prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — Storleks-mässigt är ni inte störst.Ungdomsgarantin: Vi vet att över 200 kommunerhar tecknat sig för ungdomsgarantin. Vi vet också attnär vi tog över fanns det nästan 40 000 långtidsarbets-lösa unga . är siffran 6 000, och detär 6 000 för mycket. Jag hoppas att de kommuner somnu går in i ungdomsgarantin skall se till att ocksådessa 6 000 försvinner.Det är intressant att höra olika företrädare be-skärma sig över sommarjobben. Vad gjorde ni åtsommarjobben? Gjorde ni någonting under er rege-ringstid åt det? Nej, det gjorde ni inte. Då blev det med liten informationsinsats 12 000fler sommarjobb. säger åtta av tio kommuner attde har fler sommarjobb än . Så med de insatsersom vi har gjort blev det fler än 1996, och i årblir det fler jämfört med 1997.Anf. 181 () replik:Fru talman! görs det jämförelser avden förra perioden, då vi hade den svåraste långkon-junkturen i modern tid, med den här perioden då detvarit en hygglig, för att inte säga, bra konjunktur.Nu säger att det är bra medmer pengar till vården. Det säger vi från Folkpartietssida, men vi beklagar att det inte kom på en mer re-guljär väg, nämligen genom en starkare tillväxt. Då vihade fått ett inflöde av skattepengar genom att skatte-basen hade vidgats.Det är vårt stora bekymmer att skattebasen smal-nar av och att alltfler skall försörjas av allt färre.Sedan frågade arbetsmarknadsministern: detinte besvärande att regera tillsammans med andrapartier som har andra meningar? Tja, det är inte såmärkvärdigt. Det kommer vi att få dras med allihop.Inget parti lär väl få någon egen majoritet.Margareta talade om den 75-procentigaa-kassenivån. Då vill jag bara litet diskret erinra omatt det var en uppgörelse mellan socialdemokrater ochmoderater. Så vi är inte främmande någon för attumgås med andra partier.Margareta talade också om storleken.Den saknar väl egentligen betydelse. Det rör sig inte iförsta hand om mandattalen utan det är den politiskatyngdpunkten som räknas, och den kommer att ligga -oavsett vilken regering vi får - i det politiska mittfäl-tet. Där befinner sig , och det gör att vi harett politiskt hyggligt manöverutrymme. Vi hävdarbåde tillväxtens betydelse och det sociala ansvaret. meningen är vi inte ängsliga för att se i backspe-geln. Vi är inte heller ängsliga att jobba utifrån detprogram som vi nu har lagt fast.Anf. 182 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag hävdar fortfarande att det måstekännas besvärande. vill ju inte fullt ut gåmed på att satsa de pengar till vård, skola och omsorgsom uppenbarligen är med på, även om nivill öronmärka dem.Moderaterna vill också kraftigt sänka kommunal-skatten, en sänkning med 18 miljarder och det mot-svarar 60 000 jobb. Min fråga till blir:Tror att det blir bättre vård, skola ochomsorg med 60 000 färre anställda i dessa sektorer?Följdfrågan blir då: Vem tror att det ärsom då får gå? Är det kvinnorna, som ni omhuldar såmycket, eller är det männen? Svaret är för mig ganskagivet, att det är kvinnorna som tvingas gå.Det är detta som gör det så intressant. Jag tror attmånga offentliganställda är väldigt intresserade av attfå veta vad anser. Är det inte en konfliktatt gå ut så hårt tillsammans med ett parti som egent-ligen vill ha ett annat system? Det är ju det som ärmotivet för . De vill inte ha någon gene-rell välfärd. I det fallet är och socialdemo-kraterna mycket närmare varandra när det gäller enoffentligt finansierad generell välfärdspolitik som ärsolidariskt fördelad.Men så är det ju inte för . De vill haett annat system. De vill ha ett system där man skallefterfråga och där de som har mest pengar skall kunnabetala för litet bättre och litet finare vård. För attkunna genomföra det måste skatterna sänkas kraftigtså att det blir mer i plånboken för den enskilde. Där-med kan den enskilde bestämma mer bland privatise-rade verksamheter - precis som man diskuterade på80-talet. Men är över . Det är bara mode-raterna i och de eventuella partier som tänkerregera tillsammans med som tror pådetta.Över hela sveper det en annan vind. Detmåste kännas besvärande att tvingas att ta ställning idenna konflikt, för det är väl ändå en konflikt?Anf. 183 HANS () replik:Fru talman! Jag uppfattade att att jag borde kunna vara muntrare. Jag sade imitt anförande att det fanns skäl att inte vara så mun-ter i de politiska församlingarna med tanke på denmassarbetslöshet som råder.När man ser på arbetskraftsstatistiken - syssel-sättningsstatistiken - blir man inte munter. Särskiltmunter blir man inte när man tittar på kvinnornassituation. Förvärvsfrekvensen för kvinnorna är nerepå 71 ½ %. I en kommentar till säger regering-ens egen tjänsteman: av antalet personeri arbetskraften - vilket är de senaste siffrorom jag har här - berör enbart kvinnorna. De fastaanställningarna minskar medan de tillfälliga ökar. Förmännen ökade tillsvidareanställningarna. För kvin-norna innebär det en drastisk minskning, och det är enminskning som vi har sett . Så här ärdet på område efter område. Jag tog upp den kortaarbetsmarknaden. av LO-kvinnorna har kortaanställningar. Det är framför allt kvinnorna som drab-bas av den bortre parantesen som ni införde när detgällde deltids-a-kassa.Jag tycker faktiskt att skalltänka sig för väldigt noga innan hon är alltför munternär vi talar om arbetslöshet, sysselsättning och arbets-kraft.Det faktum att det inte går bättre när det gällersysselsättningen talar väl för att man får göra drastis-ka ingrepp i fråga om övertidsuttaget. Inget händer.Var har vi planen för arbetstidsförkortningen? Denborde väl komma är man ser att trots att produktioneni näringslivet ökar så mycket, ökar inte sysselsättning-en som den skall.För att inte tala om hur man ser på budgetöver-skottet! Skall det användas till sänkning av fastighets-skatten för folk som har det verkligt bra? Eller skalldet användas för att höja a-kassan till och för attsätta in sysselsättningsåtgärder i näringslivet och i denoffentliga sektorn?Anf. 184 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag blir något häpen när Hans An-dersson tar upp fastighetsskatten och skattesänkningaröver huvud taget. Om jag har förstått saken rätt varockså pådrivande när det gällde attgöra någonting åt fastighetsskatten. Om jag lästeDagens Nyheter rätt försökte repre-sentant i skatteutskottet - men han misslyckades tackvare - få till en majoritet mot regering-en. Han uttalade att skattesänkningar skulle vara vidhanden. Det är inte riktigt det som vi ser står för dör-ren nu.Om vi ser på den senaste ökade arbets-kraftsdeltagandet på . Ökning-en uppgår till 39 000, och det är kvinnorna som stårför den ökningen - 47 000. Men för männen går detned. Sysselsättningen ökar totalt, och det handlar ombåde män och kvinnor. på länge ärdet nu en statistiskt säkerställd uppgång i den offent-liga sektorn, inom vård och omsorg. Man förhindrarinte bara uppsägningar, utan nu nyanställer man.Det är också intressant att se på hur kvinnor ochmän beter sig när de blir arbetslösa. De beter sig heltolika. Kvinnor skapar nätverk, bildar kooperativ ellerutbildar sig - en kraftig majoritet av kunskapslyftetutgörs av kvinnor. Männen, särskilt på landsbygd ochi glesbygd, väntar på att det skall hända någonting.Trots att jag ser att det är fråga om korta jobb ochtillfälliga påhugg för kvinnor är jag inte lika orolig förkvinnorna som jag är för männen. Männen har intekraft att ta sig ur arbetslösheten på samma sätt somkvinnorna har.Anf. 185 HANS () replik:Fru talman! Jag kan hålla med om att det finns ettstort problem i det manliga mönstret på arbetsmark-naden. Men jag vidhåller att vi harhaft en mycket besvärande situation för kvinnor. Detkan vi avläsa på kvinnors förvärvsfrekvens och sysse-sättningsgrad.Jag ställde tidigare ett antal frågor, bl.a. omSmedjebacken - för att ta ett konkret exempel. Ar-betsmarknadsdepartementet skickar ut glada depe-scher om att det nu går uppåt, därför att arbetslöshe-ten i sig minskar. Men i kan man se attdet i första hand handlar om att människor flyttar, ochdet gäller i en mycket stor del av glesbygden. Jagskulle vilja höra hur ser på detförhållandet, att läget är dramatiskt i en stor del avglesbygden.Den stora fråga som jag försökte att resa i mitt an-förande var arbetslivssfrågorna. Är det inte dags attkoppla ihop arbetsmarknadspolitiken med arbetslivs-frågorna? Är det inte så att regeringen måste ur denpassivitet som den har befunnit sig i under hela man-datperioden? Det är inte en enda fråga som är löst.När det gäller frågan om arbetsrätten säger regeringenatt det inte finns något att göra. Det låter helt vansin-nigt med tanke på den nya arbetsmarknad som vi nulever i.Hur är det med arbetstidslagstiftningen och infly-tandet över arbetstiderna? Det händer ingenting. Hurgår det med kompetensutvecklingen? Kommer rege-ringen att ställa krav och att avisera förslag som inne-bär att man faktiskt garanteras en betydande del kom-petensutveckling inom ramen för sitt reguljära arbeteoch att arbetsgivarna skall stå för en hel del av fioler-na när det gäller finansieringen?Det är en typ av fråga som jag åtminstone skullevilja ha en hint om innan vi bryter för sommaren. Jaglovar att vi från kommer tillbaka isamtliga dessa frågor med konkreta förslag och medmycket nerv i diskussionen.Anf. 186 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! I en situation med mycket hög arbets-löshet tenderar debatten att fokuseras nästan enbart pådet. Det må vara rätt eller fel, men så är fallet.När vi nu ser att det ändå sker någonting, att ar-betslösheten minskar och jobben kommer, om än ialltför långsam takt - om det kan vi nog vara överens- kan vi också fokusera på andra områden. Arbets-livsfrågorna är ett sådant område. Det kan t.ex. handlaom arbetsorganisation, tystnad på jobbet, mobbningpå jobbet. Men det kan också handla om de konstigatjänsterna framför allt inom den offentliga sektorn,som inte kommer att attrahera eller kunna locka per-soner en bit in , då det kommer att behö-vas så många nyrekryteringar. Människor kommerinte att vilja arbeta där, därför att det är ingen somkan försörja sig på , dessutom med dålig lönpå heltid redan från början.När det gäller det sistnämnda vill jag säga attMargot och jag har fått ett uppdrag attjobba med . Vi skall försöka skapa enstruktur där heltid blir norm. Det blir ett spännandearbete, som jag ser mycket fram emot. Vi skall börjaarbetet . Vi förbereder också en ar-betslivsproposition, som skall komma , medinnehåll av det slag som jag har nämnt här.När det gäller kompetensutveckling för de perso-ner som har arbete är, som vet, grup-pen i gång. Jag hoppas, tror och förutser att gruppenskall kunna lämna ett förslag . Det är treparter som skall bli överens. Därför kan jag inte uttalamig mer bestämt än så. Det är naturligtvis ett ansvarframför allt för arbetsgivarna att se till att människorunder deras anställningstid får kontinuerlig utbild-ning. Men det behövs litet smörjmedel både frånarbetstagarnas sida och från statens sida, och det ärdet som vi nu diskuterar.Anf. 187 () re-plik:Fru talman! Jag hör nu att arbetsmarknadsminis-tern tar upp detta med tystnad på jobbet, som jagägnade en del av mitt anförande åt, och att det skallkomma en arbetslivsproposition som vi kan vänta tillhösten. Det är bra.Margareta tog upp att det behöver skapasnya gröna jobb i kretsloppssamhället. Jag undrar dåhur arbetsmarknadsministern vill göra. Varför inteöppna sig för en skatteväxling som vi i Miljöpartietföreslår? Vi vill finansiera en skatteväxling genomhöjda energiskatter och höjda skatter på miljöstörandeutsläpp och därmed en sänkning av skatten på arbete.Vi vill sänka arbetsgivareavgiften med 7-8 miljarder. Det ger nya gröna jobb, ochdet styr samhället i en ekologisk inriktning, som ar-betsmarknadsministern också var inne på. När ävenEU föreslog en liknande skatteväxling sade densvenska regeringen nej, vilket var att gå emot ettekologiskt arbete för ett hållbart samhälle.Jag vill också ta upp frågan om arbetstidsförkort-ning, som även nämnde. Det är nå-gonting som vi har tjatat om här. MargaretaWinberg är öppen för det ibland och ibland inte. Jagundrar om det kommer något förslag om en arbets-tidsförkortning. Jag ser arbetstidsförkortningen i fö-rening med en skatteväxling, som vi i Miljöpartietföreslår, som det absolut viktigaste för att få fram nyajobb.Sedan har jag en liten fråga. Jag har sett avigsi-dorna med resursarbete, hur människor faktiskt utnytt-jas för att utföra vanliga jobb med mindre betalt.Människor blir först avskedade men får sedan kommatillbaka som resursarbetare. Skall detta verkligenfortsätta? är med på en reservation till-sammans med tre andra partier om att detta skallavskaffas.Anf. 188 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! När det gäller skatteväxlingen har vifaktiskt tagit en del steg i den riktningen. Det som ärproblemet med alla miljöskatter är bara att de intebygger på att vi skall få in pengar, utan de bygger påatt det miljöfarliga skall avskaffas, och i takt med attde avskaffas så minskar ju skattebasen. Det gör att detär en något osäker skattebas. Men det betyder inte attvi inte skall använda oss av den. Självfallet är deekonomiska styrmedlen viktiga. Vi får också tänka påatt vi inte kan gå i en alldeles egen takt här, därför attvi har en konkurrenssituation att ta hänsyn till. Detkan ibland vara en ganska knepig balansgång att be-skatta på ett sådant sätt att verksamheten ändå blirkvar i och inte flyttar till något annat landsom har en lägre sådan skattesats.När det sedan gäller resursarbeten känner jag inteigen det som beskriver. Om mantittar på de olika typer av åtgärder som finns, vill jaghävda att resursarbetena hör till dem som är de bästakvalitativt. Det är de fackliga företrädarnas uppgift attse till att man inte skall kunna bli avskedad en dagoch komma tillbaka som resursarbetare. Detär naturligtvis helt fel. Men resursarbeten är, som jagser det, en bra metod att använda i avvaktan på att denya och många miljarder som vi nu har anslagit ochkommer att anslå till vården, skolan och omsorgen fårfull kraft, dvs. tills man kan anställa på vanligt sättfullt ut. Under den tiden kan resursarbetare vara enbra avlastning för personalen och kan höja kvalitetenför de sjuka, för de gamla och för barnen.Anf. 189 () re-plik:Fru talman! Jag vill påminna om att jag också frå-gade hur arbetet med arbetstidsförkortning fortsätteroch om vi kommer att närma oss enarbetstidsförkortning. Som jag sagt tidigare är det juvarannan damernas som skall gälla, vilket även har drivit så länge.Det kanske kan få genomslag , specielltnär vi har en kvinnlig arbetsmarknadsminister.Jag tackar för svaret på frågan om skatteväxling.Det kanske kommer att bli en öppning för en skatte-växling , hoppas jag.Vad som inte har tagits upp är detta med fri-året, som har varit inne på ochäven litet grand. Man kanske kan hoppaspå att det kommer att bli någonting av detta i framti-den.I dagarna sjunger flera ungdomar en strof i enkänd studentsång: Den ljusnande framtid är vår. Jaghoppas för våra ungdomars skull att framtiden blirljus, , och undrar vad man skallgöra för att den verkligen skall bli så ljus? Jag hoppasatt den blir bättre.Därmed vill jag från utskottets sida tacka Marga-reta för och för debatterna. Jaghar verkligen uppskattat att arbetsmarknadsministernställer upp på våra debatter. Det tycker jag är väldigtfint.Jag skall läsa boken , som vi fick.Anf. 190 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag vill också tacka den här tiden.Vi har ju diskuterat arbetstiden , ochdet finns inget nytt att säga i frågan. Vi har ett beslutfrån vår kongress om att arbetstiderna skall minskas. Iförsta hand skall det ske genom överläggningar mel-lan parterna. Om det inte leder till något bra resultat,är vi inte främmande för lagstiftning. Så har det ut-tryckts.Övertiden kommer det sannolikt att hända någon-ting med om vi får fortsätta, naturligtvisberoende på valet.Friåret är fortfarande en lockande tanke förmånga. Men i nuvarande konjunktur med svårigheterinom många branscher att hitta kvalificerat folk är juinte friåret det som ligger först. Det handlar alltså omatt undandra arbetskraft. Det kan man syssla med närarbetslösheten är väldigt hög och det inte finns såmånga nya jobb. Men i en situation när arbetslöshetensjunker och de nya jobben blir fler och fler är friår-stanken inte helt konjunkturpolitiskt riktig.Slutligen strofen den ljusnande framtid är vår: Jagär ganska övertygad om att de studenter som går utoch som utbildar sig kommer en bit inpå att ha en ganska stor arbetsmarknad attvälja på. Så i den bemärkelsen tror jag att det som desjunger faktiskt kommer att slå in.Anf. 191 () replik:Fru talman! I ett sammanhang i sitt anförande sadeMargareta : om inte klyftorna skall öka. Men,fru talman, klyftorna finns ju redan.Jag hänvisade i mitt anförande till ,kommunstyrelsens ordförande i och socialde-mokrat. Han sade att det ligger en fruktansvärd dra-matik i det ras har sett. Där är alltså bara 60 %av befolkningen sysselsatt.Ser inte det här enorma be-kymret? Ligger det någonting i vad Hans Anderssonsade om att vi håller på att vänja oss vid en sådan häroacceptabel situation?I sin förlängning kommer detta att skada tilltrontill det parlamentariska demokratiska systemet på ettallvarligt sätt. Detta är en verklig utmaning att konsta-tera att klyftorna redan finns här. Frågan är vad har för kommentar till det.Sedan ett par ytterligare kommentarer. Kunskaps-lyftet tycker vi är bra. Men vi tycker inte att man skallförsöka dölja att många har varit arbetslösa. I interna-tionell statistik redovisas det som arbetslösa.Det är alldeles utmärkt om man får ett kompetens-lyft. Problemet är om man inte får jobb när man hargenomfört detta lyft. Det är det vi pekar på. Vi måsteju också se till att vi får fram jobben, så att man får ettarbete när man har gått igenom kompetenslyftet.Ministern sade också att vi för en arbetsmark-nadspolitik som skulle bli mer otrygg. Men hur kanden bli det om den leder till att fler får fotfäste påarbetsmarknaden? Det mest otrygga är väl omman inte har ett jobb. Vi syftar till att få fler i arbeteoch till att reformera arbetsmarknadspolitiken.Sedan hade jag också en fråga om a-kassan och desom nu står där frågande . Det skullevara intressant om ministern kunde ha ett besked påden punkten. Jag tror att det är väldigt många somskulle uppskatta det.Anf. 192 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Ja, jag ser de ökande klyftorna i t.ex.Malmö. Det bekymrar mig oerhört. Där handlar detom personer som har varit långtidsarbetslösa. Det ärpersoner som, när nu jobben kommer, inte kan ta demdärför att de har dåligt självförtroende, de har felutbildning om de ens har någon och de kan dåligsvenska. För de personerna är den traditionella aktivaarbetsmarknadspolitiken viktig och bra. Det är på denvägen man måste fortsätta.Jag skulle vilja fråga tillbaka: Tror klyftorna blir mindre om man sänker skatterna?Tror inte ändå att den offentliga sek-torn, som är skattefinansierad och kräver rätt så högaskatter, har en jämlik och utjämnande effekt? Hur blirdet då om man skall regera ihop med ett parti som såkraftigt vill sänka skatterna just inom kommuner ochlandsting, med motsvarande 60 000 jobb? Det kan välinte minska klyftorna i samhället?Inte heller minskar väl klyftorna om arbetsrättenblir mer flexibel, dvs. om det blir otryggare att gå tilljobbet, om man blir otryggare i sin anställning. Mins-kar det klyftorna, ? Jag tror inte det. Jagtycker att ni skulle ta er en ordentlig funderare påvilket sällskap ni är i. Sällskapet vill inte ha minskadeklyftor, utan sällskapet har en politik som leder tillökade klyftor.Jag vill också gärna svara på frågan. De studenterdet rör sig om är mellan 500 och700 stycken. Det äralltså inte fler än så. Men för de personerna har dethär i många fall varit mycket olyckligt. Därför kom-mer regeringen att fatta ett beslut sominnebär att de som har ramlat mellan stolarnakommer att kunna få en praktik av något slag medmotsvarande utbildningsbidrag för att inte vara utanpengar i sommar.Anf. 193 () replik:Fru talman! Det var ju i alla fall ett besked. Omjag hörde rätt handlar det fortfarande om utbild-ningsbidrag, . Är det ett annat ut-bildningsbidrag kan ministern ta upp det i sin nästareplik. Men jag tycker att det är utmärkt om man nugör någonting åt dem som känner bekymmer.Det är väl ändå så, fru talman, att klyftorna blirmindre om fler kommer i arbete. Det är det som ärden stora klyftan . Vår politik syftar till att flerskall få arbete. Därför har vi ett batteri med förslagsom vi vill genomföra möjligt. På det sättetminskar vi klyftorna i samhället.Ministern sade i sitt anförande att hon tyckte attjag stod för ytterligare ett högerparti. Sedan försöktehon utmåla alla skillnader mellan oss och moderater-na. Ministern får bestämma sig.Och vad gäller det här med högerparti: Vem vardet som sänkte ersättningen från a-kassan till 75 %tillsammans med ? Jo, det var faktisktarbetsmarknadsministern. Tillhör hon därmed etthögerparti? Det var faktiskt ministern som inför valet1994 sade att ersättningen från a-kassan skulle höjas.Sedan, i regeringsställning, sänkte man den tillsam-mans med högerpartiet.Den typen av schabloner, vad som är högerpartieller inte, kan vi resonera mycket om. Vi står för enmittfältspolitik, för en kristdemokratisk politik. Det ärvåra förslag som gäller.Avslutningsvis, fru talman, vill jag önska minis-tern, debattdeltagare och utskottets ordförande en god sommar. Han gladde säkert mångagenom att inte uppta tid för kammaren.Anf. 194 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag skulle också vilja svara på någraandra kommentarer som gjorde i sittinlägg. påstod några saker, t.ex. attsysselsättningen minskar. Det är inte riktigt. Jag senaste här. Som jag sade tidigare ökarbåde arbetskraftsdeltagandet och sysselsättningen förbåde kvinnor och män i både offentlig och privattjänst.Jag vill också svara på frågan om utbildningsbi-dragen. Vi förbereder alltså ett förslag som ger ettutbildningsbidrag motsvarande a-kassa. Om man haruppfyllt villkoren får man motsvarande sin a-kasseersättning. Men det krävs en motprestation föratt få det. Allra helst skall ju studenter naturligtvisarbeta . Det är ju det naturliga. Men vivet att alla inte kan få ett arbete, och då är det här enlösning det här året.Vi sänkte inte a-kasseersättningen till för attvi tyckte att det var en lämplig nivå. Vi gjorde detdärför att det var ett led i saneringsarbetet. Så fortsaneringen var nästan färdig återställde vi den till80 % därför att vi tyckte att det var rimligt att ha dendär. får man faktiskt se till det mer långsiktigasyftet med en åtgärd.Vad ni nu är i färd med är ju att vilja regera i hopmed ett parti som har som ideologi en låg a-kasseersättning, som har som ideologi att det skallsvida litet i skinnet när man är arbetslös därför då hellre tar ett jobb.Det är en ideologi som jag inte delar. Därför stårjag inte heller bakom sådana tankar på att a-kasseersättningen skall vara eller på att manbara skall kunna få ersättning och sedannågot slags grundbelopp. Men det är väl någontingsom ni och får klara ut.Återigen: Betänk sällskapet!Anf. 195 ():Fru talman! Den här debatten handlar ju också omtilläggsbudgeten. Jag står självfallet bakom samtligamoderata reservationer i tilläggsbudgeten, men förtids vinnande yrkar jag bifall endast till reservationer-na 18, 20 och 28.I tilläggsbudgeten föreslår regeringen att kommu-ner och landsting skall erhålla ett extra statsbidrag förinnevarande år, 1998, på . Försla-gets innebörd är alltså att man i kommunernas redanbeslutade och löpande budget tillför medel till enverksamhet vars omfattning och inriktning redan ärfastställd.När vi talar om kommuner och landsting skall vivara medvetna om att det är organisationer som ihuvudsak - jag tror att det är 210 av de 284 kommu-nerna - är socialdemokratiskt styrda.