prot · GM0917 · 1998-11-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:17Onsdagen den 18 novemberKl. 9.00 - 12.20Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 november.2 § Anmälan om ersättare för statsrådTalmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för statsrådet fr.o.m. den 23 november.3 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att ett meddelande om änd-ringar i kammarens sammanträdesplan delats ut tillkammarens ledamöter.4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:18Till riksdagenInterpellation 1998/99:18 av en samlad familje- och boendepolitik.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 27 november 1998.Skälet till dröjsmålet är att interpellanten anmältförhinder den 19 och 20 november.Stockholm den 12 november 1998Maj-Inger KlingvallInterpellation 1998/99:22Till riksdagenInterpellation 1998/99:22 av om ide-ologiska brott.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 27 november 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 12 november 1998Laila FreivaldsInterpellation 1998/99:24Till riksdagenInterpellation 1998/99:24 av () omSvenska Balettskolans dansarutbildning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den1 december 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 16 november 1998Ingegerd Wärnersson5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1998/99:Sk7-Sk11 till skatteutskottet1998/99:U1 och U2 till utrikesutskottet1998/99:Sk12 och Sk13 till skatteutskottet1998/99:Kr3-Kr6 till kulturutskottet1998/99:Ju6 och Ju7 till justitieutskottetMeddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att konstitutionsutskottetsbetänkanden KU3, KU4 och KU5 samt socialutskot-tets betänkande SoU2 skulle avgöras i ett samman-hang efter avslutad debatt.6 § Behandlingen av personuppgifter (vilandegrundlagsförslag och följdlagstiftning)betänkande 1998/99:KU3Behandling av personuppgifter (vilande grundlagsför-slag och följdlagstiftning) (prop. 1997/98:44)Anf. 1 ():Fru talman! trädde en ny lagi kraft som syftar till att hindra att den personligaintegriteten kränks genom behandling av personupp-gifter. Lagen bygger på gemensamma regler som harbeslutats inom EU och där ett bärande syfte är attskapa gemensamma regler för personlig integritet ochdärmed underlätta ett samarbete mellan EU:s länder.Genom personuppgiftslagen upphävdes 1973 årsdatalag. För behandling av personuppgifter som på-gick när den nya lagen trädde i kraft gäller emellertiddatalagen under en övergångstid fram till den 1 okto-ber år 2001.Att den nya lagen väckt en viss uppståndelse äruppenbart. Motioner med begäran om en översyn avlagen har inkommit under allmänna motionstiden.Initiativ har också tagits i KU i den riktningen.Frågan - om lagen som sådan - kommer att be-handlas i kammaren under förvåren. Då kommer vimoderater att ta upp lagstiftningsmodellen, som vimenar är föråldrad, att en missbruksmodell vore attföredra, att regeringen kunde ha påbör-jat det arbete som startade för att förtydli-ga lagen och mycket annat.Vad debatten gäller är vilka befogenheterregeringen eller den regeringen utser skall ha när detgäller fortsatt lagstiftning på detta område. Regering-en och KU:s majoritet föreslår att regeringsformenskapitel 8 § 7 ändras så att regeringen eller den myn-dighet som regeringen bestämmer i vissa fall skall hautvidgad rätt att meddela föreskifter.Lagrådet hade mycket starka invändningar motdetta förslag och menar att mycket talar för att rege-ringens förslag till justering av föreskriftsrätten stri-der mot regeringsformens bestämmelser om norm-givningsdelegation. Vi moderater instämmer i Lagrå-dets bekymrade skrivelse och har uppfattningen attföreskriftsrätt inte bör medges i frågor som rör skyddför den personliga integriteten oavsett vilken behand-lingsform det rör sig om.Vi menar att det måste ligga i allmänhetens intres-se att bestämmelser som rör väsentliga medborga-rintressen som integritetsskydd för personuppgifterregleras av genom lagstiftning och inte avregeringen i Rosenbad.I går kväll var jag tillsammans med ett åttiotalriksdagsledamöter, fru talman och andra på ett semi-narium som inbjudit till.Denna föredragning var en av fyra i en serie. Tematför denna serie är - demokratins hjärta?Ett bärande tema var den offentligt förda debatten däralla medborgare har samma rätt till insyn. Det ärprecis detta dagens ärende handlar om. Därför för-kastar vi moderater ändringen i regeringsformen ochyrkar bifall till reservation nr 1. Skulle det yrkandetfalla kommer vi att rösta för reservation 2 vid eneventuell votering.Vi yrkar alltså, fru talman, bifall till reservationnr 1.Anf. 2 ():Fru talman! För säkerhets skull vill jag börja medatt yrka bifall till reservation nr 2, som är Folkparti-ets. Vi avstyrker regeringens förslag vad gäller den20:e paragrafen i personuppgiftslagen, som innebäratt regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer bemyndigas meddela undantag från för-budet mot behandling av känsliga personuppgifter omdet behövs med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse.Vi anser nämligen att förslaget är alltför långtgåendeoch opreciserat. De föreslagna föreskrifterna borde istället ges i form av lag. Därför bör den föreslagnaändringen avslås.Fru talman! Varje gång jag har slagit på min datorden har jag varit fullständigt överöst ave-post med förfrågningar om mitt namn får användaspå diverse hemsidor. Jag förstår att praktiskt taget allariksdagsledamöter har råkat ut för detta. Inte minstungdomar har hört av sig, och många har - mer ellermindre oförblommerat - undrat vad vi riksdagsleda-möter är för gamla stötar som inte förstår den nyatekniken. "Ja, visst - använd mitt namn", har jag svarat allasom hört av sig. En fri debatt, också med nämnandeav namn, måste hävdas på nätet. Det är omöjligt medden nya lagen. PUL, som vi kallar personuppgiftsla-gen, bör därför när det gäller dessa samtyckanden vinämnande av namn avskaffas.Syftet med lagen är gott. Det handlar om att skyd-da människors integritet. Men lagen kommer i sinnuvarande utformning att utgöra ett hot mot densvenska yttrandefriheten och offentlighetsprincipen.Trots att tolkningen av PUL än så länge är mycketoklar står det klart att det krävs samtycke av dennamngivna för att vederbörande skall kunna omnäm-nas på en hemsida och en offentlig chat. Mycket avden debatt som finns på nätet om politik, kultur,musik och television blir olaglig om t.ex. statsminis-ter , sångerskan ellerprogramledaren skulle åberopas somen referens.Det blir också olagligt att på en hemsida lista t.ex.vinnare i en tävling - om det inte är V 75. Då kanman lista hästarna - men inte kuskarna. Kandidatertill ett provval eller artister på en topplista kan inteheller listas om de här personerna inte uttryckligenhar gett sitt samtycke till detta.Lagens undantag för journalistisk och konstnärligverksamhet förvandlar den till en privilegielag.Jag beklagar att tidigare framfördakritik av personuppgiftslagen inte har hör-sammats. yrkande om en lagstiftnings-modell riktad mot missbruk röstades också ned närPUL behandlades i våras.Jag är dock glad, med tanke på det läge som nugäller beträffande PUL, att vi i konstitutionsutskottethar beslutat att ha en hearing med inbjud-na representanter från en rad organisationer somberörs av lagen. Det skall bli spännande och intres-sant att lyssna till vad de representanterna säger. Detgäller inte minst de åsikter som kommer att framförasav inbjudna ungdomar.Fru talman! Än en gång yrkar jag bifall till Folk-partiets reservation i detta ärende.Anf. 3 (s):Fru talman! Det är en smått historisk dag här ikammaren, då har att ta ställning tilltre olika vilande grundlagsärenden.Det första, som vi avhandlar nu och som riksda-gen slutligt skall ta ställning till, gäller det sedan den16 april vilande grundlagsförslaget om ändring i 8kap. 7 § 8 regeringsformen. Med den ordning somgällt , och som gällde även med den gamladatalagen, kan regeringen meddela föreskrifter omskydd för personlig integritet vid registrering av upp-gifter med hjälp av ADB. Den dåvarande borgerligaregeringen - jag utgår ifrån att det var den - initieradedenna utsträckta delegationsmöjlighet i en proposi-tion 1993/94 att gälla vid registrering av personupp-gifter med hjälp av automatisk databehandling.Det vilande grundlagsförslaget innebär en ändringså att bemyndigandet från till regeringenutsträcks till att också avse behandling avpersonuppgifter. Det var ju något av det positiva medden nya personuppgiftslagen, dvs. att den i störreutsträckning är att betrakta som teknikoberoende.Förutom automatisk behandling gäller den alltsåockså uppgifter.Dessutom skall besluta om en följdlag-stiftning i personuppgiftslagen som direkt hör ihopmed ändringen i regeringsformen. Det är två avgrän-sade frågor som skall avhandlas och beslutas i dag.Ändringarna föreslås träda i kraft nästaår.Den nya personuppgiftslagen PUL, som kamma-ren beslutade om , gäller sedan den 24 ok-tober med vissa övergångsregler. Som vi har hört avde två föregående talarna är personuppgiftslagen,dess tolkning och tillämpning ifrågasatt och debatte-rad. Såväl regeringen som Datainspektionen arbetar intensivt för att få till stånd nödvändiga regelverkoch klarlägganden.I går beslutade också mitt utskott, konstitutionsut-skottet, att offentliggöra en promemoria som harsammanställts på utskottets kansli. Denna PM ger engod överblick, redovisning och sammanfattning avpersonuppgiftslagen och aktuella bestämmelser. Detär läsning som jag varmt vill rekommendera.Som vi också har hört tidigare planerar utskottetatt hålla en offentlighearing för att behandla integritetsskydd, yttrandefri-het och hela det spänningsfält som råder däremellan.I början av nästa år avser utskottet, som IngerRené sade, att återkomma till kammaren med ettbetänkande som avhandlar förslag som väckts i fleramotioner från den allmänna motionstiden i år.Det här, fru talman, har jag berättat som en ren in-formation till kammaren, eftersom det är så mångasom frågar hur vi arbetar vidare med ärendet.Efter den här korta utvikningen skall jag hålla migtill grundlagsfrågan och det som hänger ihop medden.Som jag nämnde inledningsvis ger regeringsfor-men redan tidigare utrymme för bemyndigande vadgäller automatisk behandling. Redan i Datalagskom-mitténs betänkande föreslogs att regeringsformenskulle justeras så att det blev möjligt att delegeraföreskrivningsrätt i fråga om skydd för personligintegritet även vid behandling.Datalagskommittén framförde i betänkandet In-tegritet Offentlighet Informationsteknik att en ordningsom innebär att varje liten justering i regelverketkräver en sedvanlig lagstiftningsprocess via regeringoch riksdag framstår som onödigt omständlig ochohanterlig.Kravet på och behovet av preciseringar, avväg-ningar och konkretiseringar kommer att växla övertiden. Justeringar liksom omprövningar blir kontinu-erligt nödvändiga. Den tekniska utvecklingen ochsamhällsutvecklingen går snabbt inom det härområdet.Som vi har hört fogas till KU3 två reservationer. moderata, som vi har hört göra ut-läggningar kring, yrkas avslag på förslaget om änd-ring i regeringsformen. Det gäller vare sig det rör sigom automatisk eller behandling som skyddför den personliga integriteten. Man anser inte att detskall omfattas av normgivningsdelegation. Jag upp-fattar det också som ett principiellt ställningstagandefrån moderaterna.Folkpartireservationen avser som vi hörde följd-lagstiftningen i 20 §. Man anser att den ger ett alltförlångtgående opreciserat bemyndigande och säger attföreslagna föreskrifter skall anges i lag.Båda reservationerna är en uppföljning av tidigareställningstaganden som framfördes i KU18, somdebatterades i våras.När man kritiserar bristen på konkretisering ochpreciseringar i bemyndigandet måste det ändå sägasatt den nya personuppgiftslagen innehåller fler mate-riella regler än den gamla lagen. Det är givet ocksåframgent att regeringen och den myndighet som rege-ringen delegerar till, Datainspektionen, har ramar ochregelverk. Inte minst EG-direktivet utgör en sådanram. Den gamla ordningen utgick från att Datain-spektionen mer eller mindre självständigt hade attbestämma över vilka ändamål personregistrering vartillåten för och vilka villkor som skulle gälla för re-gistrering.En huvudfråga för grundlagsärendet, som denmoderata reservationen väl har sin grund i, handlarom förhållandet mellan privaträttsliga och offent-ligrättsliga regler och föreskrifter. Ingen uttolkare,varken utredning eller Lagrådet - som ändå IngerRené säger hade en bekymrad skrivning - kan enty-digt och absolut klarlägga den här rågången, eftersomrättsreglerna är sammanflätade med varandra. Härkan vi fundera över grundlagsstiftarna, som byggdepå den här indelningen mellan offentlig rätt och privatutan att kanske fördjupa sig så mycket i hur reglernagår in i varandra. Det finns utredningar om det härsom är rätt spännande att läsa.Enligt utskottsmajoritetens uppfattning i lagstift-ningsärendet om personuppgiftslagen rör det sig härom bestämmelser som till sin natur har offentligrätts-lig karaktär. Med den bedömningen är det möjligt förriksdagen, precis som det faktiska förhållandet är , att ge normgivningsdelegation om skydd förpersonlig integritet vid behandling av personuppgif-ter.Fru talman! beslut under föregåenderiksmöte blev i likhet med utskottets hemställan. Nutillstyrker att slutligtantar förslaget.Med detta yrkar jag bifall till hemställan i betän-kandet KU3 och avslag på reservationerna.Anf. 4 () replik:Fru talman! Det är riktigt att Lagrådet resoneradefram och tillbaka när det gäller regeringsformen ochdess betydelse för den lagstiftning som vi nu diskute-rar. Men man landade ändå i att detta var ett olämp-ligt förfarande. Det är enligt mitt förmenande väldigtsällan Lagrådet och andra jurister ger ett entydigtutlåtande, möjligen med undantag för nästa ärendesom vi har att behandla här i kammaren.De senaste månadernas diskussion om personupp-giftslagen borde ändå ge en fingervisning om att denpersonliga integriteten är ett ämne där väldigt mångamänniskor har många och omfattande uppfattningar,som bör komma oss alla till del. Därför menar vi attdebatten om ändringar skall föras här i kammaren,eftersom lagstiftningen bör ske här, och inte i Rosen-bad, där debatten bara förs mellan ett fåtal.Vi vill ha en offentlig debatt om ändringar i denhär lagen, och därför yrkar vi bifall till reservationnr 1.Anf. 5 ()replik:Fru talman! Det har jag uppfattat är precis så.Men en fråga från min sida till kan vara:Var finns logik? Först hävdar man attdet är oerhört viktigt att arbeta fram en teknik, obero-ende lagstiftning. I det här fallet löste vi det så attlagen också kommer att omfatta behandling.Moderaterna hade ett ställningstagande i en proposi-tion 1993/94 som ger normgivningsdelegation förautomatisk behandling. Vad är det för skillnad, förut-om att det tydligen är väldigt bekymmersamt förmoderaterna att ge sådan delegation när det gällermanuella uppgifter?Anf. 6 () replik:Fru talman! Vi menar att det inte heller är en rik-tig eller rimlig normgivningsdelegation. Men i daghar vi att behandla den andra delen, den som handlarom behandling.Låt mig också få säga att vi var en av tillskyndar-na till att lagen skulle bli teknikoberoende och också skulle ta in den behandlingen iden nya lagstiftningen.Anf. 7 ()replik:Fru talman! Vår slutsats av det hela måste ändåvara att det skall vara någon rim och reson i logiken.Lagstiftningen får inte halta på det sättet att det inteblir en tillämpning som är teknikobereonde när detgäller föreskrifterna och normgivningen.Anf. 8 ():Fru talman! När det gäller just det konkretagrundlagsärendet om personuppgiftslag, som egentli-gen inte berör det som har oroat många och diskute-rats mycket i medierna, utan en annan detalj, kan jagansluta mig till det har an-fört. Jag tror att det skulle leda till en överdrivenbelastning av att varje gång det är fråga omen detaljmässig justering behöva ta upp den. Detskulle kunna bli trögt och segt, precis som utredning-ar som hänvisade till harkommit fram till. Därför yrkar jag bifall till KU:shemställan i betänkande nr 3.Personuppgiftslagen, som detta berör, har diskute-rats. Som också har infor-merat om kommer KU att behandla denna fråga ut-omordenligt seriöst framöver för att undanröja de hotmot yttrandefriheten som människor upplever. Det äravsikten med behandlingen och ingenting annat.Samtidigt vill jag säga att vi som var emot ettsvenskt EU-medlemskap bl.a. hade argumentationenatt ett EU-medlemskap skulle komma att strida motden svenska offentlighetsprincipen och våra principerkring yttrandefrihet. Ett av skälen var att i EU-länderna i övrigt utgår man på ett överdrivet sätt frånintegrationsskyddsaspekten. Det är vad som visar signu.Vi sade också att EU är en stel byråkratisk appa-rat. Det visar sig också , därför att , i 90-taletsslut, genomdriver man i länderna direktiv som egent-ligen är avpassade problem. Teknikenhar utvecklats mycket , men trögheten isjälva EU-systemet gör att systemet inte hänger med.Det är att beklaga att kanske alltför servilt,alltför slavmässigt, följer EU-lagstiftningen.Samtidigt skall man vara lite rättvis och lite sak-lig. Jag tror faktiskt att går lite vällångt när hon tvärsäkert slår fast allt som är förbjudetenligt personuppgiftslagen. Det finns också en radundantag. Har jag t.ex. klart offentliggjort en åsikt fårandra polemisera mot denna åsikt med mitt namnsnämnande, eftersom jag klart har gett till känna att jagstår för en viss åsikt. Det finns en rad undantag. Menoklarheten som det här EU-direktivet och den därpågrundade lagstiftningen har skapat är illa nog. Detföranleder en seriös behandling, där vi undanröjer alltsom inskränker yttrandefriheten. Det är vi förpliktadeatt göra också enligt den svenska regeringsformen.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det är möjligt att man så här i debat-tens hetta hårdrar vissa saker. Men det gäller atttydliggöra sitt budskap, och det tycker jag att jag hargjort genom att tala om svårigheterna med perso-nuppgiftslagen.Däremot ställer jag inte alls upp på KennethKvists synpunkter att EU skulle vara boven. Jag ärövertygad om att vi, när vi tittar vidare på det här,kommer att se att det finns lösningar. Det är så jätte-lätt att skylla alla problem på EU. Det ställer jag inteupp på.Anf. 10 () replik:Fru talman! tycker inte att viskall skylla EU-direktiv på EU. Då vet jag inte vilkeninstitution som avgör. Det är ingen institution somhar tvingat EU att anta direktiv. Men det är EU somantar direktiv, och sedan har länderna att införa de-samma. Då kan det inte vara sakligt inkorrekt av migatt påpeka att detta har med EU att göra. Jag tror attEU-direktiv har med EU att göra.Beroende på debattens hetta eller inte, men fak-tum är att det redan nu finns så många undantag attdet går att tolka den här lagen i båda riktningar, bådeatt den egentligen inte betyder så mycket för yttrande-friheten och vid en annan läsning att den egentligenolagliggör det som är normal kommunikation, detsom bör vara normal polemik eller liknande i ettdemokratiskt samhälle. Det är därför vi med gemen-samma krafter skall se till att oklarheterna undanröjs isyfte att värna yttrandefriheten så mycket som möjligtockså t.ex. på Internet.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Så långt är vi överens. Det gäller attundanröja oklarheterna.Det är klart att åtskilliga EU-direktiv kan varaganska snåriga . Därför ser jag framemot den hearing som anord-nar, för att få höra vilka synpunkter som kommerfram där och jobba vidare i KU med detta.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag tolkar det senaste inlägget, närHelena anför att EU-direktiv kan vara litetsnåriga, som att hon ändå godtar att EU-direktiv harnågot med EU att göra och att kritiken mot EU natur-ligtvis också drabbar slaviskt implementerande avEU-direktiv i svensk lag.Anf. 13 PER ():Fru talman! Betänkandet innehåller ett vilandegrundlagsförslag som innebär att bestämmelserna ombehandling av personuppgifter ändras till att avseockså behandling av personuppgifter. Detblir möjligt för att delegera föreskriftsrätteni fråga om skydd för personlig integritet. I detta hän-seende och mot förslaget som sådant har Miljöpartietinga reservationer. Men betänkandet hänger intimtihop med personuppgiftslagen, som trädde i kraft den24 oktober , och som vållar stora bekymmer ochhar skapat många frågetecken inte bara hos allmän-heten.I våras röstade emot regeringens pro-position om en ny personuppgiftslag. Vi hävdadeosäkerheten vad gäller offentlighetsprincipens ställ-ning i förhållande till EG:s s.k. dataskyddsdirektiv.Lagrådets yttrande över regeringens lagrådsremissvar mycket oroande. Sammanfattningsvis ansåg att regeringens tolkningar av direktivets be-stämmelser var pressade och att skullekunna finna offentlighetsprincipen oförenlig meddirektivet.Slutsatsen av detta måste bli att måsteändra i tryckfrihetsförordningen och sekretesslagenom man skulle vara säker på att klara en prövning iEG-domstolen. Regeringens bedömning, som grundaspå punkt 72 i direktivets ingress, var att direktivet gåratt förena med offentlighetsprincipen. Men jag menaratt man inte kan utesluta att kommerfram till en annan slutsats än regeringen och riksda-gen.Vi ville därför att regeringen skulle ta initiativ ändring av direktivet, så att inga tveksamheter kanråda om korrelation mellan direktivet och svenskabestämmelser om allmänna handlingars offentlighet.Vi krävde också en inriktning åt missbruksmodellen istället för den modell det blev, nämligen hanterings-modellen. Vi menar att lagstiftningen därvidlag redanär föråldrad.Fru talman! är vi där vi är. Personuppgiftsla-gen har trätt i kraft. Frågetecknen är fortfarandemånga. Vi vet att publicering av personuppgifter påInternet är förbjudna om inte personen i fråga harlämnat sitt tillstånd.Det finns dock en rad undantag och övergångsbe-stämmelser som trots allt räddar situationen i mångafall. Det är bra. Men osäkerheten är fortfarande förstor. Ännu har inga pilotfall hanterats av Datainspek-tionen som har tillsynsansvaret.Exempel med oklarheter i den nya lagstiftningenär vad som menas med manuellt register - det som äraktuellt i just det här betänkandet. fanns enuppgift från Datainspektionen att det fanns en risk attvarje bunt papper som sorteras in i en vanlig pärmskulle kunna falla in under personuppgiftslagen. Såfår det givetvis inte vara. Förhoppningsvis är det inteheller så när man tittar närmare på frågan. Men baratveksamheten är olycklig, och den skapar en oro.Vi har också frågor om huruvida s.k. handelshin-der kan uppstå om ett utländskt företag behandlassämre i landet än i t.ex. Tyskland.Fru talman! De viktigaste frågorna av alla är hurlagstiftningen förhåller sig till offentlighetsprincipenoch tryck- och yttrandefriheten. En fråga som börutredas är hur olika myndigheter skall hantera all-mänhetens begäran av att få ta del av offentligahandlingar via datamedier.Utskottet har med anledning av den oro ochde tveksamheter lagen har medfört tagit initiativ översyn av personuppgiftslagen. En promemoriahar tagits fram, och en hearing skall hållas den 8december. Ett betänkande kommer att ligga på risda-gens bord . Där kommer eventu-ella förändringar att föreslås. Jag menar att det ärnödvändigt för att skapa klarhet i den röra som lagenmedfört. har i motioner till det komman-de betänkandet uttryckt behovet av att regeringen tarinitiativ inom EU för att göra undantag för s.k. all-männa offentliga handlingar. Jag återkommer till dendiskussionen då.Fru talman! Innan jag slutar vill säga att det nu-mera finns en bra informationsbroschyr om PUL. Detkan vara intressant för allmänheten att veta. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan i betänkande KU3.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §.