskt, kanske inte såmycket för de stora företagen som för de små.