prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — Vad skall unga barnfamiljer som skall köpasitt första hus eller lägenhet göra om de inte får dra avräntorna?Skiljelinjen i svensk politik går ju inte framför allti skattepolitiken utan i synen på välfärdspolitiken. Därfinns egentligen en bred samstämmighet i riksdagen.Tragiken i den gamla del av blockpolitiken som fort-farande finns kvar är att och kd värnarvälfärdssamhället men inte kan förmå sig att samarbe-ta med de partier som strävar efter att stärka välfärds-samhället. De huvudsakliga skiljelinjerna i svenskpolitik går egentligen mellan och mit-tenpartierna.Det är därför inte ser lånefinansiera-de skattesänkningar som ett hot utan som en möjlig-het. Det bygger in en bomb i hela det system sominnebär att vi gemensamt tar ansvar för välfärden. Detär därför alltid är beredda att undermine-ra skattesystemet. De byggde in bomber genom attavskaffa skatten på O- och OTC-listorna så att debriserade och regeringen måste ingri-pa. Man bygger in bomber genom att se till att fastig-hetsskatten blir inkonsekvent och konstig.Karl-Gösta är ju också ibland lokalpoli-tiskt aktiv. vill sällan se konsek-venserna av sin skattepolitik. Han talar sällan medstolthet om besparingar i välfärden. Ni vill minskastatsbidragen och se till att kommunerna får ett sämreskatteunderlag med 18 miljarder kronor.I , som är en kommun där Moderaternavill ha tillbaka makten, vill de dessutom sänka kom-munalskatten med . Vad innebär det för välfärds-politiken? Varför talar så sällanmed stolthet om konsekvenserna för välfärdspoliti-ken? Att ni vill dra ned på välfärden är väl ändå orsa-ken till att nu kan dra ned så mycket på skatterna?Beskriv hur det ser ut i efter en skatte-sänkning på ! Det är den del av de 18 miljarder iminskat underlag som riksdagspolitiken medför. Vadhänder då med vården, skolan och omsorgen? Jagtycker att skall vara litet stoltöver sin politik. Tala inte bara om skattesänkningar,utan tala också om välfärdsförlusterna!Anf. 128 ()replik:Fru talman! Jag talar med stolthet om att kunnasänka skatten för att skapa förutsättningar för nyajobb. Vi behöver fler skattebetalare så att vi kan klaravåra välfärdsfrågor även . De inte numed den politik som står för.Jag skall be att få slå fast att jag och Moderaternainte vill begränsa avdragsrätten i något fall när detgäller ränteavdraget på fastigheter, hyreshus och lik-nande.Det är ju så, , att jag kan köpa enhur dyr båt som helst, en hur dyr bil som helst ellerhur mycket konst som helst för lånade pengar, ochräntan är helt avdragsgill. Men det är inte samma saknär det gäller fastigheter. Då måste jag beskattas föratt jag bor där. Är det rättvist?Jag läste Brännspunktsartikeln av ThomasÖstros. Där tar upp frågan att manskall ta ut skatt efter bärkraft. Då vill jag ställa någrafrågor till . På vilket sätt tar ni ut skattefter bärkraft när alltfler människor i vårt land intekan leva på sin lön eller pension? Är det skatt efterbärkraft när låginkomsttagarna får se sina skatterhöjda med mer än vad skattehöjningarna har inneburitför höginkomsttagare? Är det skatt efter bärkraft närvanliga människor tvingas att flytta från hus och hempå grund av att förmögenhetsskatten och fastighets-skatten har stigit så kraftigt? Är det skatt efter bärkraftnär vanliga människor tvingas betala förmögenhets-skatt medan miljardärer befrias?I artikeln har nämnt . Lider hela regeringen avBildtfobi? Hela regeringsarbetet tycks kretsa kringCarl Bildts förehavanden. Det bekräftar egentligenden uppfattning som jag nämnde i mitt inledningsan-förande, nämligen att regeringsarbetet har gått i stå. Iartikeln nämner statsrådet inte ord om valets viktigas-te välfärdsfråga - jobben. Jobben har ju minskat. Deär färre nu än när ni tillträdde. Statsrådet nämner inteord om de över 500 000 människor som saknar ettjobb . Stillatigande ser ni i stället att jobb för-svinner från när företag flyttar utomlands.Varför vill ni inte sänka skatten på arbete för att skapaförutsättningar för nya jobb? Det är ju nödvändigt förvälfärden i framtiden.Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! De senaste siffrornavisar att mellan har syssel-sättningen ökat med nästan 50 000 människor netto.Det är en siffra som bådar mycket gott för framtiden.Om vi har ett antal sådan år framför oss kommer vi attse en dramatisk förändring på den svenska arbets-marknaden. Jobben kommer så pass bra att vi nubörjar diskutera de goda årens problem. Vi måste juvara ute . Det handlar om att se till att undvi-ka arbetskraftsbrist. Det handlar om att se till att detfinns tillräckligt många unga människor som är intres-serade av vård, skola och omsorg. Även där kommerefterfrågan att öka starkt . Tack vare sane-ringspolitiken har vi undanröjt det största hindret mottillväxten.Vad har emot att bedriva väl-färdspolitik? Om man summerar hans skattesänkning-ar och lägger till den kommunalpolitik som man villbedriva i hans kommun, , med en skatte-sänkning på , innebär det ju en dramatisk föränd-ring av välfärden. Det går inte att hävda, så som mo-derater brukar göra, att 85 miljarder i skattesänkning-ar plus de 20 miljarder som plötsligt ladetill vid demonstrationen mot fastighetsskatten kangenomföras utan att det märks. Det innebär minst60 000 färre i vård, skola och omsorg. Det innebär attde sjuka, de arbetslösa och de lågavlönade skall beta-la mycket stora skattesänkningar för dem som tjänarväldigt bra. Vad är det för rättvisa? Varför skall desjuka, arbetslösa och lågavlönade betala skattesänk-ningar åt människor som har inkomster på ? De får kanske i måna-den i sänkt inkomstskatt. Varför skall det vara så?Anf. 130 ()replik:Fru talman! Vi har hört de löftena av tidigare fi-nans- eller skatteministrar precis före ett val. De hartalat om hur bra allting är. Det är inte så, ThomasÖstros. Välfärden fungerar inte. Den största välfärds-frågan är att det inte finns tillräckligt många jobb föratt få ned arbetslösheten. Vi har ungefär lika högarbetslöshet nu som när ni tillträdde. Det finns ju flerskattebetalare. Jag vill se till att staten garanterarmänniskor vård i rätt tid, bra skola och bra äldreom-sorg. Det är en självklarhet för oss. Men vi skaparförutsättningar för detta genom att det blir fler skatte-betalare som delar på de kostnader som samhället fårikläda sig för just detta ändamål.Ni har misslyckats . Ni har inteklarat jobben. Ni har misslyckats med skolan. Ni harmisslyckats med äldreomsorgen. Ni har inte klaratvårdköerna.Vi fick inleda den borgerliga regeringsperiodenmed att minska växande vårdköer. Människor fickinte vård i rätt tid. Vi löste de problemen utan att höjaskatterna.Ni lovade genom i valrörelsen1994 att ni skulle höja skatterna med högst 3 700miljoner. Vad har ni gjort? Ni har höjt med 70 000miljoner. Den större andelen av dessa skatter harbelastat låg- och medelinkomsttagare. Det är lågin-komsttagarna som har fått ta de stora smällarna av eraenorma skattehöjningar. Dem har ni kallat för bespa-ringar, men det är skattehöjningar som känns för denenskilda människan. Alltfler har därför blivit beroen-de av bidrag och kan inte klara sig på sina egna löner.Anf. 131 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte varit inne på något löfte.Jag har konstaterat faktum. De senaste tolv månader-na ökar sysselsättningen kraftigt. Det finns också påandra punkter en mycket god utveckling, om man seett år tillbaks i tiden. Den svenska industrin planerarinvesteringar för . Detsägs i ett TT-meddelande från 12.02 . Det är10 % mer än 1997. Ännu ett exempel kommer på huralla i börjar känna framtidstro och investe-ringsvilja och börjar anställa. Det gror en optimism iSverige.Karl-Gösta blir naturligtvis stressad. Detär ju klart att det är en stor besvikelse, men det är juett faktum.Jag vill varna litet grand.Såvitt jag förstår vill fortsättamed politiken under nästa mandatperiod. Gå inte ut ien valrörelse och säg att 85 miljarder i skattesänk-ningar inte kommer att märkas i människors välfärd.Gå ut och ta diskussionen som ni gjorde på 80-taletmed . Tala om att ni är stolta över att nivill dra ned på vård, skola och omsorg och att ni inteskall hålla på med det så mycket. Tala om att ni villdra ned på sjukersättningen och a-kassan och höjaavgifter till a-kassan för lågavlönade. Tala om att nivill höja dagisavgifterna och äldreomsorgsavgifterna ikommunerna. Gå ut och ta den diskussionen i stället.Ni vill ju ha ett mandat för era förändringar. Räkna inte bara upp de sköna skattesänkningar-na, utan berätta om vad som händer i välfärden.Vi tycker att det är viktigt att föra en öppen dis-kussion med medborgarna. Därför säger vi att vi idetta läge inte kan utlova några skattesänkningar. Viväljer nu att satsa på vård, skola och omsorg. Vi väl-jer att amortera på statsskulden. Går saker och tingväl får vi ta en diskussion i framtiden.Var försiktiga med löften. Ni vill ju ha ett mandatfrån väljarna. Som ni nu bedriver valrörelse ändar detmed förskräckelse.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Skatteministern säger att skiljelinjengår i välfärdssamhället. Jag skulle vilja säga att skil-jelinjen i stället går i hur vi tryggar välfärdssamhället.Det är där vi har vårt bekymmer. Det är där vi sermöjligheten att föra en dialog om hur andra skatteni-våer skulle gynna arbetet för fler jobb. Fler är ju medoch betalar i det sammanhanget.Jag skulle vilja beskriva situationen så, att ni harskapat en budgetbalans genom neddragningar i bl.a.skola, vård och omsorg och med hjälp av skattehöj-ningar i storleksordningen . ärsituationen den att vi har balans. Det är jättebra. Jagvill understryka det. Men vi sitter också enligt våruppfattning i en skattefälla.Är det inte dags att börja diskutera detta problempå allvar nu? Det gäller nivåer, strukturer och annat.Då kan vi komma till tals om arbetslösheten, och mankan börja anställa igen inom kommuner, skolor ochsjukvården. Man har råd. Det blir billigare att anstäl-la.Vi kan diskutera flykten av företag från Sverige.Även om den inte är så omfattande är den, tycker jag,jobbig.Vi kan inte få bort den svarta marknaden, men vikan minska den om skattetrycket blir något lägre.Vi har tjänstesektorn, där vi ser många äldre somskulle behöva köpa en del tjänster något billigare.Är det inte dags att börja diskutera skattefrågornai detta sammanhang, som täcker hela vidden?Anf. 133 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig säga till jag ser fram emot en diskussion mellan socialde-mokratin och flera av mittenpartierna om skattestruk-turerna under nästa mandatperiod. Jag tycker att det ärviktigt att sträva efter breda lösningar. Men vi måsteändå utgå från några grundläggande villkor. Jag troratt kd kan ställa upp när valrörelsen har passerat.Det handlar om att det inte är acceptabelt att lånatill skattesänkningar. Det handlar om att det måstefinnas en rättviseprofil i politiken. Det handlar om attvi måste stå upp för att ett välfärdssamhälle kostar. Ettvälfärdssamhälle måste finansieras. Det innebär inte kan gå hur långt som helst i skattesäknings-resonemang.Det är inte så enkelt som sägernär det gäller sambandet mellan skatter och syssel-sättning. och har högstaskatteuttag, kanske tillsammans med . Vi harockså högsta andel av befolkningen i syssel-sättning. Man kan inte säga att skatteintäkterna inteanvänds till någonting.De används till anställda i vård, skola och omsorg.Vi ser nu till att många kommuner kan nyanställa. Deanvänds till transfereringar och som barnbidrag ochpensioner, som gör att människor får en grundläggan-de efterfrågan. Det gör att de handlar i kvartersbuti-ken, vilket gör att butiken kan anställa en person.Ekonomin hänger ihop. Skatterna går inte ned i ettsvart hål längre, som de gjorde dåsaneringen var som värst. går ekonomin ihop. Nugår skatterna till transfereringar och till anställda ikommuner och landsting.Jag diskuterar gärna skattestruktur, men degrundläggande förutsättningarna måste vara uppfylldaför att det skall vara meningsfullt.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! De grundläggande värderingar somskatteministern lyfter fram här tror jag inte att det ärnågon svårighet att hålla med om för något av mitten-partierna. Det är ganska givet att skatterna inte kan blihur låga som helst utan att de skall finansiera de åta-ganden vi har och att vi är rädda för ett budgetunder-skott.Låt mig lyfta fram en annan bild för skatteminis-tern. Jag ser ett annat problem, nämligen att företaglägger sitt säte utomlands. Vi har diskuterat detta. Detär många arbetslösa. Visserligen har det förbättratslitet grand på slutet, men alltför många är arbetslösa.Vi har en växande svart marknad. Allt detta tillsam-mans leder till att vi är färre som betalar skatt. De fåsom skall bära skattebördan får en allt tyngre börda.Det bli alltså färre som skall betala lika mycket i skatt.Hur ser skatteministern på den situationen?Anf. 135 Statsrådet ():Fru talman! Det är ingen tvekan om att det vikti-gaste bidraget till försvaret av välfärdssamhället är enhög och full sysselsättning. Det är naturligtvis därifrånskattekraften kommer. Det går aldrig att nå det lägetmed ofinansierade skattesänkningar. Vi måste se tillatt benhårt hålla i de offentliga finanserna och så att vikan satsa på vård, skola och omsorg. Vi måste se tillatt amortera på statsskulden och hålla räntorna nere,så att vi får den investeringsutveckling som det tala-des om i det TT-telegram jag nämnde alldeles nyss.Då får vi en sysselsättningsutveckling som gör attmänniskor återigen vågar börja konsumera. Så hängerekonomin ihop.Det jag är rädd för är att vi återigen i riksdagenskammare kan se en räntehöjarkoalition formera sig.Parti efter parti går ut med särskilt riktade löften tillsärskilda väljargrupper.Kd har i princip sagt att man inte sätter sig i en re-gering som inte satsar på vård, skola och omsorg, menmoderaterna vill minska deras möjligheter med 18miljarder och säga upp 60 000 personer. Moderaternakommer inte att sätta sig i en regering som inte fårsänka skatterna med 85 miljarder. har sinafavoritförslag om t.ex. arbetsgivaravgifter som de villfå igenom, och dessutom förslag om vård, skola ochomsorg. Hur går detta ihop?Det finns en oro bland många människor för att viåterigen skall hamna i den uppåtgående räntespiralen.Ni måste ju kunna leverera till era väljare vad ni lovari valrörelsen.Tänk på det under valrörelsen, över vad som är rimligt att genomföra av allade löften ni ger under dessa månader.Anf. 136 () replik:Fru talman! Ett problem med skatteministern är atthan inte ser några problem med dubbelbeskattningen.Det är faktiskt inte bara borgerliga politiker somser problem med detta. Jag läste en debattartikel avErik 1995, dvs. innan han kom in i regering-en, där han klart och tydligt redogjorde för hurolämpligt det är med alla typer av selektiva insatser.Han skrev:För att undvika snedvridningar bör reglerna varalika för stora och små företag, för noterade och onote-rade, för gammalt och för nytt kapital. Vill man hafler jobb skall självklart inte riskkapital beskattasdubbelt så hårt som pengar som t.ex. placeras i risk-fria statsobligationer.Han fortsatte genom att påtala hur dubbelbeskatt-ningen givit signalen att det är bättre att låna än attinvestera egna pengar och att följden har blivit lågsoliditet, hög skuldsättning och svårigheter för nyaoch expansiva företag att dra till sig kapital, samtidigtsom pengar låsts in i gamla, vinstrika företag medlägre tillväxtförutsättningar. Investeringskapitalet harinte hamnat där det gjort mest nytta, i ägarledet. Denenklaste lösningen är att ta bort dubbelbeskattningen iägarledet. Jobben har blivit färre än de behövt bli.Jag kunde inte ha uttryckt det bättre själv. Skul-den, , till att jobben blivit färre än vadde behövt bli ligger tung på socialdemokraterna, somåterinförde dubbelbeskattningen efter valsegern 1994.Anf. 137 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror inte att ettögonblick tror att det finns någon mätbar skillnad isysselsättningsutvecklingen beroende på om detfunnits en dubbelbeskattning eller inte.Under senare år har den här diskussionen föränd-rats ganska kraftigt. Man kan höra det när ekonomer-na av facket diskuterar. brukar oftapåpeka att Uppsalaekonomerna är särskilt intressantaatt lyssna på. Jag kan då rekommendera Sverigeskanske största auktoritet på området, ,professor i nationalekonomi, som har fått med sigstora delar av etablissemanget på det här området i sinbeskrivning av hur internationaliseringen faktiskt harförändrat förutsättningarna. Investeringskostnaderna bestäms inte av hur svenska aktieägare beskattas.De bestäms internationellt. En tredjedel av börsen harutländska ägare.Om vi avskaffar dubbelbeskattningen generelltpåverkar det alltså inte storföretagens investerings-kostnader. Det ger inte ökade investeringar, det gerinte ökad sysselsättning. Om man däremot, säger desom kan området, riktar en skattelättnad till dem sominte har samma tillgång till internationell kapital-marknad - varför inte exempelvis onoterade bolag,som ju har tagit ställning till? - får man eneffekt, eftersom man då stärker deras konkurrensför-måga i förhållande till de stora bolagen på den inter-nationella kapitalmarknaden. Då sänker man derasinvesteringskostnad, och så får man ökad sysselsätt-ning.I ett läge med knappa budgetresurser föredrar jagen sådan sänkning, som ger en effekt på investerings-kostnaden, framför en generell lättnad i dubbelbe-skattningen.Jag rekommenderar att studera dennya diskussionen och debatten, för den är viktig.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag undrar om också harstuderat detta. Det intryck jag har fått av de ekonomerskatteutskottet har talat med är i alla fall att dubbelbe-skattningen är av ondo.Jag har undrat: Hur kan jobben vara så få om po-litiken är så bra? Jämfört med tiden för regeringsskif-tet är sysselsättningen praktiskt taget oföränd-rad. Det handlar faktiskt t.o.m. om -2 000 jobb, mendet kan ju vara ett statistiskt fel. Under den socialde-mokratiska regeringens och har detinte tillkommit ett enda nytt jobb. Ni tog över i ettläge då sysselsättningen var i starkt uppåtgående.Detta uppåtgående fortsatte sedan av bara farten, mendärefter sjönk det.Jag fick en liten förklaring till det här och en in-blick i socialdemokraternas retorik när jag läste , där han skriver:Jag hade gripits av valfeber - det var då valet1988. Jag ville vinna valet, och jag visste att det barakunde ske om partiet och dess företrädare både fram-stod som och själva kände sig duktiga och fram-gångsrika. Därför måste vi beskriva både historienoch framtiden med tillförsikt och optimism.Jag undrar, jag.Anf. 139 Statsrådet ():Fru talman! vet liksom jag vad detvar som gjorde att det fanns en enda ljusglimt 1993-1994. Det var den rekordstora devalveringen, somregeringen kämpade med näbbar och klor för att för-hindra. Det är klart att en sådan jättedevalvering geren stimulans till exportindustrin. Så är det. Och ex-portindustrin reagerade . Menunderskotten låg där som det stora hindret mot att deninhemska efterfrågan skulle komma i gång.Nu är det undanröjt, och då kommer det sunda,parat med stark exportökning och inhemsk konsum-tion, inhemska investeringar. Då börjar ekonominväxa på ett sätt som vi inte har sett på mycket länge iSverige.Jag vill avslutningsvis tacka för etttrevligt samarbete - kort men trevligt. ju en del kontakter med min hemstad . Jaghoppas att vi får chans att diskutera skattepolitik litetvid sidan av . Tack skall du ha,!Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag tänkte ta upp en tråd som jag hadeuppe i ett tidigare replikskifte med mensom jag då inte riktigt hann avsluta. Det gäller fråganom miljöskatter som skattebas.Det finns en spridd uppfattning om att om manhöjer energi- och miljöskatter leder det till att basenför de skatterna försvinner, dvs. att utsläppen ochenergianvändningen försvinner. Jag skulle vilja se detsamhälle som klarar sig utan hjälpenergi, utan ener-gitillförsel. Det är ungefär lika sannolikt som ett sam-hälle utan människor. Det är naturligtvis inte möjligt,utan skattebasen försvinner inte. Frågan är snarare hurpass stor den skattebasen är och hur pass hårt man kanutnyttja den utan att det får andra negativa effekter.Diskussionen om skatteväxling för miljön handlarjust om hur mycket man kan lägga på skattebasenenergi- och miljöutsläpp. Det som är aktuellt är fram-för allt koldioxidskatt. Däremot är det naturligtvis intemöjligt att ta ut särskilt mycket skatt på t.ex. metaller,kväve eller svavel. Där är möjligheterna mycket merbegränsade.Den bedömning som gjordes i var att man åtminstone skulle kunna ta utlika mycket som , vilket med momseffekteninräknad rör sig om 60 miljarder. Det vore intressantmed en kommentar från skatteministern vad gäller omhan kan tänka sig att föra det arbetet vidare. Här iriksdagen har hela tanken kring skatteväxling förmiljön stannat upp, trots att det i ord låter som att detskulle finnas en stor samstämmighet. Händer detnågonting?Anf. 141 Statsrådet ():Fru talman! Skatteväxling är en intressant tanke.Däremot har det litet kommit att betraktas som enlösning som innebär att man slår två flugor i en smäll,något som jag inte tror existerar. Jag tror inte att manså enkelt kan lösa både långsiktiga miljöproblem ocharbetslöshetsproblem. När man tittar närmare på detvisar det sig att så inte är fallet.Vi skall använda ekonomiska styrmedel som ettsätt att styra mot ett ekologiskt uthålligt samhälle.Sverige gör det, framgångsrikt, och pekas ofta avOECD ut som ett av de länder i världen som är mestframgångsrika på det här området. Men det måste skeunder vissa förutsättningar. En sådan är att vi inte kandriva en miljöpolitik som resulterar i att svensk indu-stri flyttar över gränsen till något land som har lägreambitioner i miljöpolitiken. Därför blir EU-perspektivet väldigtviktigt.Vi kan heller inte använda oss av en skattebas somvi helst vill bli av med till långsiktiga skattesänkning-ar på inkomstskattesidan, eftersom vår ambition, i ochmed att det är en miljöskatt, är att minska den skatte-källa som vi belägger med skatt. Det är klart att detändå finns en möjlighet att föra den här typen av re-sonemang under nästa mandatperiod.På energiskattesidan gör jag bedömningen att vi har skatter som ligger på en nivå som vi kan bäraoch som ger en god miljöeffekt. Jag ser inte på kortsikt några möjligheter att gå längre där. Då får vi istället resonera om andra typer av ekonomiska styr-medel på andra områden.Anf. 142 () replik:Fru talman! Det finns olika energislag. Vissa ärmycket starkt miljöpåverkande, medan andra är det imindre utsträckning.Jag tror att det finns utrymme för högre energibe-skattning gentemot de energiformer som är starktmiljöbelastande. Det innebär att andra energiformersom inte är lika belastande gynnas. Energi- och mil-jöskatter kan vara ett sätt att utan att egentligen mins-ka skattebasen i någon större utsträckning ändå lösamiljöproblemen.Jag tänkte ta upp en fråga till. Den gäller skattenpå arbete. Skatteministern pratade sig varm för för-delningspolitik. Jag kan instämma i mycket av vadhan säger. Men beskattningen av lägre inkomster ären märklig fördelningspolitik. har delskommunalskatterna pressats upp ett antal procenten-heter, dels har egenavgifter kommit till - i praktikenen inkomstskatt för löntagarna. Det blir höga skatter.Internationellt sett är skatterna höga. Det är konstigtom heltidsarbetande människor behöver bostadsbi-drag för att klara kostnaderna när de betalaren så hög skatt. Det rimmar illa. Man frågar sig varförSocialdemokraterna låter sänka skatten för dem medinkomster men inte för demsom ligger ?Anf. 143 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller skatteväxlingen blirnästa steg att gå igenom hela energiskattesystemet föratt göra det klokare, enklare och mer användbart idenna typ av diskussioner. har vi ett energiskat-tesystem som är mycket av ett lapptäcke - historiskaavlagringar ovanpå varandra.Det pågår ett arbete i med attskapa ett sundare energiskattesystem. Riktlinjernakommer från arbete, dvs.att klarare göra skillnad mellan fiskala energiskatteroch miljöstyrande energiskatter och syftet med miljö-styrningen. Det blir ett viktigt arbete under komman-de mandatperiod.