prot · GL0974 · 1998-03-04 00:00:00 — Över hälften av jordens befolkning haraldrig talat i en telefon. Att tro att den delen avmänskligheten utan vidare skall sätta sig vid da-taskärmar är givetvis orealistiskt.Många kommuner har tagit informations-tekniken i sin tjänst för att på elektronisk väg mark-nadsföra och sprida information om sin verksamhet.En del kommuner använder sin webbplats enbart föratt förmedla turistinformation, medan andra ger in-formation om kommunens service. I en del fall läggerman ut allmänna handlingar på nätet, men det somläggs ut är högst varierande från kommun till kom-mun. Det finns ingen gemensam policy för kommu-nerna för hur Internet skall användas. Detsammagäller beträffande statliga myndigheter, verk ochstatliga företag.Ett bra exempel på en offensiv satsning på det härområdet är hemsida. Men det räcker inte.Alla statliga myndigheter, verk och statliga företagborde ha en strategi för användningen av IT som enviktig del i sitt informationsuppdrag till medborgarna.Även om det som bör göras skall ses som en ser-vice till medborgarna, inte som en skyldighet, är frå-gan ändå så angelägen att Moderata samlingspartietoch liberalerna anser att regeringen skynd-samt bör återkomma till med förslag tillsamlade riktlinjer för en webbaserad information ochanvändning av Internet för kommunikation med med-borgarna.Men det är väsentligt att t.ex. konflikten mellansäkerhet och öppenhet samt regler för diarieföringenbeaktas särskilt i sammanhanget. Vilka uppgifter somhelst kan naturligtvis inte läggas ut på nätet. Jag tän-ker närmast på uppgifter i ärenden om enskilda män-niskor.Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Anf. 91 ():Herr talman! I inlägg gjordesmånga intressanta påpekanden om teknik och införingav teknik i samhällen och även om hur tekniken häng-er ihop med den ekonomiska fördelningen. I förläng-ningen av hans anförande ligger en inställning tillfördelningen av ekonomiska resurser som vanligenbrukar vara moderater fjärran. I varje fall tycker jagatt det låg mycket i det som sades om hur teknikeninplanteras.Det görs en hel del arbete i detta sammanhang,och vi har inte så konträra åsikter i motionerna. Medtanke på det arbete som genomförs och den presenta-tion av IT som redan sker har det inte funnits anled-ning för mig att biträda reservationen i detta stycke.Jag kan nöja mig med att tillstyrka utskottsmajorite-tens uppfattning.Däremot har jag, herr talman, på ett par andrapunkter måst reservera mig med anledning av väns-terpartimotioner. Den första gäller förslaget om ut-redning av ombudsmannainstitutionerna i Sverige.Vi har en rad olika ombudsmän. Den förnämste är,skulle jag vilja påstå, ellerriksdagens ombudsman, som folk brukar kunna vändasig till för att få undersökt om man har blivit behand-lad på vederbörligt sätt av myndigheterna. Det harockså tillkommit en rad andra ombudsmän. En delsorterar under regeringen, som Jämställdhetsom-budsmannen, , osv.Det har blivit en ganska gyttrig bild av vart manskall vända sig, om man känner sig trampad på tårnaeller misshandlad av någon myndighet. Jag menar attdet borde vara rimligt att det utreds om man kan få enmera sammanhållen ombudsmannainstitution, som iså fall bör ligga under . Man kan diskuteraom det skall vara en eller flera myndigheter - det ärutredningens sak att gå igenom det - men det är vik-tigt att få en större klarhet, så att människor vet vartde skall vända sig. Vi har yrkat på en sådan här ut-redning om ombudsmannainstitutionerna i Sverige.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Det finns en rad olika styrelser för statliga verk,bolag osv. där det utbetalas arvoden. I en del av dessastyrelser utgår ganska feta arvoden, och i en del ärarvodena av mera symbolisk karaktär. I en enskildmotion framförs förslag om att arvodena borde sänkasrakt av. Jag har inte kunnat biträda det men menar bör göra en översyn av hur arvodena är konstrue-rade i de statliga styrelserna. Framför allt bör de somtjänar oerhört mycket på att sitta i olika styrelser fåsina inkomster beskurna. Vi tror inte att det är sunt attha en politik där styrelseuppdrag, som ju inte är hel-tidsuppdrag, ibland arvoderas på ett otillbörligt högtsätt.Vi menar att det krävs en översyn av arvodesfrå-gorna, och med en sådan moderering har jag velat gåmotionen till mötes. Jag yrkar bifall till reservation nr3 vid detta betänkande.Anf. 92 ():Herr talman! Vi har inte lyckats komma helt över-ens i alla frågor i . Det föreliggerdärför reservationer från några partier, bl.a. från Mil-jöpartiet. Jag vill börja med att yrka bifall till reserva-tionerna 1 och 3.Den fråga som jag tycker att det hade varit vikti-gast att få en annorlunda behandling av i betänkandetgäller ombudsmannafunktionen. om-budsmannainstitution är mycket gammal. Det är enmycket bra myndighet, som är vitt känd över världen.Vi har under tyvärr fått enutveckling som lett till ytterligare ett antal ombuds-män, med sämre befogenheter, mindre resurser ochmindre respekt bland andra myndigheter och inom detoffentliga . Jag tror liksom många andra att ensammanslagning av dem skulle kunna återskapa enbredare respekt och kunde leda till en kraftfullareombundsmannainstitution i , för samtliga fri-och rättigheter.Den andra reservation som jag vill yrka bifall tillgäller arvoden i statliga styrelser. Det har utvecklatsmycket skilda traditioner inom olika statliga styrelser.I en del styrelser har man mycket låga arvoden medanarvodena är väldigt höga i några få styrelser. Åtmins-tone vid en anblick utifrån kan det synas ganskamärkligt och litet svårt att förstå. Jag tror därför attdet skulle vara bra att se över hela det här området föratt komma fram till om man kan få en tydligare ge-mensam policy för sådana här frågor. Medborgarnaskulle då inte behöva känna att några ger sig självaförmåner på statens bekostnad.Alltså bifall till reservationerna 1 och 3!Anf. 93 ():Herr talman! I betänkandet KU21 behandlas yr-kanden i 22 motioner på en rad olika ämnesområden.Jag kommer i mitt inlägg i huvudsak att kommenteranågra av de punkter där utskottet inte är helt enigt. Jagyrkar redan nu bifall till utskottets hemställan i desshelhet samt avslag på samtliga motioner och reserva-tioner.Frågan om ombudsmannaorganisationen behand-lades av KU så sent som . Vi står där fastvid det som då beslöts i denna fråga. Vi anser att JO:ssärställning skall behållas. Vad gäller KO, JämO, DO,BO och HO har KU tidigare uttalat att det kan finnasanledning att diskutera dessa ombudsmannaorgansamt uttalat farhågor för organisationernas uttunningoch att det kan bli oklarheter för medborgarna när detgäller att hitta rätt bland dessa olika ombudsmän.Under hösten har presenterats tre olika betänkan-den som berör denna fråga. Det är betänkanden frånEDA, och . De nämnda förslagen beredsför närvarande av regeringen. Utskottet förutsätter attregeringen prövar ombudsmannaorganisationensverksamhet. Med hänvisning till nämnda betänkandenfinns nu ett konkret skäl för regeringen att se över deunder regeringen lydande ombudsmannaorganen.I betänkandena från , och synpunkter som belyser att det finnsbrist på resurser och en uttunning. Med tanke på vadKU tidigare framfört och med signaler som finnsförutsätter vi att det finns anledning för regeringen attse över den här frågan utan att vi behöver skriva detpå näsan på den.Det finns en reservation om en fråga som inte harnämnts. Det gäller den alkoholfria representationen.Motionen tar upp frågan att man skulle ha ett absolutförbud när det gäller och i övrigt ha enrekommendation om återhållsamhet när det gällerstatliga och kommunala bolag, myndigheter och för-valtningar.Socialutskottet har tidigare haft den frågan uppeoch sagt att man förutsätter att det sker en restriktivoch återhållsam tillämpning när det gäller de härfrågorna. har tagit upp frågansedan långt tillbaka i tiden. Det har säkerligen alltidtagit upp den. Men som framgår av handlingarna harman behandlat frågan , 1993, 1994, 1995,1996 och 1997. Utskottet har då instämt i det somsocialutskottet har sagt. Utskottet gör så lika-ledes år 1998.När det gäller arvoden finns det två likalydandemotioner av samma motionär. Utskottets uppfattningär därvidlag, och där delar vi reservanternas uppfatt-ning, att man inte bara som sägs i motionen kan be-ställa en utredning med syfte att det skall skäras 25 %rakt över. Det är inte rimligt. Utskottet menar attarvodena skall sättas i relation till kompetenskrav,arbetsinsats samt möjligheter att rekrytera kompetentpersonal.Skäligheten måste alltså bedömas från fall till fall.Vi utgår från att statliga myndigheter och företag somhelt eller delvis ägs av staten noga prövar arvodsnivå-erna så att dessa inte framstår som oskäliga. Jag troratt den uppmärksamhet som har visats den här fråganinte minst från KU:s sida borde ge den signal att manär observant därvidlag.Det råder inga delade meningar om IT-frågornassnabbt ökande betydelse. Det belyses inte minst avden stora aktivitet initierad bl.a. av regeringen vadgäller utvecklingen av informationstekniken. Det ären aktivitet, som har vittnats om här, som ligger väl ilinje med de aktuella motionerna.Sedan hösten 1997 finns en gemensam webbplatsför den offentliga sektorn i form av Direkt.Här finns utarbetade krav och gemensamma regler fördeltagandet. Internetinformationen till allmänhetenväxer mycket snabbt.Listan över pågående projekt och aktiviteter frånsamhällets sida är onekligen imponerande, och detskulle ta onödigt att här från talarstolen re-dovisa dem. Men bakgrundsmaterialet finns fylligtredovisat i betänkandet. Jag måste dock erkänna attmin egen kompetens i dessa frågor är synnerligenringa då jag har lämnat "Tipp-Ex-stadiet" ochinte kan bedöma kvaliteten på alla aktiviteterna.Det finns dock en sak i det blocket som jag kännerdet extra angeläget att lyfta fram och understryka. Detär de synskadades möjligheter att kunna ta del av detinformationsflöde som blir allt rikligare och viktigaremed hjälp av den nya tekniken. Det finns här en mo-tion som vill lägga ett direkt ansvar för att det skallfinnas anpassad utrustning för de synskadade.Vi är inte beredda att i detta läge föreslå att manskall ställa de kraven på kanske i första hand kommu-nerna. Det rör sig om ganska mycket pengar. Men vimenar ändå att det finns all anledning för berördamyndigheter att noggrant se på hur informationsflö-dena går och försöka att se till att vi inte får en ut-veckling där de synskadade får allt svårare att ta delav informationen och på det sättet också riskerar att fåmindre möjlighet att demokratiskt påverka processen.Det som är intressant i det här fallet är de medbor-garkontor som har växt fram. De var för några årsedan något tiotal och är kanske etthundratal. Det förväntas att de skallvara uppe i 180 stycken. Vi vill peka på att det finnsanledning för alla myndigheter att bevaka att man därockså får en teknisk utveckling som gör det möjligtför även de synskadade att ta del av den nya tekniken.Jag slutar här mitt anförande så att jag håller mintaletid.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )6 § Offentlighet och sekretessFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU22Offentlighet och sekretessAnf. 94 ():Herr talman! Jag tänkte att jag också denna gångskulle fatta mig kort. I detta betänkande om offentlig-het och sekretess har ett antal motioner behandlats.Från sida har vi en övergripande syn ide här frågorna. Vi vill försöka utvidga de här tankar-na och de system som har funnits i det offentliga liveti under att använda sig av enoffentlighetsprincip.Man bör så mycket som möjligt vidga offentlighe-ten, öppna upp för medborgarna att få insyn och möj-ligheter att se vad som händer och därmed ocksåmöjlighet att påverka och delta i en offentlig debatt iviktiga frågor. Jag har några sådana punkter. Vi villpoängtera att vi tycker att det är viktigt att utvidgaprincipen om offentlighet på dessa områden.Ett sådant område gäller statliga bolag. Där har förnågra år sedan genomförts en förändring som innebäratt vi har en större insyn i kommunala bolag. Jagmenar att den förändringen måste kunna tas som ut-gångspunkt också för en förändring för statliga bolag.Det är inte säkert att man skall göra precis samma sak.Men en utredning bör kunna komma fram till bety-dande förbättringar och förstärkningar av offentlighe-ten i statliga bolag utan att för den skull försämra ellerförsvåra konkurrenssituationen för dessa bolag.En liknande fråga gäller när man i en offentligverksamhet lyfter över ett område från att ha varitbedriven i offentlig regi till att bedrivas i privat regi.När man lyfter över en skola, ett daghem, en vårdin-rättning eller någonting annat är det inte längre sam-ma öppenhet och offentlighet kring de frågor somberör det området, dvs. när man har flyttat över för-valtningen till privat regi.Det där är inte riktigt bra. Jag tycker att det bordekunna vara en självklar grundtanke när man gör såda-na här förändringar att öppenheten skall finnas kvar.Finns den med från början, och gör man också klartför alla eventuella intressenter att detta är något de fårhålla sig till om de skall delta i anbudstävlan - ellerhur man nu arrangerar överföringen - tror jag att detfinns alla möjligheter att detta skall fungera på ett brasätt.Jag yrkar bifall till reservation 1, men också tillreservation 2, som gäller en kanske något mer begrän-sad, men inte desto mindre ganska viktig, fråga. Detgäller avtal mellan näringslivet och högskolorna.Detta är något som har blivit väldigt omfattande.Näringslivet har ett intimt samarbete med högskolor-na. Det är något som jag vanligtvis tycker är positivt,och det är alltså ingenting att gnälla över. Men det ärockså viktigt att det finns en öppenhet kring hur dettasamarbete utvecklas och i vilka former det sker. Där-för tycker jag att det är rimligt att allmänheten ochmedierna också ges insyn i de här avtalen. Man skallha möjlighet att granska avtalen och studera hur sam-arbetet utvecklas.Anf. 95 BO ():Herr talman! I de motioner som behandlas i be-tänkandet tas i några fall upp brister som finns i vårtsamhälle, men som kanske snarare har att göra medpraxis mellan myndigheter och okunnighet om lag-stiftningen än om själva lagstiftningen. Utskottet harförsökt lyfta fram de regler som gäller för att påvisavikten av att de blir kända och tillämpas av de myn-digheter som det är fråga om.I övrigt berör några av motionerna frågor som haratt göra med behovet av en översyn av sekretesslag-stiftningen. När utskottet behandlade frågor av dentypen kunde man då meddelariksdagen att man hade inhämtat från regeringen attdet skulle tas fram en ny utredning, och att direktivenskulle komma . tvingas utskottetkonstatera att så inte har blivit fallet, och att direkti-ven inte ens fanns tillgängliga när utskottet justeradesitt betänkande. Den sammanfattande bedömning somutskottet har gjort är förstås att detta inte är tillfreds-ställande. Utskottet inhämtade också under arbetetsgång att det skulle finnas direktiv må-nad . Det har inte gått så många dagar sedanfebruari gick ut, men passade jag på att kon-trollera om det hade kommit fram några sådana di-rektiv. Tyvärr är så inte fallet ännu, även om de enligtuppgift skall vara på väg.Herr talman! Jag säger inte detta enbart för attkritisera att besked som har givits inte har visat sigstämma - kanske beroende på tryck av hård arbetsbe-lastning eller vad det kan vara för någonting - utanockså därför att det är angeläget att få fram de härdirektiven till översynen. Det är angeläget i störstaallmänhet, men också för konkreta ärenden som ut-skottet har att ta ställning till . Detgäller personuppgiftslagen, det som har samband medbarnpornografi och tryckfrihetsförordningen m.m. Detgäller också den fråga som nämnde -den som handlar om de statliga bolagen. I utskottetsbetänkande har vi förlitat oss på att det skall kommafram direktiv där bl.a. en översyn av detta finns med.Sammanfattningsvis är vår bedömning att det somhittills har skett inte har varit tillfredsställande. Medden kritiken, vill jag ändå, herr talman, yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § betänkande 1997/98:JuU10Teleavlyssning (skr. 1996/97:57 och 1997/98:26)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Elektroniska anslagstavlorFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU11Elektroniska anslagstavlor (prop. 1997/98:15)Anf. 96 ():Herr talman! Det förslag kammaren nu har att taställning till innebär att innehavaren alternativt till-handahållaren av en elektronisk anslagstavla åläggsatt under straffansvar dels hålla uppsikt över innehål-let i meddelanden som sänds till anslagstavlan, delssålla bort och förhindra vidare spridning av medde-landen som utgör brott enligt vissa brottsbalksregler.Vi moderater ställer oss inte bakom regeringens för-slag av flera skäl.Vi håller med om att det finns en brist i kontrollenöver de elektroniska anslagstavlorna och att dennabrist kan utnyttjas för brottsliga ändamål. Men vikommer till en annan slutsats än utskottet vad gällermöjligheten att förhindra brottsligheten med hjälp avsärlagstiftning. Svårigheter med att bemöta brottslig-het skall enligt vår uppfattning i första hand mötasmed bättre polisiära arbetsmetoder - inte med lag-stiftning, som riskerar inskränka grundläggande de-mokratiska värden, vilket vi moderater menar blirresultatet av utskottets förslag. Vår utgångspunkt äratt datakommunikation bör ses som vilket mediumsom helst.Det finns svårigheter i att spåra, identifiera ochgripa personer som är misstänkta för att begå brottsli-ga handlingar med hjälp av tekniken. Men i de allraflesta fall kan lagföring ske med stöd av gällande rätt,effektiva arbetsmetoder och tillräckliga ekonomiskaoch personella resurser. Vi moderater motsätter ossalltså att det införs särlagstiftning mot brott begångnavia datakommunikation.Utvecklingen av den moderna informationstekni-ken har inneburit ökade möjligheter för människor attenkelt och billigt sprida information och kommunice-ra med hjälp av datorer. Ett led i utvecklingen består iupprättandet av databaser, med möjlighet för storagrupper av användare att tillföra databasen egna med-delanden och läsa andras. Databaserna är att jämföramed t.ex. anslagstavla.IT-utvecklingens ökade möjlighet till fritt infor-mationsflöde har medfört att det i den allmänna debat-ten ställts krav på exempelvis censur och annan kon-troll av elektroniskt lagrad information. Det aktuellaförslaget utgör enligt vår uppfattning ett oönskat steg iden riktningen som det måste ifrågasättas,vilket redan remissinstanser också gör, om syftet medlagförslaget över huvud taget kommer att kunna upp-nås. Ett lagförslag som på goda grunder kan ifrågasät-tas från effektivitetssynpunkt, och som regeringenuppenbarligen inte har kunnat uppskatta konsekven-serna av, bör enligt mening inte genom-föras.Genom att ålägga innehavaren en kontrollskyldig-het under hot om bl.a. straff skapas en risk för attmeddelanden rensas bort av innehavare som intekorrekt kan bedöma om de är brottsliga eller inte. Idet avseendet kan lagstiftningen få allvarliga konsek-venser för yttrandefriheten, informationsfriheten ochdärmed också för det demokratiska samhällsskicketsom sådant. Utgångspunkten i en demokrati måstealltid vara att det fria ordet skall värnas - inte begrän-sas.Förslaget ger innehavaren av en BBS rätt att kon-trollera alla former av meddelanden som skickas tillfler än en person. Den givna utgångspunkten börenligt mening vara att samma sekretessoch integritetsskyddsregler som gäller för vanli-ga brev också borde gälla för elektroniska meddelan-den. Vidare framstår förslaget som verkningslöst äveni denna del. Den gruppsändare som inte vill att BBS-innehavaren skall läsa hans brev kan undvika kontrol-len genom att skicka sitt meddelande enskilt till varoch en.Mediekommittén har lämnat förslag som bl.a. tarsikte på ansvarsfrågan för elektroniska anslagstavlor.Kommittén föreslår att en innehavare av BBS skallkunna erhålla grundlagsskydd för databasverksamhe-ten under vissa förutsättningar. I det nu behandladeförslaget föreslås däremot ett ensamansvar utangrundlagsskydd. Det hade framstått som mer lämpligtatt bereda frågan tillsammans med Mediekommitténsförslag. Även av detta skäl finner vi alltså att rege-ringens förslag bör avslås.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till reserva-tion 1.Anf. 97 ():Herr talman! Vi debatterar nu justitieutskottetsbetänkande nr 11 om elektroniska anslagstavlor. Jagvill börja med att yrka bifall till utskottets hemställanoch avslag på samtliga reservationer.Med elektronisk anslagstavla avses i lagen entjänst för elektronisk förmedling av meddelanden,dvs. avsändaren kan sända meddelanden och läsaandra meddelanden - härmed förstås text, bild, ljudeller information i övrigt - ett elektroniskt möte elleren konferens angående olika ämnen där flera personerkan delta, eller vid olika tidpunkter.Skillnaden mellan elektronisk post och elektroniskanslagstavla är att elektronisk post sänds till mottaga-ren utan någon aktiv åtgärd från hans sida, medan detkrävs att användaren aktivt letar upp den elektroniskaanslagstavlan för att kunna ta del av ett meddelandedär.Lagen innebär att den som tillhandahåller en elek-tronisk anslagstavla, dvs. en tjänst för elektroniskförmedling av meddelanden, skall ha uppsikt övertjänsten. Tillhandahållaren skall vidare vara skyldigatt lämna användare av tjänsten viss information ochatt ta bort vissa slag av straffbara meddelanden. Omtillhandahållaren inte lämnar föreskriven informationeller försummar sin skyldighet att ta bort vissa slag avmeddelanden kan han straffas. Den som uppsåtligeneller av grov oaktsamhet bryter mot det som avses ibestämmelsen i 16 kap. 5 § om uppvig-ling, 8 § om hets mot folkgrupp, 10 a § om barnpor-nografibrott eller 10 b § om olaga våldsskildringdöms till böter eller fängelse i högst sex månadereller, om brottet är grovt, till fängelse i högst två år.Datorer och annan utrustning som används vid brottmot lagen skall under vissa förutsättningar kunnaförverkas. Denna lag skall träda i kraft den 1 maj1998.Till betänkandet har fogats två reservationer. I re-servation 1 av , reservanterna bl.a. att regeringen i proposi-tion 1997/98:43 Tryckfrihetsförordningen och yttran-defrihetsgrundlagens tillämpningsområden - barnpor-nografifrågan m.m. anfört att det finns starka skäl somtalar mot det förslag som lade fram isitt betänkande Grundlagsskydd för nya medier omatt den s.k. databasregeln i 1 kap. 9 § yttrandefrihets-grundlagen skulle utvidgas. Man anser vidare att ettförslag till lag om ansvar för elektroniska anslagstav-lor bör beredas i ett sammanhang och att regeringenav detta skäl borde ha avvaktat med att lägga framden aktuella propositionen.Reservanterna menar vidare att lagen har allvarli-ga nackdelar. Bl.a. är det mycket tveksamt om lagenskall bli effektiv och komma åt problemen med attstraffbart material sprids via elektroniska anslagstav-lor eftersom lagen får en begränsad räckvidd i ochmed att den bara kan gälla elektroniska anslagstavlorsom tillhandahålls i , heter det. Reservanternauttrycker vidare att det är omöjligt att fullgöra kon-trollskyldigheten på grund av mängden av meddelan-den som strömmar in. Vidare, skriver man, kan kon-trollskyldigheten medföra att tillhandahållaren avrädsla för att brista i uppsikt rensar bort även oskyldi-ga meddelanden. I det avseendet skulle den föreslagnalagstiftningen riskera att få negativa konsekvenser föryttrandefriheten och informationsfriheten.Reservanterna hänvisar vidare till Europeiskaunionens råds resolution av omolagligt och skadligt innehåll på Internet. Där uppma-nas medlemsstaterna att påbörja vissa åtgärder för attföreträdare för leverantörer och användare genomsjälvreglerande system försöker komma till rätta medde avarter som kan uppstå i sammanhanget.Herr talman! Genom att information kan flyta frittmellan olika system och mellan olika länder har nyavägar för spridning av information skapats.