prot · GM0937 · 1998-12-16 00:00:00 — Det kan tänkas att jag vidnågot tillfälle lyssnade litet illa. Jag uppfattade inteatt statsrådet tog upp resonemangetomkring en utökad personkrets i systemen. Därförskulle jag vilja åberopa något som finansministernhar sagt enligt snabbprotokoll onsdagenden :"Jag instämmer i den beskrivning som PeterEriksson ger, dvs. att vi har system, alltifrån arbets-rätten till socialförsäkringar och andra trygghetssys-tem, som fungerar väl för dem som kommer in i sys-temen men som inte fungerar alls för dem som intekommer in. Det kan ibland vara svårt att komma in isystemen i takt med att arbetsmarknaden förändras.Vi arbetar på ett annat sätt än tidigare.Många ungdomar arbetar i projekt och med till-fälliga anställningar. Det gäller inte bara ungdomar.Det finns säkert anledning att se över systemen för attskapa bättre trygghet eller för att göra det lättare attkomma in i systemen. Det är ett viktigt reformområdeunder de kommande åren.Vi riskerar annars att det blir en tudelning på ar-betsmarknaden, dvs. ett A-lag - - - och ett B-lag somstår helt utanför. B-laget tenderar dessutom att bli alltstörre och större - en antalsmässigt växande grupp.Jag tror" - säger - "att det är viktigt att vi seröver detta . "Min fråga blir: Kan vi förvänta oss förslag omförändrade personkretsar som täcker in alla de grup-per som i allt större omfattning ställs utanför?Anf. 45 Statsrådet ():Herr talman! Jag hade en kort mening om detta imitt anförande när jag berättade att regeringen kom-mer att lägga fram förslag om ändrade villkor försjukpenninggrundande inkomst. Vi håller nu på attarbeta med det, och det kommer under mars månaden departementspromemoria, som kommer att gå utpå remiss. I den kommer bl.a. förslag om förändring-ar i villkoren för att komma in i försäkringen.Anf. 46 ()replik:Herr talman! Jag hörde den korta meningen frånstatsrådet och vill tacka för den aviseradeansträngningen för att gå igenom problemet att män-niskor faller utanför och inte kan kvalificera in sig.Carlinge besparade mig att läsa högt ur protokol-let från . Också jag hade tänkt göradet. Jag vill med tillförsikt säga att det känns skönt -nu har två statsråd sagt att man vill arbeta med dethär. Jag ser därför lite ljust på framtiden.Anf. 47 ():Herr talman! Under utgiftsområde 10 behandlasfrågan om närståendepenning. Jag tänker gå in på dendel av berörd lag som handlar om en närståendes rätttill ledighet och ersättning när han eller hon vårdar enhivsmittad person. Har den hivsmittade fått sin infek-tion vid behandling inom den svenska hälso- ochsjukvården genom att blod eller blodprodukteer an-vänts, kan en närstående få vårda den sjuke med fullersättning . Grundregeln i lagen är annars60 dagar.På samma sätt, dvs. med 240 dagars full ersätt-ning som utgångspunkt, görs bedömningen om densom vårdats blivit smittad av en annan hivsmittadperson, om personerna i fråga är eller har varit giftamed varandra eller sammanbott under äktenskapslik-nande förhållanden och om smittan ägt rum innan denförst smittade fått kännedom om sin infektion.Således innebär detta att en närstående till en per-son som får sin infektion av sin partner, om dennainte smittats via blod eller blodprdukter inom sjuk-vården, inte omfattas av den längre perioden i närstå-endevården.Herr talman! Tala om diskriminering! Vi har hären lagstiftning som inte bara diskriminerar - den ärfördomsfull och moralisk. Tydligen görs här en gra-dering av den hivsmittades lidande. Reglementetfastställer att vissa är "oskyldigt" smittade medanandra, t.ex. homosexuella, har sig själva att skylla.Herr talman! Inom vilka andra områden av social-försäkringssystemet kan vi finna denna åtskillnad, enåtskillnad där anledningen till sjukdomen är avgöran-de, inte själva sjukdomstillståndet? Jag kan inte hittanågot sådant område, men det kan kanske de ut-skottsledamöter som avstyrkt vår motion Sf226 göra.För att visa på det tokiga i detta sammanhang kanjag göra ett tankeexperiment som inte har medhivsmitta att göra. Tänk er att denna åtskillnad skullegälla inom den tillfälliga föräldrapenningen eller, omman så vill uttrycka det, vid vård av sjukt barn!Om ett barn skulle bli skadat eller få någon infek-tion genom kontakt med andra barn exempelvis inombarnomsorgen eller vid skolstarten, är det då mera"oskyldigt" än om samma skada eller smitta skulleuppstå vid lek med grannbarnen ? Ungenhade ju då kunnat hålla sig hemma, kan det sägas, ochdå hade det inte hänt. Rätten till tillfällig föräldrapen-ning skulle därmed kunna begränsas kraftigt.Ni förstår alla att en sådan lagstiftning skulle varaomöjlig. Men när det gäller de hivsmittade är motsva-rande möjligt.Herr talman! I motion Sf226 tar viäven upp att rätten till avgiftsfria sjukvårdsförmånerbör gälla oavsett hur hivsmittan har uppkommit. Vihar där samma motivering som vid närståendepen-ning.Slutligen hemställer jag att hos rege-ringen begär förslag om att anhörigbegreppet ävenskall gälla homosexuella.Jag går så över till frågan om eventuella kostna-der. anser att kostnadenför denna reform ryms inom socialförsäkringens ram.Skulle det dock visa sig att så inte är fallet, bör kost-naden prövas inför regeringens ekonomiska vårpro-position 1999.Bifall till reservation nr 7!Utgiftsområde 11Anf. 48 ():Herr talman! Utgiftsramarna har redan beslutats.Detta innebär att de moderata parti- och kommitté-motionerna kan sägas vara avslagna. Det sakligainnehållet har knappast debatterats, helt i enlighetmed den nya ordningen. På utgiftsområde 11 har vimoderater inga reservationer, men vårt särskildayttrande om hanteringen av änkepensionen gäller enprincipiellt tung fråga.Redan 1988 gjordes stora ingrepp i änkepensio-nerna. Motiveringen var att kvinnors förvärvsarbetedrastiskt hade ändrats och att män och kvinnor därföri princip borde behandlas lika - eller åtminstone merlika.Övergångsreglerna var i det ursprungliga förslagetmycket begränsade, trots att det tar decennier förförändrade förvärvsmönster att slå igenom. Den dåva-rande socialdemokratiska regeringen hade helt missateller underlåtit att beakta denna tröghet.Kritiken 1987 ledde till ändrade och förbättradeövergångsregler, som dock var behäftade med åt-minstone ett principfel.Momentet av behovsprövning fördes in i ATP-systemet, där det inte hörde hemma. Här fanns alltsåen viss form av prejudikat, som utnyttjades när nio årsenare regeringen fick igenom förslag om att in-komstpröva folkpension och pensionstillskott tillänka fram till dess att hon fyllt . De andra fickingen sådan pension.Riksdagsbeslutet var ett brott mot den kom-promiss som slöts i utskottet om efterlevandepensio-nerna 1988 och som antogs av . Överens-kommelsen bröts och förändringen genomfördes meden stor brådska som inte kunde tolereras, och medrätta skriver ett antal moderata motionärer om detta.Nyström och Ekendal talar om konfiskation, RolfGunnarsson använder samma ord och ochKent påpekar helt korrekt att enskilda männi-skors ekonomiska planering i ett slag slagits i spillror.Moderaterna avvisade förslag direkt ochkräver i årets budgetmotion att änkepensionens regleråterställs till vad som gällde . Samma gälleromställningspensionen som kortades från tolv till sexmånader. Vi har alltså varit konsekventa. Jag låterandra fundera på om också de har varit det.En principiell fråga som tyvärr inte belysts till-räckligt är om kvinnor har nått en sådan inkomstjäm-ställdhet att efterlevandepensionerna kan försämras,ja "pensioneras".Synpunkter från ekonomhåll, inte från socialpoli-tiskt håll, kan ge debatten ett nytt perspektiv. Ekono-men har senast i Ekonomiskdebatt nr 8 konstaterat att de förvärvsarbetande iSverige har mycket lång arbetstid om man både tarhänsyn till antalet timmar i reguljärt yrkesarbete ochicke betalt egenarbete som de måste utföra. Han jäm-förde och när det gäller marknadsarbe-tets tillväxt, egenarbetets omfattning samt sysselsätt-ningsfrekvens och sysselsättningsprocenten för ame-rikanska och svenska kvinnor.Så här skriver han:"Eftersom en mycket stor delav det obetalda arbetet är hushållsrelaterat och hu-vuddelen av detta utförs av kvinnor, borde en ökadprofessionalisering av de hushållsrelaterade tjänsternaavspegla sig i en ökning av kvinnors närvaro på ar-betsmarknaden både vad gäller sysselsättningsandeloch genomsnittligt arbetad tid. "En jämförelse mellan svenska och amerikanskakvinnor ger följande resultat. "Sysselsättningsfrekvensen för amerikanska kvinnorökade från mellan 1976 och1997, medan den endast ökade"- och det är verkligenförvånande siffror -"från försvenska kvinnor". Jämför alltså en ökning med 19procentenheter i mot i Sverige.Tar man hänsyn till den genomsnittliga arbetstidenpasserade den kvinnliga sysselsättningen i densvenska och ligger högrei än i . Henreksons slutsats är attdenna stora skillnad aldrig hade uppstått om inte denhushållsrelaterade tjänstesektorns professionaliseringvarit snabbare i än i Sverige.Tyvärr har föreställningen att svenska kvinnor haren förvärsvärvsintensitet som snabbt närmar sig man-nens anammats okritiskt. Det är en myt. Utvecklingenfrån 70-talet är inte uppmuntrande, och slutsatsen bliratt försämringar av änkepensionerna slår hårt. Dengenomsnittliga änkan får sämre standard när henneslivskamrat dör, och hon drabbas då också oaccepta-belt av den hastigt genomförda försämringen.Det finns således två beslut som borde fattas sna-rast möjligt om vi var rationella och hade viss socialmedkänsla - ett kortsiktigt och ett mera långsiktigt.Det kortsiktiga innebär att änke- och omställ-ningspensionerna återställs till det som gällde före1997 års ändring.Det mer långsiktiga innebär att skatteregler för attfrämja den hushållsnära servicesektorn och sedanockså hela servicesektorn bör sättas i sjön snarast.Om inte sviker socialdemokraterna och kanske andravänsterpartister två politiska mål - det socialpolitiskasamt jämställdhetsmålet. I det senare fallet brukarstatsministern helt felaktigt framhålla att ärdet stora goda exemplet. Siffrorna har talat emot det.Budgetreglerna ger mig ingen möjlighet att yrkapå våra motionsförslag - och det må vara hänt. Mendet vore lovvärt om Henreksons artikel i blev jullektyr och ledde till nytänkande för denvänstermajoritet som brukar kalla sig radikal mensom jag ibland i mina mörka stunder kallar bakåtsträ-vande.Jag tycker att vi kan vara överens om att socialtrygghet aldrig kan finnas om vi inte har en mycketfast och stabil grund som de tillväxtskapande krafter-na utgör. Det är alltså god ekonomi, flexibilitet,mångfald, osv. som gör att vi också kan bygga uppgoda sociala system.Anf. 49 ():Herr talman! syn på den ideologisom skall ligga till grund för socialförsäkringarna harförtjänstfullt redogjorts för här i kammaren av Car-linge Wisberg. har lika förtjänstfullttalat om en annan av min hjärtefrågor, nämligen när-ståendepenning till hivsmittade. Jag instämmer ideras båda inlägg.Låt mig börja med att säga att vi ärnöjda över att kommer att fatta beslutom att pensionerna återigen skall räknas upp medhela basbeloppet. Det är ett krav som vi drivit i fleraår. Vi är också nöjda med att bostadstillägget förpensionärer höjs - även det en fråga som vi drivit. Vitycker nämligen att bostadstillägget är ett bra sätt attstödja låginkomstpensionärer, allra helst eftersom dethar en klar kvinnoprofil. av dem som uppbärbostadstillägg är kvinnor.Herr talman! Så till någonting helt annat. Om jagfår ett förskott på min lön anses det förskottet varabetalt när jag fått ett avdrag på min lön motsvarandeförskottet. Är förskottet stort kanske jag måste delaupp det , men när det är betalt är detbetalt och jag anses skuldfri. Men denna ganskasjälvklara princip gäller inte på alla områden.En person som får en yrkesskadelivränta har ock-så möjlighet att ta ut livräntan i ett engångsbelopp.När den personen sedan går i pension skall enligtlagen ske en samordning mellan yrkesskadelivräntanoch ålderspensionen. Detta gäller även om den för-säkrade tagit ut livräntan i ett engångsbelopp somräknas fram bl.a. på kvinnors och mäns respektivemedellivslängd.En kvinna vars medellivslängd är längre betalartillbaka lite mindre , medan en man somhar kortare medellivslängd betalar tillbaka lite mervarje månad. Men inte nog med det. När det väl harbeslutats hur mycket som skall betalas tillbaka varjemånad, visar det sig att beslutet gäller hela livet. som uppnår medellivslängden för män tvingasdärmed att fortsätta att betala tillbaka samma beloppsom en gång fastställts ända tills han avlider.Percy som fick ett engångsbelopp på 107 000 kroch har haft oturen i pensionshänseende att leva övermedellivslängden har betalat tillbaka175 , dvs. mer än han fått ut i kapi-talbelopp. Trots att han betalt tillbaka det han fått iförskott anses han inte skuldfri utan tvingas fortsättaatt betala , år ut och år in. Enligt minmening är detta djupt omoraliskt.Vänsterpartiet har därför lagt fram ett förslag omatt det tillsätts en utredning med syfte att en pensionärsom är återbetalningsskyldig enligt samordningsreg-lerna skall anses ha betalt sin skuld när förskottet ärbetalt. Vi har inte ens begärt att staten skall betalatilbaka de som man drivit in från pensionä-ren i mitt exempel, utan bara en utredning som skallgöra honom skuldfri.Utskottet säger sig ha förståelse för att jag anseratt det är orimligt, men menar att man får tillräckligupplysning när man tar ut ett engångsbelopp. Ursäktamig, men vem förväntas förstå att en i samhället gäl-lande princip, nämligen att ett förskott är betalt närdet är betalt, inte gäller för staten?Utskottet gör också en hänvisning till det nya pen-sionssystemet där i princip samma regler för samord-ning skall gälla. Låt mig då påminna om att del-ningstalet är lika för kvinnor och män, arvsvinsternafördelas lika mellan könen och beräkningarna viddelad pensionsrätt skall vara lika för kvinnor ochmän. Varför då släppa in denna ojämställda gökunge iboet? Menar Genomförandegruppen verkligen för statens räkning tänker fortsätta att driva inredan betalda skulder?Herr talman! beslutade socialde-mokrater och centerpartister att änkepensionens folk-pensionsdel skulle behovsprövas. harända sedan förslaget lades fram sagt nej till behovs-prövningen, och vi anser fortfarande att den är orätt-färdig. Vi beklagar att det inte gått att nå någon enig-het i denna fråga.Centern vill undanta änkor med barn under 18 årmen är inte beredda att avsätta några medel för detta.Miljöpartiets språkrör, , berättade i TVi söndags att hans parti inte drev frågan i förhandling-arna och att vill ha en utredning om kon-sekvenserna av behovsprövningen innan man är be-redd att komma med något förslag.Såsom läget då ser ut hade det genom den nyabudgetlagen blivit nödvändigt att finna en finansie-ring inom budgetområdet, vilket hade inneburit att vitvingats t.ex. att sänka pensionerna eller bo-stadstillägget för pensionärer. Vare sig ,, , ellerMiljöpartiet ville göra detta.När änkepensionen avskaffades utformades över-gångsreglerna så att de skulle tillgodose behovet avskydd för äldre kvinnor. Behovsprövningen slår hår-dast mot de änkor som arbetat i hem-met - den grupp som övergångsreglerna skulle skyd-da.En av anledningarna till varför behovsprövningenslår så hårt, är sättet man beräknar inkomsten på. Tillinkomst av arbete läggs också ATP, tjänstepension,avkastning av kapital och näringsverksamhet. Närbehovsprövningen först infördes räknades ocksåutbetalningar från makens eller egen privat pensions-försäkring och pensionssparande in i det inkomstbe-grepp som ligger till grund för behovsprövningen.Detta har tagits bort, och man kan ju fråga sigvarför t.ex. makens tjänstepension fortfarande räknassom inkomst men inte en privat pensionsförsäkring. Idet nya pensionssystemet skall vare sig tjänstepensioneller privat pensionsförsäkring räknas av mot garanti-pensionen. Varför skall då den då räknas av mot folk-pensionen i änkepensionen?Att förändra inkomstbegreppet och ifrågasätta deolika delar som ingår i det, är enligt min mening enav de mest konstruktiva saker som vi kan göra nu idetta parlamentariskt låsta läge. Att rensa bort t.ex.ATP och tjänstepension och enbart räkna på inkomstav tjänst skulle, enligt de beräkningar vi låtit göra,innebära en kostnad på ca 30 miljoner kronor.Om behovsprövningen inte görs enligt sammateknik som vid beräkning av bostadstillägget förpensionärer, skulle det innebära att vi slipper effektersom gör att de änkor som bor i hyresrätt missgynnasframför de som äger sin permanentbostad. Vi skulleockså slippa att ungdomar som fortfarandebor hemma, kanske för att de gör lumpen eller ärarbetslösa, påverkar mammans änkepension. Dettaborde väl ändå vara något som samtliga partier kanenas om?Regeringen har aviserat en proposition till vå-ren om den nya efterlevandepensionen som kommeratt träda i kraft . Man har nyligenpresenterat en utredning med rubriken : en anpassning till det reformerade ålder-spensionssystemet. Eftersom de framtida pensionernakommer att beräknas på ett helt nytt sätt måste ävenefterlevandepensionen anpassas till ålderspensions-systemet med den beräkning av änkepensionen somgörs där för ålderspensionärer.Folkpensionen kommer att ersättas med en garan-tipension som trappas av mot ATP-delen i änkepen-sionen. För änkor som omfattas av övergångsreglernablir det en avtrappning mot inkomsten där ATP ochtjänstepension ingår. anser att dettastår i strid mot artikel 119 om lika lön i Romfördra-get. Änkorna själva förbereder en prövning i EG-rätten. Det vore därför passande om Genomförande-gruppen gör denna prövning själva innan det nyasystemet börjar gälla.Herr talman! Det finns förslag inom utgiftsområde11 som är glädjande, t.ex. den höjning av pensionernasom den fulla uppräkningen innebär samt höjningenav bostadstillägget för pensionärer.Jag har talat om konsekvenserna av reglerna kringsamordningen av yrkesskadelivränta. Dessa reglerkommer att överföras till det nya pensionssystemet,vilket innebär att staten höjer sina inkomster på ett förmig oetiskt sätt.Jag har också försökt att lägga fram ett konstruk-tivt förslag vad gäller inkomstbegreppet vid behovs-prövningen av änkepensionerna. Det är ett förslagsom partierna borde kunna enas om enligt min me-ning.Herr talman! Jag yrkar bifall till Vänsterpartietsreservationer 9 mom. 14 och reservation 10 mom. 11.Anf. 50 ():Herr talman! Det aktuella området som debatteras,ekonomisk trygghet till äldre och efterlevande, är ettav de viktigaste välfärdspolitiska områdena, vilketäven regeringen uttrycker i sin proposition. Grundenför den ekonomiska tryggheten är att alla som omfat-tas av systemet skall känna dels trygghet under utbe-talningstiden, dels trygghet över tiden. Jag tänker påde avtal som man tecknar avseende pensions- ochefterlevandevillkor, vilka oftast skall gälla under enganska omfattande tidsperiod.Vi har i vårt land haft förmånen att leva underganska goda ekonomiska villkor, inte minst om vibesvärar oss med att göra en jämförelse med krigs-och katastrofdrabbade länder. Det stora flertalet avjordens människor skulle inte förstå vår debatt dennadag, eftersom man lever under helt andra villkor. Jagskulle gärna vilja tillägna dem en tanke och en öns-kan.Även om det är omöjligt för dem att erhålla våraekonomiska villkor, skulle det vara befriande atttillönska dem en inre känsla av julefrid. Jag inser attdet är befängt, men vad är pengar och garantier ompensioner jämfört med en brist på det första steget iMaslows behovsstege, nämligen trygghet och garan-tier om att få rent vatten, dagligt bröd och erkänslanatt vara en fullvärdig medborgare på planeten svenska socialförsäkringssystemet bör vara enåterspegling av vår attityd till och omtanke om för-månstagarna av systemet. Någon har sagt: "berättahur ni tar hand om era äldre, så skall jag säga hurlandet mår".Med full respekt för att allt kan ses och värderaspå flera olika sätt, vill jag lämna några argument tillKristdemokraternas ställningstagande i denna fråga.Broderskapstanken motiverar oss att ta ett gemen-samt ansvar för alla människor, i synnerhet de mestutsatta. Denna princip är en del av den kristdemokra-tiska socialpolitiken. Vi vill bygga upp ett skyddsnätav människor i samverkan, i gemenskaper och natur-ligt ömsesidigt stöd. Detta måste vara fundamentalt iett samhälle. Ekonomi och bidrag kan inte lösa allaproblem, men de är till stor och absolut nödvändighjälp när de ekonomiska förhållandena försämrasdrastiskt.Låt mig härmed lämna det sociala ansvaret som vibör dela och gå över till det konkreta ekonomiskaansvaret för ålders- och efterlevandepensionerna.Herr talman! Det är med glädje som vi noterar attregeringen återgår till att beräkna pensioner med fulltbasbelopp. Prisbasbeloppet kommer att mottas medstor tacksamhet, speciellt av landets pensionärer medlåg eller ingen ATP. Denna återställare noteras medtacksamhet. Men uppstår frågan varförregeringen undanhåller änkorna en motsvarande och,enligt mitt förmenande, rättmätig återställare. Låt migåterkomma till detta lite senare.För att erbjuda de sämst ställda pensionärerna enbättre levnadsstandard föreslår enhöjning av pensionstillskottet med per månadunder 1999 och med ytterligare till permånad . Jämfört med höjningen av bo-stadstillägget till pensionärer, som regeringen före-slår, kommer denna modell att innehålla såväl incita-ment till lägre bostadskostnad som ett grundstöd förde, ekonomiskt sett, sämst ställda pensionärerna.Träffsäkerheten är större och grundtanken i hela sys-temet tillgodoses på ett bättre sätt genom att bygga påfolkpensionen med ett behovsprövat grundbidrag.Jämfört med regeringens proposition är Kristde-mokraternas anslag till nämnda stödåtgärder större änregeringens, räknat i faktiska kronor. Jag tänker påpensionstillskottet tillsammans med den beräknadekostnaden för en höjning av bostadstillägget till pen-sionärer.Kristdemokraterna har valt att stå kvar vid denmodell med ett höjt pensionstillskott som vi tidigarehar angivit. Vi finner ingen anledning att ändra bi-dragsmodell för att regeringen eller andra partieranser bostadsbidrag vara bättre än pensionstillskott.Vi hävdar att träffsäkerheten i bidragssystemet ärbättre med ett höjt pensionstillskott. Det är en braform av grundstöd. Dessutom vill vi inte ge vårt stödtill några allmänna justeringsbidrag som skapas föratt bostadskostnaderna ökar mer än önskvärt. Det ärsäkert känt av kammarens ledamöter att vi inte villinstifta fler bidrag än nödvändigt är!En pensionär som har låg eller ingen ATP kan ge-nom att erhålla höjt pensionstillskott påverka sinekonomi genom att välja en billigare bostad. Syftetmåste vara att tillgodose ett personligt önskemål ombättre personliga ekonomiska villkor, inte att omsättamer bidrag eller stödåtgärder. Pensionären vill heltenkelt få mer pengar i börsen och därmed också fåbättre valfrihet.Bidrag som utbetalas på grund av högre bostads-kostnader skapar snarare dyrare lägenheter och därtillett ännu större bidragsberoende.Inkomstprövningen av änkepensionerna måsteupphöra. Det är inte rätt mot dessa kvinnor, vars mändeltagit i uppbyggnaden av bl.a. folkpensionens än-kepension. Om man blivit lovad en förmån måstedetta följa livet ut. Det är fel emot dessa kvinnor attde skall berövas sin änkepension. Beslutet att in-komstpröva änkepensionen föreslår Kristdemokrater-na skall borttagas. Vi har i våra anslag finansieratdenna kostnad.Vidare anser vi Kristdemokrater det vara på sinplats med en annan återställare, nämligen att återgåtill omställningspension som omfattar tolv månader.Efter ett dödsfall är alldeles för kort tidför att rehabilitera sig och komma tillbaka till arbets-livet och det sociala livet igen. Även om det finnsavtalsförsäkringar på marknaden som skyddar en stordel av befolkningen, så finns det, detta till trots, väl-digt många som saknar motsvarande grundskydd. Detär dessutom anmärkningsvärt att omställningspensio-nen skall upphöra helt och hållet redan när yngstabarnet är . Som vi alla vet är det inga barn somklarar sin försörjning från .