prot · GM096 · 1998-10-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:6Torsdagen den 15 oktoberKl. 14.00 - 15.08Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------1 § FrågestundAnf. 1 TALMANNEN:Kammarens sammanträde är nu öppnat för riks-dagens frågestund. Regeringen företräds av vicestatsminister , finansminister , statsrådet , statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådet som ersätterstatsrådet statsminister besvararallmänpolitiska frågor. Övriga statsråd besvarar frå-gor inom sina respektive ämnesområden.Eftersom detta är den första frågestunden för denhär mandatperioden kan det ta änvanligt innan teknikerna identifierar var frågeställarensitter. Jag vill därför uppmana ledamöterna att kon-trollera att lampan som visar att mikrofonen är på-kopplad verkligen lyser.Frågan är fri.Skatten på arbeteAnf. 2 ():Fru talman! har utvärderat densvenska arbetsmarknadspolitiken. Man har sagt attSverige bör sträva efter skattesänkningar på arbete föratt, som man säger, skapa bättre förutsättningar förnya arbetstillfällen.Sverige har varit med om den här synen i dettoppmöte som diskuterade sysselsättning.Men den avvisar skatter som,säger man, föga meningsfulla för att öka sysselsätt-ningen.Jacques Santer i säger att detär viktigt att alla länder följer uppgörelsen i sin helhetoch inte bara väljer enskilda delar.Min fråga, fru talman, till finansministern är: Vil-ka slutsatser drar finansministern av kritik på den här punkten?Anf. 3 Finansminister ():Fru talman! Det är riktigt att EU-kommissionenhar kommit med en rapport, och jag gläder mig åtden. Den innehåller på många punkter beröm tillSverige för vår höga sysselsättningsgrad, för våraaktiva insatser mot ungdomsarbetslösheten och för attvi ligger långt framme när det gäller att främja jäm-ställdhet och att få in människor med funktionshinderpå arbetsmarknaden. Självfallet finns det mycket meratt göra.Vi har ju varit pådrivande och också sett att manlyfter fram de frågorna mer än tidigare i EU-sammanhang. Det är glädjande.När det gäller skattepolitiken vill jag hänvisa tillatt regeringen kommer att inbjuda partiernai till överläggningar. Det finns då möjlighetbåde för och andra partier att framförasina synpunkter. Det må gälla beskattning av ar-betsinkomster eller andra delar av skatteområdet. Jaghoppas att vi där kan nå fram till enbred uppgörelse om den framtida skattepolitiken.Anf. 4 ():Fru talman! Det är rätt att delarut beröm. Men när det gäller aktiva och framåtsyftan-de åtgärder är det framför allt och Frankrikesom får beröm. får beröm för att vi har engod existerande situation, kanske inte så mycket fördet som skall ske framåt.Det intressanta är att synen på arbete och skattenpå arbete, dvs. ena halva i det vi kallar skatteväxling,har varit med i den svenska debatten och förslags-ställandet , bl.a. som en följd av den s.k.skatteväxlingskommittén. Jag tycker att regeringenhela tiden håller tillbaka det arbetet.Min fråga är om det här är ett besked från finans-ministern till och kanske också till ettparti som man nu samarbetar med i regeringen, Mil-jöpartiet. Blir det en rejäl skatteväxling eller inte, somen följd av förslag från regeringen?Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! Skatteväxling är ju en metod som viredan har använt i , mer än i något annat land.Men jag vill nämna att om vi skall sänka skatten påarbete med 1/13 krävs, för att finansiera det, en för-dubbling av energibeskattningen. Det visar att det äroerhörda skillnader i skattebasernas storlek.Det är klart att möjligheterna är begränsade omman skall vara hänvisad enbart till detta.I de överläggningar som jag räknar med skallkomma i gång kommer det självklart attingå en diskussion om skatten på arbetsinkomster.Om vi kan göra något där, är det bra. Men det måstenaturligtvis ställas samma krav här som i andra sam-manhang: Vi kan inte låna till skattesänkningar. Vikan inte medverka till skatteförändringar som ökarklyftorna i samhället. Det måste vara ansvarsfulltfinansierat och bidra till att utjämna skillnader i lev-nadsstandard. Det ser jag som mycket viktigt.Vi ligger redan högt när det gäller sysselsätt-ningsgrad, jämfört med de flesta andra länder. Likvälhar vi mycket högre ambitioner än så. Vi kommer attpå bred front föra en aktiv politik för att successivtöka sysselsättingen.Anf. 6 ():Fru talman! sade finansministern att här kom-mer att ingå en sänkning när det gäller skatten påinkomster. Det är det som förvirrar mig litet när fi-nansministern redovisar detta. Är det det finansmi-nistern menar med att sänka skatten på arbete? Är detprimärt att sänka skatten på inkomster?Det är en angelägen skattesänkning, men är detinte skatten på arbete i form av arbetsgivaravgiftersom bör vara nyckeln i skatteväxlingen?Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! Jag vill inte föregripa vad de kom-mande överläggningarna kan komma att innebära.Skatt på arbete har vi ju huvudsakligen i form avarbetsgivaravgifter och inkomstbeskattning.Vad diskussionerna kan leda fram till tycker jagatt framtiden får utvisa. Jag vill inte gå in i de över-läggningarna med låsningar och bindningar som för-svårar möjligheten att föra en öppen diskussion somförhoppningsvis skall leda till en bred uppgörelse.FörsvarsindustrinAnf. 8 ():Fru talman! Regeringen vilar ju nu på ett parla-mentariskt underlag bestående av, förutom regerings-partiet, och . Det innebäratt det finns frågetecken om regeringens politik på enrad områden.Ett område som har ansvaret för ärförutsättningarna för svensk försvarsindustri. Detgäller inte minst de arbetstillfällen som hotas påmånga företag. Eftersom och Miljö-partiet i praktiken vill lägga ned svensk försvarsin-dustri genom att först sätta stopp för svensk vapenex-port, undrar jag om regeringen skall ompröva sinpolitik på det här området eller om regeringens par-lamentariska underlag inte kommer att ha något in-flytande över dessa sysselsättningsfrågor som faktisktär beroende av vilka villkor svensk försvarsindustrihar att leva under.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill gärna understryka att ansvarigi regeringen för arbetet med olika industribranscher,inklusive försvarsindustrin, är näringsminister mitt område ligger frågan om exportkontrollenav krigsmateriel. Där har vi traditionen att söka ett såbrett samförstånd som möjligt. De flesta beslut somfattas tas i mycket bred samsyn. Några hänsyn tillbranschens sysselsättningsförhållanden brukar i såda-na sammanhang knappast vägas in.Jag tror att det är realistiskt för oss alla att räknamed att den branschen, som har krympt, kommer attfortsätta att krympa.Anf. 10 ():Fru talman! Jag noterade också i regeringsförkla-ringen att sysselsättningsområdet var ett av de områ-den som ni skall samarbeta om. Sysselsättningenpåverkas ju beroende på vilka villkor som gäller förindustrin.Just för försvarsindustrin handlar det faktiskt omförutsättningarna för vapenexport. Vi vet att rege-ringsunderlaget här i kammaren förordar en annanpolitik, nämligen att svensk vapenexport skall upphö-ra. Detta är något som direkt påverkar sysselsättning-en i svenska företag. Det finns en klar koppling. Där-för är min fråga: Ligger regeringens politik fast på dethär området, eller är det det nya regeringsunderlagetsom får bestämma?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Mitt svar på fråga är:En generösare tillämpning av exportreglerna kommerinte att användas som ett instrument för att öka sys-selsättningen i försvarsindustrin. I vad som i övrigtbehöver göras för att påverka forskning och utveck-ling inom denna sektor och vad det nu kan vara frågaom på olika områden vill jag hänvisa till näringsmi-nister , som kommer att vara härnågon av de kommande . ärdå säkert fullt välkommen att pressa honom på denpunkten.I vad som kommer an på mig är beskedet att engenerösare tillämpning av de exportregler som riks-dagen har fastställt inte kommer att bli ett sätt att ökasysselsättningen i de här branscherna.Det nya pensionssystemetAnf. 12 ():Fru talman! Efter det att fattat beslutom det nya pensionssystemet har det kommit fram att50-talisterna - jag skall nu inte uttrycka mig i termerav vinnare och förlorare, även om det ligger nära tillhands - har kommit i kläm i det nya systemet. Utanatt gå in på det tekniskt komplicerade systemet kanjag bara konstatera att 50-talisterna i pension kommeratt få av slutlönen medan 40-talisternakommer att få ungefär 60 %.Min fråga till statsrådet är omhon är beredd att göra något åt 50-talisternas nu upp-dagade situation.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Det som vi har kunnat ta del av är endel exempel som bl.a. en ekonom på en av våra storabanker har stått till tjänst med. De bygger på vissaförutsättningar som jag inte tycker ger någon rättvi-sande bild av utfallet för olika generationer i det re-formerade pensionssystemet. Bl.a. bygger de på enjämförelse av vad som händer vid låg tillväxt mellanATP och det reformerade systemet. Att vi reformerarpensionerna beror faktiskt på att vi måste ha ett sys-tem som klarar låg tillväxt.Exemplen bygger också på en beräkning av av-kastningen av premiepensionsdelen. Om man är föddpå 70-talet och kan spara sin premiepension fullt utinnan man blir pensionär och dessutom räknar på enväldigt hög avkastning, säger det sig självt att det geren skillnad.Jag har också sett att man i exemplen räknar påinkomster som ligger ovanför taket. Det är klart också då får en sådan effekt som dePourbaix-Lundin visar på. Det spelar då ingen roll omvi har ATP eller om vi har det reformerade systemet -vid inkomst över taket ger det samma effekt.Anf. 14 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att svaret äratt statsrådet inte är beredd attgöra någonting. Jag tycker att det är beklagligt inte kan tänka sig att ta något initiativ till attdiskutera det här. Om det nya systemet skall behållasin legitimitet, kan det inte få komma fram sådana härsaker i efterhand. Väldigt många av 50-talisterna harredan jobbat större delen av sitt liv och har svårt attgöra något åt sin situation, där de i det nya systemetskall tillgodoräknas så litet. Jag skall inte heller härgå in på det tekniska.En tanke som dyker upp är att 40-talisterna alltidförser sig, medan vi som är födda hamnarganska illa i de flesta system.Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att Mariettade inte förstod vad jag sade. Jagskall försöka en gång till.De exempel som har figurerat i tidningsartiklarnabygger alltså på vissa bestämda förutsättningar sominte ger en rättvisande bild av hur systemet slår mel-lan generationer. Det går inte att ta fasta på någontingi de här exemplen. Man har där bestämt sig för vissafaktorer som ger det här utfallet.Man har bl.a. sett efter vad som händer med demsom har en inkomst över taket. Den som har en in-komst över taket får ju en lägre procentandel av sinslutlön i pension, men så är det också i ATP-systemet. Det har alltså inte med saken att göra.Jag vet inte riktigt hur de här jämförelserna med40-talisterna har gjorts. Det som jag har sett i artik-larna handlar framför allt om dem som är födda sena-re och som alltså får en full utdelning på sin premie-pensionsdel, dessutom räknat på en väldigt hög av-kastning, något som vi vet oerhört litet om.Detta bygger alltså på en avkastning som liggerhögre än lönetillväxten . Hurrelevant det är att använda detta som utgångspunktför en jämförelse mellan 50-talister och 70-talistertycker jag att det är oerhört vanskligt att uttala sigom.MAI-avtaletAnf. 16 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet om , det internationella avtaletom liberalisering av investeringar.I går sade premiärminister att Frankri-ke drar sig ut ur förhandlingarna om MAI-avtalet.Med anledning av detta vill jag fråga statsrådet hur han bedömer att detta kommer att på-verka de fortsatta förhandlingarna inom OECD.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Den bedömning som jag gör på deytterst knapphändiga uppgifter vi än så länge har fåttfrån är att förhandlingarna om investerings-regler vid internationell handel kommer att flyttas tillWTO, där de kommer att föras i en krets av alla deländer som berörs eller kan komma att beröras i enframtid. Det är en utveckling som vi välkomnar. Dethar jag sagt här i kammaren. Det harockså tidigare varit en svensk linje att WTO är ettbättre forum för sådana här diskussioner än vadOECD har varit.I WTO finns det 132 medlemsländer. Ytter-ligare 30 vill gärna bli medlemmar och har ansökt ommedlemskap. Det kommer alltså att bli diskussionerom den här frågan som beaktar alla sorters ländersbehov, önskemål och intressen. Vi tycker att det är enbra utveckling, men det innebär naturligtvis också attdet blir svårare att komma överens. Det är naturligtvisinte lika enkelt om man är 130 eller 160 vid bordet.Det var inte heller särskilt enkelt, menjag tycker att det skall bli bra att föra den här diskus-sionen i WTO.Utvecklingen i KosovoAnf. 18 ():Fru talman! Jag vill få veta något helt kort om ut-vecklingen i Kosovo.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Den överenskommelse som träffadeshäromdagen mellan och presidentMilosevic bygger på den resolution som träffades iFörenta nationernas säkerhetsråd under svenskt ord-förandeskap, nämligen av i täcker in alla vä-sentliga delar från säkerhetsrådets resolution, dvs. atttrupptillbakadragandet skall ske samt att man skall gefritt tillträde till humanitära organisationer och inter-nationella observatörer i området. Dessutom skallman kunna inleda en omfattande humanitär insats.Sverige är på ett aktivt sätt med i alla dessa delar.Vi har sagt att när fått i uppdrag att övervakamed 2 000 observatörer kommer vi att generöst med-verka med personal. Vi är också en av de störstabidragsgivarna till de olika humanitära insatser somgörs på fältet, och vi följer naturligtvis frågan frånFN:s och från EU:s håll liksom även bilateralt.Den uppgörelse som har träffats måste förank-ras också i FN, och vi hoppas att den håller, så attKosovos folk kan få fred och börja bygga upp sittland igen.Stimulansbidrag för hemlösaAnf. 20 ():Fru talman! Det handlar om en övergripandemänniskovärdesfråga, som jag vill rikta till vicestatsminister . Det talas i rege-ringsförklaringen så vackert om riktade insatser tillmissbrukare, psykiskt sjuka, hemlösa och andra ut-satta grupper. Jag har följt upp vad som gäller förhemlösa. Det är fråga om stimulansåtgärder om 10miljoner kronor som kommuner och ideellaorganisationer kan ansöka om för att pröva olikastödformer osv. Men jag undrar om det räcker med enstimulans som kommunerna kan välja att söka ellerinte söka.Andelen psykiskt funktionshindrade kvinnor somhar blivit utan bostad har ökat. Jag efterlyser denenskildes rättigheter i detta. Finns det någon kontroll-funktion?I min hemkommun t.ex., en medelstor kommunsom ligger relativt bra till, skulle det räcka till kansketvå bostäder, dvs. till av det behov som finns.Anf. 21 Vice statsminister ():Fru talman! Situationen för utsatta människor ikommunerna är av naturliga skäl en fråga.Kommunerna får ju en allmänt förbättrad ekonomisksituation för att kunna hantera det här framför alltgenom tillskottet av ytterligare resurser från staten, des.k. Det är naturligtvis det allraviktigaste.Sedan har just frågan om de hemlösas situationuppmärksammats. Vi gjorde det i det socialdemokra-tiska valmanifestet. Då är det också naturligt att detföljs upp på något sätt när vi skrider till budgetarbete.Det här extra stimulansbidraget visar att också statenvill göra något extra och hjälpa till. Det är en skam-fläck i att vi har hemlösa som vi inte tar handom på ett riktigt sätt.Anf. 22 ():Fru talman! Det är gott och väl med stimulansme-del. Jag är väldigt glad för de här stimulansmedlen,men jag är ändå orolig. Jag har förstått att kommu-nernas förvaltningar redovisar en siffra, men om manfrågar polisens arrestvakter får man en helt annansiffra. Jag tror att det här problemet är mycket störreän vi anar.Jag efterlyser någon form av uppföljning från re-geringen så att kommunerna tar detta på allvar. Mankan välja att söka eller man kan avstå från att sökabidrag från dessa 10 miljoner. De räcker som sagt tillväldigt litet om man slår ut det över hela landet på ettår.Anf. 23 Vice statsminister ():Fru talman! Man får inte stirra sig blind på dessa10 miljoner , 30 miljoner . De är intedet viktiga här. Det viktiga är ju den totala ekonomini kommunerna så att de ekonomiskt skall kunna göranågonting.Jag tror att det är ändå mer viktigt i det här sam-manhanget att vi faktiskt fokuserar på den här fråganoch uppmärksammar detta som ett gemensamt pro-blem för hela det svenska samhället. Jag tror att detkommer att vara det allra viktigaste för att vi skallkunna ta itu med de här människornas problem. Vimåste känna det som ett gemensamt ansvar. När dethar tagits upp till debatt blir det också på det sättet.Det kommer självfallet att bli en uppföljning avdessa extra medel, men den allmänna debatten är nogdet allra viktigaste.SkatteutjämningssystemetAnf. 24 ():Fru talman! Egentligen saknar jag lär jag inte säga den här mandatpe-rioden. Därför får jag rikta frågan till har pratats mycket tillväxt. Vi har fått ett nyttsuperdepartement som skall ordna detta. Jag tyckeratt det är märkligt att man har ett system där1,2 miljoner stockholmare bor i kommuner som drab-bas av en med inbyggda Pomperi-possaeffekter. Det gör att kommunmedborgare, ochdärmed också elever, gamla och de som har da-gisplats, förlorar på att fler får arbete. Det omvändagäller också: När fler blir arbetslösa i dessa Stock-holmskommuner tjänar kommunen pengar på det.I grunden menar jag att man inte kan bygga entillväxtpolitik när storstadsregionen leverunder dessa förhållanden. Därför vill jag höra närfinansministern tänker ta bort denna tillväxtfientligaPomperipossaskatt.Anf. 25 Finansminister ():Fru talman! Jag antar att det är skatteutjämnings-systemet syftar på. Det systemetspelar en utomordentligt viktig roll för att hela landetskall leva och för att vi skall kunna skapa rimligtlikartade ekonomiska förutsättningar för människoroavsett var i landet de bor, i storstad, på mindre orter,i glesbygd, i norr eller söder.Om vi skulle ta bort denna skatteutjämning skullestora delar av landet drabbas av mycket svåra ekono-miska problem och mycket stora sysselsättnings-problem. Jag tror inte att det skullefrämja tillväxten i . Det skulle öka klyftornaoch obalanserna i vårt land.Nu ses skatteutjämningssystemet över. Vi kom-mer att få en rapport . Regeringen skallstudera den med stort intresse. Sedan får vi se om detfinns skäl att göra några förändringar i det systemet.Anf. 26 ():Fru talman! Det är viktigt att skilja på två sakerhär, finansminister . Vi är fullständigtense om att hela landet skall leva och att det skallfinnas en kostnadsutjämning. Vi vet att vissa regionerannars skulle hamna i stora svårigheter.Men det är inget försvar för de Pomperipossaef-fekter som finns i det system som gäller. Det ledertill att en kommun, när den försöker föra den till-växtskapande politik som regeringen säger sig viljaha och får fram fler arbeten, faktiskt förlorar resurser.Det är det tillväxtfientliga Pomperipossainslaget somjag och är ute efter, inte att avvecklahela idén med att vi skall ha utjämning i delar avlandet.Detta är särskilt viktigt nu eftersom regeringen nuockså har skaffat sig en målsättning om att avbefolkningen i arbetsför ålder skall ha ett arbete.Detta rimmar illa med att storstadsregionen faktiskt har en politik som leder till att vi blirfattigare ju fler som får arbete.Anf. 27 Finansminister ():Fru talman! Det är glädjande om ställer upp bakom det mål för ökadsysselsättning som regeringen i samarbete medVänsterpartiet och har formulerat. Det ärbra om vi kan få en enighet om det och om den poli-tik som krävs för att uppnå detta.Men jag ser inte att problemet i första hand är attStockholmsregionen skulle växa för långsamt. Det ärfaktiskt så att även med det skatteutjämningssystemsom vi har, sker den största expansionen i storstäder-na och universitetsorterna. Det är betydligt sämre iövriga delar av landet. Jag kan inte se att den främstauppgiften nu är att öka den typen av klyftor som vityvärr redan ser i dag.Det är viktigt att vi gör en översyn av skatteut-jämningssystemet. Jag vill inte utesluta att det kanfinnas vissa inslag som är olämpliga. I så fall får vi seöver dem och kanske ändra på dem. Men jag anarändå i själva framtoningen här att det skall ske enomfördelning som missgynnar stora delar av landetoch ytterligare ökar de regionala klyftorna. Det är intetillväxtfrämjande, och det är inte en politik som visocialdemokrater kommer att ställa upp på. Det är bramed en expansion i , men vi måste ocksåtänka på övriga delar av landet.Rätten att sända sportevenemangAnf. 28 ():Fru talman! Min fråga går till statsrådet regeringens proposition 1997/98:184 skallkabel- eller betal-TV-företag som har köpt sändnings-rätten till t.ex. fotbolls- eller inte kunnautestänga den breda TV-publiken. Regeringens tolk-ning är att av TV-tittarna skall kunna seprogrammen.Då måste det upprättas en nationell lista över vil-ka arrangemang som är viktiga. Men regeringen tän-ker inte lämna någon sådan lista eftersom sändnings-rätterna är upplåtna framöver.Fru talman! Min fråga till statsrådet är: Är detstatsrådets mening att det inte skall upprättas någonlista?Anf. 29 Kulturminister ():Fru talman! Eftersom det bl.a. handlar om radio-och TV-lagen skall jag be att få svara på frågan.Hur såg det ut i TV , om vi talar omTV 4 och public service-televisionen? Då fick man sede kramar som fick, men man fickinte se det som var konsten i det hela, nämligen må-let.Så vill vi inte ha det. Regeringen har föreslagit enändring av radio- och TV-lagen som ger oss rätt att, ienlighet med EU:s direktiv, upprätta en särskild listaöver sådana sportevenemang som i första hand börkunna visas i fri television. Vi har överlämnat den härpropositionen till . Vi hoppas att riksdagensnart skall ta ställning till den och göra det på det sättsom vi föreslår.Så snart det beslutet är fattat kommer regeringenatt upprätta en sådan lista över sportevenemang. Vikommer att ta initiativ i EU-sammanhang,förhoppningsvis redan på nästa kulturministermöte iBryssel , där vi verkar för enskärpning av EU-direktivet på den här punkten för attverkligen fylla den här möjligheten med litet muskler.Det behövs mer om vi skall kunna hävda den friatelevisionen på det här området.Anf. 30 ():Fru talman! Jag kan avstå från följdfrågan efter-som jag fick ett så uttömmande svar av statsrådet.ÖresundsregionenAnf. 31 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet regeringsförklaringen nämns Öresundsregionensom en dynamisk och stark utvecklingsregion. Ochdet är ju riktigt. Det finns en enorm potential på bådasidor om sundet, och det händer mycket som är posi-tivt, bl.a. den inrättade sysselsättningspakten.Men självfallet finns det också hinder för en na-turlig integrering och harmonisering i området. Någraexempel är aviserade förändringar när detgäller avdragsrätt för broavgifter, något som kommeratt hindra arbetskraftspendling, och olika regler vadgäller avdragsmöjligheter för a-kassa. Listan kangöras lång.Jag anser att det är väldigt viktigt att hela rege-ringen jobbar inom respektive sakområde för att un-danröja de här hindren. Jag skulle vilja fråga statsrå-det vad som är på gång och hur man i regeringenjobbar med . Bron är ju snart klar.Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar åsikten att hela regeringenbör engageras i detta. Regeringen, inte bara regionen,bör engagera sig i det jätteprojekt som en integrationav innebär. Det pågår ett omfat-tande sådant arbete, som samordnas av mig som nor-disk samarbetsminister. Flera av de frågor som MarieGranlund tar upp är föremål för analys och genom-gångar, så att vi skall kunna lösa problemen och änd-ra på dem tills dess att bron öppnas.En fråga tycker jag är av strategisk betydelse föratt bron verkligen skall kunna utnyttjas och för attintegration, tillväxt och förbättrade levnadsmöjlighe-ter för människor skall bli verklighet. Det är att detblir billigt att åka över bron.