prot · GL09116 · 1998-06-02 00:00:00 — Man skriver om att kompensera nackdelarna.För mig är det en väsentlig skillnad mellan att mot-verka och att kompensera. Motverka är betydligt meraaktivt än att kompensera.Jag tolkar den här skrivningen som uttryck för inte tar så hårt på de regionala målen i proposi-tionen. Det saknas även ett etappmål.Herr talman! Bara en kort fråga, som handlar omnågonting annat. Jag tycker att det var rätt skönt atthöra att kommunikationsministern på grundval av sinhelhetssyn med emfas framhöll att varken fossilabränslen eller kärnkraft får rum i ett långsiktigt håll-bart samhälle. Det vet alla, men alla säger det inte.Vi har med anledning av detta motionsvägenframhållit att det är vår målsättning att införa en noll-vision för alla fossila bränslen. Vi lägger ut en planför att ha fasat in respektive fasatut vissa mängder. Inte med ett ord nämns detta varesig i propositionen eller i betänkandet. Man skriver påen rad att transportsystemets energiförsörjning på långsikt måste grundas på förnybar energi. Varför dennapassivitet?Anf. 64 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! Det är ingen passivitet, utan vi har enstrategi på forskningsområdet vad gäller alternativabränslen, forskningsprojekt på hydridbilar och ut-veckling av kollektivtrafiken - på en mängd olikaområden.För att nå miljömålen finns - som jag sade i mittförsta inlägg - inte ett Alexanderhugg. Det är enmängd små ibland rätt så detaljerade områden somman måste inrikta sig på. Det arbetet måste ständigtutvecklas, eftersom tekniken ger nya möjligheter.Det är viktigt att vi nu börjar och inte avvaktartills vi har den absolut bästa tekniken. Man brukarsäga att det bästa inte får utesluta det goda, eller nå-gonting i den stilen. En energiomställning kommer attta tid. Vi kan inte vänta till dess vi har alldeles klartför oss hur vi skall bära oss åt på alla områden.När det gäller regionalpolitiken tror jag att SivertCarlsson läser in mer elände i förändringen av valetav orden "motverka" eller "kompensera" än vad somär nödvändigt. Självklart är det regionalpolitiskamålet av samma dignitet som de övriga fyra delmålen.Anf. 65 () replik:Herr talman! Jag konstaterar ändå den defensivaskrivningen.Beträffande frågan om fossila bränslen sägs det attvi har en strategi. Det hade varit bra om det stått nå-got om strategin i betänkandet. Det rör mycket, detrör många, och det rör viktiga områden. Statsrådetsäger att man inte kan lösa allting på en gång. Själv-klart inte.Det är just därför det behövs en plan som i exem-pelvis , där man har en plan för miljökrav ochsatsning på självförsörjning. skall avoljeprodukterna i drivmedel vara ersatta, och manjobbar därefter. Vi vet att ett antal miljoner bilar rul-lar i Brasilien.Vi måste hjälpas åt att puffa på planen om utfas-ningen. Vi måste tala om den, verka för den och intepassivt åse marknadskrafterna.Anf. 66 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! Jag har rätt mycket varit med ochdiskuterat den amerikanska modellen. Jag är inte allsså säker på att det är något som är effektivt. Manbestämmer sig för att man skall sälja ett antal bilarsom drivs med alternativa bränslen. Hur de skall till-verkas i övrigt och att de faktiskt skall fungera påvägarna har man glömt. Det är mer ett stalinistiskt sättatt förändra miljöpolitiken, vilket jag inte tycker ver-kar särskilt intressant för oss.Regeringen har varit mycket tydlig i propositionennär det gäller frågorna om biogasproduktion, distri-bution och lokala fordonsflottor med biogasdrift. Vidrar nu i gång en sådan satsning. Det blir även enregional satsning.Vi kommer också att ge - givetvis in-om ramen för sitt sektorsansvar - en särskild roll närdet gäller att jobba med de här frågorna. Det kommeratt bli nödvändigt, precis som säger,att föreslå stimulansåtgärder, och därför skall också kunna göra detta.Vi har inte låtit marknadskrafterna ta över den härfrågan. Det kan jag garantera . 67 () re-plik:Herr talman! talar som vanligt kloktom betydelsen av internationellt samarbete. Mensedan säger hon att socialdemokraterna har en mel-lanstatlig hållning till koldioxidavgift. Vi vet båda attdet är mycket svårare att genomföra en förändring närvarje land har vetorätt. ville hamajoritetsbeslut på den här punkten. Det är synd attregeringen har ändrat sig.Sedan skulle jag vilja fråga vilket underlag detfinns för Rikstrafikens upphandling om 875 miljonerkronor . Det är dessutom inte just man skallha det beloppet, utan det står i propositionen att det ärper år. Det gäller väl framåt, såvitt jag kanförstå, eller hur? När kommer regeringen att förse ossmed ett bättre beslutsunderlag på den här punkten omvilket belopp som lämpligen bör väljas?Herr talman! Jag har ytterligare en fråga till kom-munikationsministern, som jag har diskuterat.Vi har ett privat företag som vill köra persontrafik påjärnväg mellan och . SJ har ingeninvändning, men reglerna är så krångligt formuleradeatt inte kan bevilja detta företag rätten attköra persontrafik.Detta strider naturligtvis mot allt sunt förnuft. Mendet är tydligen svårt att ändra i regeringens förord-ningar. Pekar inte detta krångel på att det nu skullevara bra med en fullständig avreglering och konkur-rens för järnvägstrafiken?Anf. 68 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! När det gäller de 875 miljoner kro-norna skall vi väl inte låta det gå troll i den siffran.Det är ganska enkelt. har tyvärr gått,men mitt svar är: Vi har lagt äggen i samma korg. Vihar samlat ihop de medel som spretar åt olikahåll. En del är sådana anslag som varit tidsbegränsa-de, och en del är sådana som löper. Därefter har vigjort en rimlig värdering: Är detta någonting somkommer att behövas också ? Då hamnar vipå runt 800 miljoner kronor.Vi har också gjort en rimlighetsbedömning. För attskapa förutsättningar behövs det en viss katalysators-lant. Vi återkommer till med mycket strin-genta analyser av hur dessa pengar skall fördelas. Vihar just nu den lyckliga situationen att budgeten är ibalans så att vi inte behöver dra ned på de medel somhar använts till det här området.När det gäller avreglering av järnvägstrafikentycker jag att vi har en bra balans mellan regle-ring och avreglering av både gods- och persontrafi-ken.Anf. 69 () re-plik:Herr talman! Det var en intressant beskrivning avatt de 875 miljonerna har uppkommit genom att manhar samlat ihop tidigare medel som har använts påolika sätt, och sedan blev det detta belopp. Jag menaratt syftet med pengarna är att man skall kunna upp-handla sådan trafik som är samhällsekonomiskt lön-sam fastän den inte är företagsekonomiskt lönsam fördet företag som bedriver trafiken.Man borde väl då ha ett underlag som talar omvilka typer av trafik som är samhällsekonomiskt lön-samma, göra en analys och få ett beslutsunderlag. Jagblir inte lugnad när kommunikationsministern sägeratt regeringen skall återkomma till hur dessa pengar idetalj skall fördelas. Det är inte på fördelningssidansom problemet finns. Problemet är: Hur stort bör dettotala beloppet vara?Anf. 70 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! Syftet är att Rikstrafiken skall varasamordnare för kollektivtrafiken mellan regionernaoch den långväga kollektivtrafiken. har vi medelsom spretar väldigt mycket, och vi har därigenom intekunnat använda dem på det mest effektiva sättet.Genom att vi inrättar den här myndigheten och gerordentligt utrymme kan vi också få ut mesta möjligaav trafiken.Jag tror att vi aldrig kan enas om exakt vad denoptimala summan kan vara. Vad som är samhällseko-nomiskt lönsamt beror naturligtvis väldigt mycket påvilka värderingar man har.Jag menar att vi skall väga in det som vi har talatom tidigare - miljöhänsyn, regionalpolitiska mål ochnaturligtvis också tillgänglighet för t.ex. funktions-hindrade och sådana grupper.Om detta inte hade varit den sista repliken skullejag gärna ha velat veta vad tycker.Är detta för mycket eller för litet pengar? Men detsvaret lär väl komma i någon motion så småningom.Anf. 71 ():Herr talman! Jag fortsätter debatten där TomHeyman slutade . Man undrar faktiskt om detär några trafikanter eller resenärer inblandade i debat-ten . Är det för deras skull vi har stått här heladagen, eller är det för att konstruera intressanta skatte-och planeringssystem som skall samordnas med var-andra? Jag skulle vilja lyfta fram kundnyttan i mittanförande.Jag måste börja med en fråga som kommunika-tionsministern vet ligger mig och ganska mångasvenskar varmt om hjärtat. Den handlar om flygtrafi-ken och - huvudstad. Vi fick en utredning frånPersson , och har Luftfartsver-kets första utredningar kommit. De visar att man räk-nar med en fortsatt utveckling av flygtrafiken.Jag hör här att anser att viskall stoppa flygtrafiken. Jag förstår inte hur hon hartänkt sig att komma t.ex. till genom att stoppaflygtrafiken, men det blir hennes sak.Av utredningarna framgår att Stockholmsregionenär oerhört beroende av att det finns ett bra och funge-rade flyg. De säger också att flygplatser är viktigasom lokaliseringsfaktorer. Både inhemska och utländ-ska studier har kommit fram till detta. Det gäller fram-för allt högteknologisk industri, partihandel och fi-nanssektorn. Expansiva och kunskapsintensiva före-tag, dvs. sådana företag som t.ex. , är särskilti behov av flyg.I en rad olika scenarier har utredningarna sett påhur sysselsättningen kommer att se ut inom Mälarre-gionen . Man kan se att de förutsätter ensysselsättningsökning och därmed större krav på enflygplats.Samtidigt måste vi ha klart för oss att Stockholminte ligger i händelsernas centrum. Vår huvudstadligger perifert, och därför är vi särskilt beroende av engod tillgänglighet och bra åtkomlighet. Goda flygför-bindelser är avgörande för våra konkurrensmöjlighe-ter och för svenska företag. Det handlar inte bara ompassagerarflyg - det handlar minst lika mycket omfrakt. Flygfrakten har ökat dramatiskt under de senas-te åren.I en interpellationsdebatt som jag förde med InesUusmann för var vi bägge tvåense om att flyget har framtiden för sig. Men sedanvar vi inte ense längre.Jag anser för det första att tredje banasnarast och skyndsamt måste byggas och bli färdig-ställd. är slot-tiderna på attraktiva tider slut,med otaliga förseningar som följd. Därför är detsjälvklart att det inte kan bli tal om att lägga nedBromma så länge tredje bana inte är klar.Kan man då lägga ned när Arlandastredje bana är klar? Man är nog ganska ense om attdet är rätt omöjligt. Man kan möjligen lägga ned den,eller lägga den i malpåse, . Under åren2004-2005 finns det nog slot-tider, men sedan är dettrångt igen. Då behöver man antingen en fjärde land-ningsbana på eller en ny flygplats.Jag vill redan nu flagga för att jag hellre ser enfjärde landningsbana på än att man skallbörja diskutera en ny flygplats i . Detta görjag mot bakgrund dels av erfarenheterna från diskus-sionerna om , dels av de diskussioner somhar förts kring en ny flygplats i södra . Enstad av storlek kan nog inte heller ha tvåflygplatser av internationell rang. Därför tror jag påendast en flygplats.Jag vill yrka bifall till reservation 39 som handlarom Bromma.Tom sade i sitt anförande att vi tyckte om1988 års trafikpolitiska beslut, där varje trafikslagskall bära sina egna kostnader. På samma sätt anser viockså att varje svensk skall ha rätt och möjlighet,även ekonomiska möjligheter, att använda det som ärbäst för honom eller henne vid det tillfälle då haneller hon vill ut och resa - det spelar ingen roll om detär långt eller kort.Herr talman! Vi tror att beroende på vart manskall åka, hur långt och när så är trafikmedlen olikabra. har man en känsla av att regeringen villbestämma vad som är bra i förväg åt oss - oberoendeav om det är bra för mig som resenär eller ej. Jagtycker nästan att det luktar litet av ryska planerings-system när man till vilket pris som helst vill gynnavissa transportsätt. Regeringen vill att järnvägsresan-det skall öka. Regeringen vill att transporterna påjärnväg skall öka. Därför ökar den bidragen. Tyvärrhar det motsatta visat sig. Man kan ställa sig frågan:Vad beror det på att järnvägen trots subventioner intehar lyckats dra till sig fler transporter? Det gäller intebara i , utan det gäller än mer dramatiskt ute iEuropa. Där är järnvägarna än mer subventioneradeän de är i . Det kanske är så att mer bidrag gerfärre transporter och inte tvärtom, som regeringentycks tro. Vi moderater tror på marknaden, och därförvill vi inte öka subventionerna till järnvägen.Vi vill heller inte höja kostnaderna för dem somvill åka bil. Därför har vi sagt att vi vill sänka ben-sinskatten med till att börja med. Vi vet nämli-gen att bilen är oerhört viktig. Vad som händer nu närman höjer kostnaderna för barnfamiljer med bil ärinte att de åker mindre bil. Det är nämligen det endasätt som de kan transportera sig på. De får i ställetmindre pengar. I mångas ekonomi är bilkostnaden dennäst största kostnaden efter hyran. Vi moderater villgärna ha en bilsocial utredning där den betydelse sombilen har verkligen lyfts fram. Då kanske t.o.m. soci-aldemokraterna skulle kunna tänka sig att sänkabilskatten.I ett anförande talade jag om attkörkort för äldre kanske skulle bli en fråga som kundebli mer aktuell om . Och minsann - redan i lör-dags kunde man läsa om att bilfabrikanterna nu hållerpå att ta fram särskilda bilar, som skulle vara litetenklare, för äldre människor. Det kanske också blirsärskilda körkort - man får se. Detta är också ett bevisför att bilen har betydelse för äldre, och inte bara förbarnfamiljer.Vi moderater vill alltså minska kostnaderna förbilägarna eftersom vi anser att de redan bär sina kost-nader. 1996 betalade bilägarna in 59 miljarder kronori olika bilskatter. Det är av statens totala skat-teintäkter. Som sagt börjar vi med . Alla skallveta om att om regeringen får sitta kvar så kommerden att se till att skatterna höjs ytterligare. införvalet vågar man inte ta den höjningen, men vi vet juatt den är på väg.Mats tog tidigare upp åkerinäringens be-skattning. Jag håller med om att vi måste få en slagsrikslikare här så att inte svenska åkeriägare straffbe-skattas framför andra ute i . Då får vi ingaåkeriföretag kvar heller.I utskottet är vi alla överens om nollvisionen, herrtalman. Däremot är vi inte alltid lika överens om hurvi skall nå dit. Något som jag anser vara av väldigtstor vikt om nollvisionen skall kunna uppnås är vä-garnas kondition, standard och underhåll. Det är kapitalförstöring att inte underhålla redan byggdavägar. Det gäller t.ex. enskilda vägar, där regeringeninte vill gå oss till mötes vad beträffar bärigheten.Bärighetshöjande åtgärder på det enskilda vägnätetborde ingå i planeringsramarna för åren 1998-2007enligt investeringsbeslut. Det enskilda väg-nätet är faktiskt avgörande för framkomligheten ilandet i mycket större omfattning än de flesta männi-skor vet om.Infrastrukturinvesteringarna och underhållsnivånskall inte heller vara så beroende av det statsfinansiel-la läget och subjektiva politiska beslut som . Istället borde det vara trafikmängd, framkomlighet ochslitage som är vägledande för de här åtgärderna. Detfinns många modeller för att finansiera om man villandra saker. Entreprenörer kan också göra underhålletbåde bättre och effektivare.Vi har sett flera exempel på finansiering av nyavägar. har föreslagit en eng-elsk modell kallad PPP, Public and Private Part-nership. Vi skulle vilja att vi här i tittade påden. Den innebär att ett särskilt bolag får ansvar förväginvesteringen och får koncession att bygga ochdriva vägen . Därefter går vägen in i Vägver-kets ägo. Riskerna blir då fördelade mellan olikaaktörer. Konsistoriet tar risken för kostnaderna förbyggandet, och vägbolaget håller kostnaderna för driftoch underhåll. Vägbolaget tar också risken om trafi-ken blir mindre än väntat. En sådan lösning skullet.ex. vara möjlig för Västerleden.Det är också konstigt att generaldirektören förVägverket inte kan tänka sig vare sig att privatiseraproduktionsdivisionen eller att pröva en annorlundafinansiering av vägar när detta är nödvändigt för attnollvisionen skall uppnås. Det gäller t.ex. 13-metersvägen norr om . Det är både förvånandeoch upprörande från trafiksäkerhetssynpunkt, när mani andra sammanhang kan tänka sig nästan vilka kost-nader som helst för att uppnå nollvisionen.Som flera av er vet tycker jag att bilen är viktig förden personliga friheten. Det finns faktiskt ett trafik-slag till som är minst lika viktigt, och det är cykeln.Om nu regeringen vill införa ett ekologiskt systemoch miljövänlighet är det obegripligt att man inte gåross till mötes i fråga om vår motion om en nationellcykelstrategi. Cykelns möjligheter på kortare sträckorbör verkligen lyftas fram. Det trafikarbete som görsmed cykel är ganska stort - av allt trafikarbeteunder utförs faktiskt med cykel.Även om vi inte har nått regeringen så har vi i allafall, glädjande nog, lyckats nå i den härfrågan. Efter vår aktivitet i harVägverket tillsatt en nationell arbetsgrupp för attutreda ett nationellt vägnät för cykel. Vi ser medspänning fram emot arbete. Cykelstråkskall ju vara utformade på samma sätt som vägar, dvs.de skall vara säkra och vackra och ha bra underhåll.Cykling är som sagt också bra för folkhälsan. De sominte har tid med fysisk träning kanske senare får avsät-ta tid för att vara sjuka.Slutligen, herr talman, vill jag yrka bifall till re-servation 39 och önska trafikutskottets medlemmar entrevlig sommar.Anf. 72 () re-plik:Herr talman! Också jag vill önska en glad sommar.Jag har lärt mig något nytt . Jag har alltid trottatt PPP stod för Polluters Pay Principle, dvs. Det är en bra princip, tycker jag.Även tror på marknadskrafterna, så längedet är rätt prislapp på de olika transportslagen. Själv-fallet skall medborgaren själv få välja, men låt oss haen rättvis prissättning. Det är i själva verket vägtrafi-ken som i hög grad är subventionerad. Det finns enutredning inom som har visat det.Det jag ville lyfta fram var att att jag sagt att jag helt och hållet vill stoppaflyget. Jag måste då väldigt starkt påpeka för BirgittaWistrand att det faktiskt är desinformation. Detta harjag aldrig sagt. Det har ingen miljöpartist någonsinsagt. Vi har aldrig sagt att vi vill utplåna flygtrafikenöver huvud taget. Däremot har vi pratat om att dämpaökningen och faktiskt gå så långt som att minskaflygarbetet som sådant. Men vi har aldrig sagt att vivill utplåna det helt.Birgitta talar sig varm för kundnyttan,för resenärens behov. Men också hon måste varamedveten om att det finns en konflikt med ,nämligen att intresset hos affärsresenären, den affärs-resenär som kanske jobbar på , står i motsatstill det intresse som de boende i området har. Jag harfått flera brev där man vädjar till mig och andra omatt avveckla på grund av bullret.Affärsresenärernas intresse står också i motsats till demiljöproblem och hälsoproblem som bl.a. flyget gerupphov till, och det står i motsats till det behov avbostäder som många stockholmare har och somStockholmsregionen har på grund av sin expansion.Anf. 73 () re-plik:Herr talman! Jag sade inte att ville"utplåna flyget", däremot hörde jag nu i förmiddagsatt det skulle bromsas, stoppas, förhindras.Jag vill gärna gå tillbaka till . Det finnsfaktiskt, , ganska många utred-ningar gjorda om och hur de som bor i bul-lermattan känner när det gäller . Deär faktiskt rätt nöjda med att finns. De är intemissnöjda. Däremot finns det en del missnöje längrebort i . I princip kan man säga att stock-holmare och brommabor i synnerhet är nöjda med attha . De har vetat omatt finns, och de vill ha kvar. Så vardet med invånarnas uppfattning i frågan. Säkert finnsdet någon som är missnöjd, men den stora massantycker som sagt inte så.Vilka trafikerar då ? Visst är det affärsre-senärer, men det är också mängder med människorsom reser för med till exem-pelvis . Jag vill verkligen inte hålla med omatt det bara är affärsresenärer som reser till ,utan det är väldigt många fler.Anf. 74 () re-plik:Herr talman! Jag uttolkade det om att vi ville stoppa flyget som att hon menadeatt vi ville utplåna det. Men visst, vi vill begränsaflygets omfattning. Det kan jag stå för. Däremot me-nar vi inte att det skall försvinna helt.Jag vidhåller att det är ett problem att ha en flyg-plats av storlek i en storstad och så tätt inpåbebyggelse. Det är ett problem därför att markenbörjar bli knapp i . Om man inte skall tanya områden i anspråk bör man se sig om efter deområden som redan är ianspråktagna. skulledå, efter en miljösanering, vara ett mycket lämpligtområde för bostäder.Anf. 75 () re-plik:Herr talman! Jag kan hålla med om att det är synd att det inte finns utrymme attbygga mer i . Jag skulle också kunna hållamed om att lägga ned om det fanns tillräck-ligt med flygkapacitet någon annanstans i ,men det gör det inte. Det är de frågorna vi måste lösaförst. I det här sammanhanget kan vi skylla på rege-ringen, som inte lyckas bli klar med detta.Med de regler som gäller för flygfält,att ingen flygning får ske och att detskall vara speciella flygplan, har såväl säkerhet sombuller och utsläpp reglerats på ett ganska tillfredsstäl-lande sätt. Den självsanering som vi moderater gärnatalar om har ju faktiskt lyckats när det gäller flyget.Anf. 76 () replik:Herr talman! Låt mig börja där , nämligen med . Hon sade att rege-ringen inte kommer till skott vad gäller möjlighetenatt avveckla eller komma med kompletteran-de flygplatser. Jag vill vidhålla det jag sade förut: Detär och kommunerna runt Stockholmsom inte kommer till skott. Regeringen och har kommit till skott, vet vad det kostar attavveckla osv. Jag vill lägga ansvaret påStockholmsregionen - inte på regeringen, vill jag komplettera med att säga att det ärmånga brommabor som har hört av sig, åtminstone tilloss socialdemokrater i trafikutskottet, och sagt att deär störda av flygtrafiken på . Många som bori , Råcksta och regionerna runt omkring harockså gjort det. Det är alltså som : Det är många som är störda av detta. Det ärockså därför vi socialdemokrater säger att Brommabör läggas ned men att, som jag sade förut, vi inte kanbortse från att staden behöver flygkapacitet.Birgitta sade också att samhällets plane-ring är ungefär som rysk planering. Detta vill jagkraftigt tillbakavisa. Inget annat land, vill jag påstå,har en så demokratisk process i den fysiska infrastruk-turens planering som vi har i Sverige.Det är också märkligt att kansäga att får bara socialdemokraterna fortsätta efterhöstens val kan vi med säkerhet förvänta oss skatte-höjningar på både det ena och det andra. Vad har detför likhet med detta? Var hittar argument? Vad vi säger är ju: Låt de utred-ningar som tittar på olika förslag angående diesel-skatter, bensinskatter och annan trafikbeskattninggöra klart sitt arbete! Sedan får vi se vad de kommerfram till. Det är ju inte samma sak som att det blir enskattehöjning direkt efter valet.Anf. 77 () re-plik:Herr talman! Felet i resonemang ärjust att flygkapaciteten i skullehandla om . Jag menar att det är ennationell fråga, kanske t.o.m. en internationell, atthuvudstäderna bör vara sammanbundna med varand-ra. Så länge denna fråga inte hanteras på det sättet avregeringen i förhållande till kommer deninte att kunna lösas. Jag tycker att det är väldigt syndatt man nu bollar ned frågan på den här nivån så attden blir en lokal fråga. Det är inte en lokal fråga hurett lands huvudstad har det med sina förbindelser. Detär synd att vill se den på det sättet.När det sedan gäller hur socialdemokraterna villorganisera transporterna i är det här nya somskall inrättas, godstransportrådet och rikstrafiken, förmig helt främmande. Jag tror att de varken kommeratt göra det bättre eller billigare utan bara mer komp-licerat och dyrare för transporterna i . Därförtycker jag att det är helt fel att vi , när vi hardatasystem som kan sköta sådana här saker, inte läg-ger ut det och gör det på ett mycket mer flexibelt och,som jag sade tidigare, kundnära sätt.Jag tycker också att det är viktigt att följa de dis-kussioner om skattesänkningar och skattehöjningar påbensin som har förts .