prot · GM0918 · 1998-11-19 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:18Torsdagen den 19 novemberKl. 14.00 - 15.00Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § FrågestundAnf. 1 ber att få hälsa regeringens ledamöter väl-komna till dagens frågestund. Följande statsrådkommer att delta: vice statsminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet , miljöministerKjell , statsrådet . Vicestatsminister besvarar allmänpo-litiska frågor. Frågor till övriga statsråd förutsättsberöra deras ansvarsområden inom regeringen. Jagvill erinra om att frågorna, liksom svaren, i princip fårvara högst en minut, och att frågestunden omfattar entimme. Det innebär att den avslutas kl. 15.00.Närvaroplikt i gymnasieskolanAnf. 2 ():Fru talman! Jag skulle vilja ge skolminister tillfälle att entydigt och kraftfullt taavstånd från ett uttalande av en hög chef på som har givit intryck av att det inte råder närva-roplikt i gymnasieskolan. Detta måste ju vara ettgrundläggande missförstånd. Jag brukar inte åberopaYlva för mina ståndpunkter i skolfrågor,men det framgick ju redan av hennes proposition ivåras som behandlas här i att skolket ärett stort problem.När nu en kommunalpolitiker lägger fram ett för-slag om ett åtgärdsprogram mot skolk hoppas jag attskolministern tycker att det är mycket bra att kom-munerna arbetar med sådana åtgärdsprogram motogiltig frånvaro i gymnasiet.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Gymnasieskolan är en frivillig skol-form. Det betyder inte att frivilligheten innebär skall få vara borta hur mycket som helst. Minuppfattning är att det ligger ett ansvar mellan lärareoch elev när det gäller att vara i skolan, att elevenskall vara i skolan. Den förmån som vi har i ,att samtliga elever kan erbjudas treårigt gymnasium,förutsätter också att eleven ser sitt ansvar i den härrollen.Kunskap för att kunna möta framtiden är det bästavi kan ge våra ungdomar. Jag möter många somkommer från länder där gymnasieskolan inte är så välutbyggd som i . Där har man kommit till in-sikt om förmånen att få gå i skolan. Man ser också,och har kunskap om, att detta är en förutsättning föratt man skall kunna få arbete . Det gällersåväl att gå till högskolestudier som att få en utbild-ning som kanske ger mer yrkesinriktad kunskap. Detär den insikten som jag anser att det är viktigt att ävenvåra elever har; att det är en förmån och en förutsätt-ning för en bra framtid.Anf. 4 ():Fru talman! Det var vackert talat, men det var juinte riktigt klargörande ändå. Här har en skolpolitikeri sagt att han vill lägga fram ett åt-gärdsprogram mot skolk. Då säger en hög chef påSkolverket: Det går inte. Det finns inget som heterskolk, för det finns ingen närvaroplikt. Kan vi varaöverens om att det är ett helt felaktigt resonemang?Har man fått en plats i gymnasieskolan så är manskyldig att i största möjliga utsträckning ta del avundervisningen.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Som jag säger är det ett ansvar att gå iskolan. Det är inte barn vi pratar om. Det är i stort settvuxna människor som går . Un-dervisningen kan vara upplagd på olika sätt.Den kan vara projektinriktad. Det innebär att mandelar av tiden kommer att befinna sig direkt i klass-rummet. Andra delar av tiden befinner man sig i and-ra lokaler i skolan. Andra delar av tiden kanske manutför arbetet hemma. Men plikten att gå dit - även omdet är en frivillig skolform - att vara där, att ta sittansvar, att få den kunskap som man är berättigad till,den tar jag för självklart att eleverna själva skall inse.Därför ser jag inte någon nödvändighet av att införadetta med skolk på gymnasiet.Varsel inom exportindustrinAnf. 6 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till vicestatsministern. ESAB i varslade i går 180 per-soner. Under var det stora varsel vidDegerfors och . Det förefaller som omAsienkrisen slår väldigt strukturellt och hårdare drab-bar de län som har en stor exportindustri. Jag villdärför fråga vice statsministern om regeringen äruppmärksam på de regionala skillnaderna när detgäller ökad arbetslöshet och fler varsel.Anf. 7 Vice statsminister ():Fru talman! Ja, när vi nu ser Asienkrisens effekterså är det förvisso industrisektorn det handlar om. Såsnart man har sagt det blir det också en direkt geogra-fisk obalans när det gäller hur detta drabbar. Rege-ringskansliet är förvisso klar över den här situationen.Jag kan inte säga att vi har omedelbara åtgärder fördet. Det ingår i det allmänna arbetsmarknads- ochnäringspolitiska arbetet. Men vi får följa det mycketnoggrant.Anf. 8 ():Fru talman! Jag uppskattar att vice statsministernmarkerar att man håller ögonen på effekterna förolika delar av landet. Jag hoppas och tror att det ock-så kommer att leda till konkreta, riktade åtgärder motde områden som drabbas hårdast. Situationen är inteså nattsvart som den var . Detfinns utvecklingspotential på många tillväxtområdenockså i de delar av landet som har väldigt tung ex-portindustri.Men det är angeläget att det ges stöd för att ut-veckla de delar som har möjligheter framåt och också kortsiktigt stärker dem över en eventuellkonjunktursvacka i områden där man har mångavarsel. Man kan t.ex. gå in med utbildningsinsatseroch liknande vid företag som ESAB.Anf. 9 Vice statsminister ():Fru talman! Det är ju det som arbetsmarknadspo-litiken syftar till. Det gäller att utnyttja den för fulltnu och också naturligtvis försöka styra om till sådannäringsverksamhet som har framtiden för sig. Menjag skulle vilja lägga till att man inte skall ta ut alltelände på en gång här när det gäller Asienkrisen. Detär just nu kraftfullt, och det slår kraftfullt mot svenskindustri. Men ingen kan säkert säga hur långva-rig och djup denna kris blir. Det kan ju faktiskt ocksåvara så att det kommer att gå till det bättre inom eninte alltför avlägsen framtid.NicaraguaAnf. 10 ():Fru talman! Jag har en fråga till biståndsministerPierre . är fortfarande i stort behovav akut katastrofhjälp efter orkanen framfart.Det internationella samfundet har reagerat snabbt ocheffektivt både genom direkt katastrofhjälp och genomstörre avskrivningar av statsskuld.Det är positivt att också på olika sätt bi-drar aktivt i återuppbyggnadsarbetet. Det akuta beho-vet måste tillgodoses. Men det är också viktigt att tahänsyn till nästa fas: det långsiktiga återuppbygg-nadsarbetet, den ekonomiska återuppbyggnaden. Ivilken mån kommer då det svenska biståndet att in-riktas på skuldavskrivningar och återuppbyggnad pålitet ? Finns det någon plan för en merlångsiktig hjälp till efter den katastrof somde har utsatts för?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Det gäller inte bara , ochdet finns en sådan plan. Vad som är oerhört viktigthär är förutom att gå in och bistå akut , vilket vioch hela omvärlden kraftfullt gör, att ha nästa fas iåtanke och börja planera för den , nämligen denlångsiktiga återuppbyggnaden. Det som har skett iCentralamerika kan vi här i bara jämföra medkatastrofen i . Detta kommer under årti-onden att hänga med i , och då behövsen stor, långsiktig och omfattande återuppbyggnads-plan.Sverige kommer att delta i den konferens somäger rum i med decentralamerikanska presidenterna. Jag har själv blivitinbjuden direkt till det mötet, därför att i stegtvå av den internationella långsiktiga återuppbyggna-den kommer att få arrangera en internationell givar-konferens här i . Att vi får det uppdragetberor på att har en lång bakgrund i med omfattande folkrörelseengagemang ochengagemang från den socialdemokratiska regeringen.Det är det förtroendet som vi nu kan bygga på för attbistå människorna kortsiktigt, medelsiktigt och lång-siktigt i Centralamerika.Anf. 12 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Man är ändåmycket orolig, framför allt från den nicaraguanskaambassadörens sida här i . Man ser oerhörtallvarligt på situationen och jämför den med densituation som rådde efter i Europa.Det fordrar en långsiktig insats.Kommer det på den konferens som vara med på i och på den konferenssom tydligen planeras i i början av nästa åratt finnas en långsiktig plan från sida som dåkan presenteras om hur mycket insatser som mantänker bidra med, och kommer det att framgå hur denplanen ser ut på lång sikt?Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Det kommer det att finnas. Det somjag avser att bidra med är att säga att det inte gäller attbygga upp det gamla utan att det gäller att bygganågot nytt. Det som vi nu ser är nämligen ocksåmycket av en rovdriftens revansch på människor ochmiljö. Man har haft en omfattande miljöförstöringunder årtionden som har bidragit till att förvärra den-na katastrof. Man har haft rovdrift på människorgenom att tvinga ut dem i fattigdom och slum ochpolitiska och ekonomiska orättvisor. Även det skallman åtgärda för att det skall bli en långsiktig åter-hämtning i detta område. Det gäller inte bara åter-uppbyggnaden. Detta är en politisk, ekonomisk, soci-al och kulturell återuppbyggnad som skall bli hållbar.Det kommer vi att bidra med. Och jag är inte säker påatt den kunskapen finns på alla håll.HallandsåsenAnf. 14 ():Fru talman! Jag riktar mig till miljöministern. Imåndags var miljöministern ute och framförde sinpositiva syn på ett fortsatt bygge vid . Itisdags presenterades en svidande rapport från rege-ringens tunnelkommission som har granskat orsaker-na till att tunnelbygget vid blev en kata-strof med gifter och miljöskandaler som kännetecken.Det visar sig att det finns bristande miljökonsekvens-beskrivningar, och det kan man ju tolka som att efter-som det är ett statligt verk gör man som man vill, ochvattendomstol och länsstyrelse rättar sig efter statenspipa. Man behandlar alltså inte alla lika, eller ocksåså behandlar man alla lika dåligt. I varje fall är hante-ringen skrämmande.Min fråga till miljöministern blir: Vilket recepthar miljöministern för att undvika nya miljöskandalerav typ ?Anf. 15 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill först och främst säga att jag ärglad för att ha fått den här frågan. Jag har hela tidensagt med början vid ett besök i - jag tror attdet var mitt första besök som statsråd utanför Stock-holm, och jag tyckte att det var viktigt att göra detjust i - att en fortsatt utbyggnad av järnvägar iSverige och i är väldigt viktigt ur miljösyn-punkt. Det är också viktigt att ha en dubbelspårigjärnväg längs . Därför vore det bra om mankunde fortsätta att genomföra tunnelbygget, men, harjag gång på gång tillagt, under de bestämda förutsätt-ningarna att man får mycket starka miljögarantier föratt bygget går att fullfölja och med den restriktionenatt det inte heller får kosta för mycket.Nu har vi fått . Jaghåller med om att det i den finns en hel del kritik. Vihåller nu på att gå igenom denna kritik. Det finnsredan i dag en hel del som man kan säga. Vi måsteskärpa översynen. Om det är som sagt om att statliga myndigheter här behandlas påett liberalare sätt än andra skall det naturligtvis upp-höra. Vi måste bygga in miljöhänsyn tidigt i dennaprocess när det gäller stora projekt. Och vi måsteockså skärpa användningen av kemikalier i sådanaprojekt. Det är några av de saker som jag redan nukan säga att vi måste arbeta med. Sedan kommer detsäkert att finnas ytterligare en hel del.Anf. 16 ():Fru talman! Tätningsmedlet kemikalien som förgiftade både människor och djur anserutredarna skulle ha anmälts till tillståndsmyndigheten- som om det skulle ha hjälpt. vill gransknings-gruppen använda en kemikalie som heter TACSS.Det är en kemikalie som har fått mycket kritik i Nor-ge där den har använts. TACSS är baserad påisocyanater och dibutylftalat, ämnen som har visat sigge hormonhämmande effekter på fisk och möjligenäven på människor. Ett exempel på dess effekt är attvid prov på råttor har man sett att testiklarna krymper.Min fråga till miljöministern blir: Vad avser mil-jöministern som högste ansvarig för miljön att göraför att i fortsättningen undvika att man använderkemiska medel av typ TACSS, medel som orsakarytterligare miljökatastrofer, eller skall tunnelbyggarnariskera att få krympta testiklar?Anf. 17 Miljöminister ():Fru talman! Jag har just sagt att just användningenav kemikalier kanske är den viktigaste erfarenhetenfrån tunnelbygget i . Om det finns planer på attanvända en annan kemikalie - vilket jag inte kännertill - som har de effekter som har beskrivits, ärjag fullständigt övertygad om att den kemikalien intekommer att användas i en mycket eventuell framtidafortsättning av tunnelbygget. Jag tror inte att jagöverdriver alls om jag säger att om tunnelbygget skalldrivas vidare kommer detta att vara det projekt somhar fått genomgå den hårdaste miljögranskningennågonsin i , och det inkluderar även kemikali-er.HallandsåsenAnf. 18 ():Fru talman! Jag hade faktiskt också tänkt ta uppfrågan om . Jag tillåter mig att göra det.Vad miljöministern nu säger är ju att det fanns en heldel kritik i , och det ärju sant. Det fanns en hel del kritik i den, inte minstmot regeringen, mot att regeringen fattade beslut omprojektet innan den över huvud taget hade prövat omprojektet fick genomföras. Det är därför som det ärlitet märkligt att miljöministern går ut och talar om atttunneln bör byggas och gör det dagen innan han självenligt egen utsago haft tillgång till och läst det mate-rial som utgör. Det ärju ändå en signal om att regeringen utan att ha lästmaterialet tycker att någonting skall komma att ske.Därför undrar jag vilken slutsats av det egna ageran-det som miljöministern drar av Tunnelkommissionenskritik på den punkten. Skall regeringen gå ut och haåsikter i sådana här frågor dagarna innan ett materialkommer och som regeringen själv inte har läst ochsom är avgörande för frågans behandling? Vad tyckermiljöministern om det?Anf. 19 Miljöminister ():Fru talman! Jag tänker som miljöminister inte an-passa vad jag säger till vilken veckodag jag säger deteller till hur det ser ut i förhållande till en kommis-sionsrapport som skall läggas fram. Jag har hela tidensagt, och jag har svårt att se att någon egentligen inteskulle kunna hålla med mig om det, att det är bra atttunnelbygget kan genomföras därför att vi behöversatsa på järnvägar, inte minst av miljöpolitiska skäl.Jag kom från för två dagar sedan.Och om vi skall ha någon möjlighet att i och iUSA möta hotet från de framtida klimatförändringar-na måste vi satsa på järnvägar. Men jag har ocksåsagt - jag sade det i , och jagsade det i - att det förutsätter enstenhård miljöprövning och att det inte kostar förmycket. Och det kommer jag förmodligen att säga också. Jag kan inte anpassa mina uttalandentill veckodagar eller till hur det ser ut i relation till enrapport som kommer.Anf. 20 ():Fru talman! Det är väl ändå häpnadsväckande. inte anpassar sig till veckodagarna är väl okej;det kan jag ha viss förståelse för. Men som regerings-företrädare bör man väl ha någon liten anpassning tillatt det snart kommer ett material som vi har beställtoch som rimligen måste ha ett värde i regeringensbedömning. Den lilla anpassningen kunde väl miljö-ministern ändå vara hygglig och göra och alltså väntapå den dagen materialet kommer, oavsett veckodag.Miljöministern säger ju också andra saker dageninnan, t.ex. att det naturligtvis finns ett tak för hurmycket pengar som kan plöjas in i det här projektetför att det skall accepteras. Då undrar jag som enkelriksdagsman: miljöministern tala om var det härtaket ligger? Hur mycket är miljöministern och rege-ringen beredda att satsa för att klara miljökraven. Varligger alltså det tak som miljöministern nämnde ?Anf. 21 Miljöminister ():Fru talman! Vi har en mycket uppskakande hän-delse bakom oss i i samband med tunnelbyg-get. Jag har försökt att hantera den på ett intellektuellthederligt sätt genom att säga samma sak:Det vore bra om vi kunde bygga tunneln. Det vorebra , lika väl som det vore bra när det en gångbeslutades. Men det förutsätter mycket hårda miljöga-rantier och att det inte kostar för mycket.Nu har vi ju fått rapporten från Tunnelkommis-sionen, som i och för sig inte behandlar frågan omfortsättningen av arbetet, utan som behandlar fråganom hur det kunde gå så illa, vem det är som bär an-svaret och vad kan vi lära oss av detta. Jag har frånförsta stund sedan jag tog del av rapporten försöktlära mig om detta.Om ett tag kommer där mandiskuterar vilka alternativ som finns. Det är dåsom vi kan gå in och börja göra miljögranskningen.Det är då som vi kan gå in och börja fundera på frå-gan om hur mycket det kostar. Det vore skäligenorimligt, tror jag, att nu säga var det här taket ligger.Behörighetskrav till gymnasieskolans nationella pro-gramAnf. 22 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolministern.Fr.o.m. höstterminen måste alla elever ha god-kända betyg i kärnämnena för att vara behöriga attkomma in på gymnasieskolans nationella program.Detta tycker jag är rätt och riktigt. Jag stöder dettaeftersom effekten måste bli ett tydligt krav på eleven,föräldrarna, skolans personal och politiker att till-sammans skapa de resurser som gör det möjligt för dehär eleverna att tillägna sig kunskapen och minstbetyget Godkänd.Det är dock alltid några elever som kommer ikläm när en ny reform träder i kraft. Elever som ivåras gick ut nian utan godkända betyg i kärnämnenaär därmed inte behöriga att fortsätta på ett nationelltprogram på gymnasiet. Vidare finns det nu eleversom går i nian och som inte hinner komma i kapp föratt få betyget Godkänd. Jag tänker främst på eleversom har uttalade läs- och skrivsvårigheter, dyslexi,och dyskalkyli - ibland i kombination med MBD ochDAMP. Dessa elever måste nu få riktad specialun-dervisning. Vidare behövs det insatser som gör detmöjligt för dem att ta igen den kunskap som har gåttförlorad.Min fråga är: Kommer skolministern att följa uppkvaliteten på den undervisning som bedrivs förelever som inte har kommit in på något nationelltprogram?Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Detta är en mycket angelägen frågaför mig. Som anförde harvi en del elever som inte blir godkända. kanman gå in på det individuella programmet och där bligodkänd för de betyg som krävs för grundskolan.Inom kort kommer jag att lägga fram ytterligare ettförslag till gymnasieförordningen, nämligen att de härbetygen också räknas med som urval när man sökervidare till det nationella programmet. Detta är viktigt,för då får dessa elever möjlighet att läsa upp ochkomplettera och även att tillgodoräkna sig detta.Vi kommer dock fortfarande att ha ett antal eleversom kanske inte blir godkända i flera ämnen. Fördessa elever är det angeläget att upprätta t.ex. enindividuell studieplan som omfattar tid såväl undergrundskolan som in på gymnasiet. Frågan är om detär nödvändigt att läsa alla ämnen under grundskoleti-den eller om man kan vänta med något ämne tills mant.ex. kommer in på gymnasieskolan.Det här är två exempel på hur jag tänker hanteraicke godkända elever. Jag anser det vara mycketangeläget att även i fortsättningen följa upp och sehur de här eleverna lyckas och om svårigheternakommer att vara fler eller om vi nu harmött dem.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tackar för svaret och kan konsta-tera att skollagen inte ger utrymme för dispens när detgäller kommunens skyldighet att bereda plats i gym-nasieskolan för elever med icke godkända betyg ikärnämnena. Däremot ges det i en viss öppning. När det gäller tillämp-ningen av betygskriterierna beskrivs där att om sär-skilda skäl föreligger med hänsyn till personliga för-hållanden hos enskild elev, så kan man bortse frånvissa kriterier vid betygsättningen.Lärarna anmodas således att vid betygsättningenta hänsyn till elevens handikapp och bedöma elevensmöjligheter till fortsatta studier på ett nationellt pro-gram. Detta kan vara en möjlighet men jag ser ocksåatt det kan finnas en viss risk med en sådan bedöm-ning. Det kan ju bero på bristande resurser och kun-skaper i skolan. Jag ser alltså en fara i att man kanskesätter ett bättre betyg beroende på att man bedömerelevens handikapp på ett visst sätt.Det är därför viktigt att, som skolministern säger,fortsätta med att titta på de insatser som görs för att setill att de här eleverna får betyget Godkänd och där-med kan gå in på ett nationellt program.Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! När man, som vi har gjort, går övertill ett nytt betygsystem blir tillämpningen litet olika.När läraren sitter med en elev som är oerhört ambiti-ös, som vill väldigt mycket och som gör sitt bästa,kan det ibland bli så att ett högre betyg ges än vadverkligheten egentligen visar på. Det kommer docksurt efteråt, för sedan visar det sig att man saknadekunskapen. Därför tror jag att t.ex. lösningen med detindividuella programmet och en uppluckring i regel-systemen, så att det kan bli möjligt att få sitt betygsenare, är oerhört viktig saker, liksom att man då kaninrikta sig på ett antal ämnen under sin grundskoletidför att sedan så att säga komplettera upp.Sedan kommer nästa steg, vad man gör undersjälva gymnasietiden. Det är också viktigt att titta pådetta med flexibel tidsanvändning. Det är inte så attalla skall gå i och på gymna-siet. Vissa elever kommer att behöva . Fördessa elever är den individuella studieplanen oerhörtviktig.Ekonomiska förutsättningar för idrottenAnf. 26 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller de ekonomiska förutsättningarnaför idrotten. beslutade för ett flertal årsedan om ett vinstdelningssystem mellan AB SvenskaSpel och idrottsrörelsen eftersom balansen i fördel-ningen tidigare varit alldeles för skev. Detta är nöd-vändigt eftersom statens, ofta ganska offensiva, age-rande på spelmarknaden är avgörande för idrottsrörel-sens samlade ekonomi.Vad avser regeringen att inom rimlig tid göra föratt vidta sådana åtgärder att vi kan genomföra dettavinstdelningssystem?Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! Som ledamoten säkert vet är just nuen stor idrottspolitisk utredning ute på remiss. Remis-stiden går ut . Jag skall ta in alla re-missvaren och grundligt läsa dem. Under nästa åråterkommer jag till med ett förslag om enny idrottspolitisk proposition. Där skall vi bl.a. dis-kutera de ekonomiska förutsättningarna för idrotten.Som idrottsminister tycker jag att det är oerhörtviktigt att i fråga om statens bidrag, statens pengar,till idrottsrörelsen precis som till andra folkrörelservärna om mångfalden och bredden och också bejakade små idrotter som inte alltid har möjlighet att kom-ma in i medierna eller som inte alltid får de störstatidningsrubrikerna. Jag är också väl medveten om attdet beträffande idrottens förutsättningar att överleva iframtiden inte går att enbart luta sig mot statsbidrageller bidrag från kommunerna. Det behövs också ettbrett stöd via exempelvis sponsring. Men självklartgäller det, som sagt, att genom statens pengar värnamångfalden och bredden inom idrottsrörelsen och attbejaka att alltfler av våra barn och ungdomar även ifortsättningen kan engagera sig inom rörelsen.Anf. 28 ():Fru talman! nämnde inte statsrådet . Jag vet inte om det berodde på atthon inte tycker att det skall komma mer pengar frånjust spelmarknaden. Jag tycker att det är olyckligt attstaten är så pass offensiv som den har varit det när detgäller spel. Jag är av den principiella åsikten att peng-arna från spel på idrott till stor del skall tillfalla id-rotten.Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Om jag inte kommer ihåg helt fel av-satte vi i årets budget 105 miljoner från Svenska Speltill idrotten, och vårt förslag är att öka det ytterligaremed 5 miljoner. Vi har gjort en ommöblering blandandra anslag. Totalt avsätter vi ungefär 500 miljonerkronor på idrottsrörelsen.Det kommer att finnas anledning för oss att, när vitittar på vad den idrottspolitiska propositionen skallinnehålla, fundera över om det är en rimlig avväg-ning. Men det är ju självklart så att de pengar som vifår in på spel också skall gå till andra verksamhetersom regeringen och prioriterar.FamiljerådslagAnf. 30 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet är en metod att arbeta med utsattabarn och deras familjer. Familjerådslag bottnar i entro på familjens och nätverkets kraft.