prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — I vissaländer har en sådan i och för sig spelat en positiv roll- det finns det exempel på - men i andra länder har ensådan författningsdomstol en väldigt konserveranderoll. Det kan också leda till en politisering av dom-stolsväsendet, som ju bör vara en opolitisk granskareav lagarna.I den här frågan har vi alltså olika principiellasynpunkter, och jag stöder här utskottsmajoriteten.Detsamma gäller frågan om antalet riksdagsleda-möter. Jag vill där föra ett resonemang som liknar detsom för i fråga om den kommunala si-dan. Det är ett allvarligt problem att mängden förtro-endevalda minskar. Det gäller alltså också om antaletriksdagsledamöter skulle minska. Det är bra om detfinns en rimlig balans i förhållandet mellan folkmängdoch mängden riksdagsledamöter. Visst finns det störreländer där samma relationstal som i skulleinnebära oerhört stora parlament. Men har vi iSverige den folkmängd vi har, och jag tycker att detgällande systemet är hyggligt.I fråga om rösträtten har jag däremot en reserva-tion. Rösträtten är en viktig del av människors identi-fikation och integrering i ett samhälle. Där människorhar sitt sociala liv, verkar i sitt arbete och lever, därbör också rösträtten finnas. Det talas i våra dagarmycket om utanförskap, särskilt i vissa områden därsådana som inte är födda i är koncentrerade.Vi ser också tendenser till att det förhållandet attrösträtten för invandrare bara är halv, dvs. att denefter boende i bara är , ledertill ett minskat röstdeltagande. Jag menar att tiden ärmogen att på allvar pröva att genomföra riksdagsvals-rösträtt för invandrare efter samma principer somgäller i de kommunala valen.Man kan då fråga sig om vi på detta sätt inte ur-gröper syftet med att vara medborgare. Men jag trorinte det. Det finns många andra värden med medbor-garskapet än bara rösträtten. Det gäller det skydd somligger i att vara svensk medborgare i samband medutrikes resor, och det finns också andra fördelar.Rösträtten bör hänga samman med människorssociala vara, och eftersom invandrarna bor och verkari vårt land bör de efter att ha varit i landetockså kunna få delta i val. Det är en viktig bit för attlösa den integrationsproblematik som diskuteras ivåra dagar. Därför yrkar jag, fru talman, bifall tillreservation nr 2 till utskottets betänkande.Vi kommer att införa ett personval. Man kandiskutera för- och nackdelar med personval. I Väns-terpartiet har vi principiella betänkligheter mot dennaindividualisering av politiken. Vi har dock biträtt denkompromiss som är gjord, och vi står vid den. Vianser dock att personvalet öppnar för t.ex. sponsringav enskilda politiker, och vi menar att vi i vårt landborde ha särskilda regler för hur detta skall redovisas.Sådana regler har man i många andra länder. Därförhar jag tillsammans med , som rest dettakrav i en motion, reserverat mig under punkt 7.Ett annat problem som vi har tagit upp är hur do-mare kan skiljas från befattning under pågående mål.Vi har tidigare motionerat i frågan, och vi återkom-mer med en motion i ärendet . Vi menar att enutredning bör tillsättas som lagreglerar under vilkaomständigheter en domare skall få skiljas från sinbefattning under pågående mål. Det bör framgå klartatt detta inte kan ske genom att överordnad kan gripain och skilja en domare från ett mål t.ex. på grund avatt denne verkar luta åt en obekväm slutsats. Det böralltså finnas strikt reglerat. Jag menar därför att dettabör ställas under utredning, något som också harganska stort stöd från juristhåll. Jag yrkar därför slut-ligen, fru talman, bifall till reservation nr 19.Anf. 4 ():Fru talman! Det pågår en ganska omfattande dis-kussion i om demokratin. Många av defrågor som vi diskuterar i det betänkande som KUlägger fram och som vi kommer att rösta omsenare handlar just om demokratins grundförutsätt-ningar, spelreglerna. Det handlar om den demokratis-ka ingenjörskonsten i motsats till den sociala ingen-jörskonsten, dvs. hur vi skall hitta ett system somfunkar, som skapar bra möjligheter för människor attdelta i det demokratiska samhällssystemet och sominte skiljer medborgarna från en överhet som befinnersig alltför långt bort. Många av frågorna ligger på detplanet.Jag tror i och för sig att det behövs någotmer grundläggande för att återskapa ett bra förtroendemellan medborgare och politiken, för att varje männi-ska i grunden skall känna ett ansvar för det som pågåroch inte lika lätt som kan sitta vid köksbordetoch säga att det är de där politikerna som styr. Vipolitiker å andra sidan måste antagligen lämna ifrånoss en del av den ensamrätt på beslutsfattande som vihar i det politiska systemet, för att skapa ensituation där alla är med, så att vi får ett deltagande,ett demokratiskt samhälle.Jag tror att en av huvudfrågorna för att åstadkom-ma en sådan förändring antagligen är att få in folkom-röstningsinstitutet i större utsträckning än tidigare.Där har det faktiskt under den här mandatperioden,när har drivit frågorna, hänt litet grand.Vi har härom året fått ett besked av LO att man däranser att folkomröstningsinstitutet bör utvecklas ochanvändas i beslutande folkomröstningar mycket merän tidigare.Miljöpartiet har drivit det här . Vi harde också utvecklat detta och mer i detaljvisat på hur vi skulle kunna förändra det svenskasystemet i en sådan riktning att människor deltar ibeslutsfattandet i större utsträckning genom folkom-röstningar både på lokal nivå och på nationell nivå. Idagens betänkande har vi ett förslag om att man ge-nom ett folkinitiativ, genom att samla in ungefär300 000 namn, skall kunna få till en beslutande folk-omröstning i en fråga.I år har också åtminstone till en delanslutit sig till grundtanken om att det behövs enförändring av systemet så att människor i större ut-sträckning blir direkt ansvariga och får direkt möjlig-het att påverka. Jag tycker att också det är väldigtpositivt. Vi ser att det sker en förändring, ett uppvak-nande, här i . Det finns ett engagemang föratt faktiskt göra något åt den bedrövliga situation somvi har när det gäller demokratin. Alltfler besluthar ju flyttats längre bort från människor, och mångakänner i allt större utsträckning ett avstånd till vadsom händer i politiken. Jag hoppas, i likhet med vadBo Könberg var inne på tidigare, att vi efter nästa valskall kunna få en ännu större uppslutning i riksdagenomkring en förändring av det demokratiska systemet.Det finns också en större minoritet som vill skyd-da och värna grundlagen genom att införa en författ-ningsdomstol. Jag tror faktiskt att också det är ettviktigt steg. Det är litet för enkelt att förändragrundlagen och litet för luddigt i många situationerom vi faktiskt inför nya lagar som kör över grundla-gen. Det krävs ganska mycket för att man skall kunnahävda att en ny lag kan bryta mot grundlagen och såatt säga få igenom den åsikten i maskineriet.De litet mer demokratiska ingenjörskonstfrågorsom vi i driver, och som är uppe ,handlar t.ex. om rösträtten. Vi vill sänka rösträttsål-dern till . Det är en ganska viktig fråga - särskiltnu när vi har infört en fyraårig mandatperiod. Väldigtmånga ungdomar kommer att vara innan de fårrösta med de fyraåriga mandatperi-oderna. Det har i praktiken inneburit att vi har höjtrösträttsåldern. Jag tycker att det vore väldigt rimligtatt vi passade på att sänka rösträttsåldern för att kunnata till vara det engagemang som finns bland mångaungdomar i åldern 16-20 år.När det gäller invandrarna stöder jag den motionsom har skrivit om att invandrare somännu inte har erhållit svenskt medborgarskap bör fårösträtt också till riksdagsvalet. Det är en fråga som vii har drivit tidigare under mandatperio-den. Rösträtten skall i större utsträckning knytas tillvar man bor snarare än till medborgarskapet.En annan viktig fråga som jag vill ta upp är per-sonvalet. Där är det så att vi nu genomför en föränd-ring av det politiska systemet genom att förförsta gången i ett riksdagsval införa regler som inne-bär att man kan bli personvald. Det här har, tyckerjag, både för- och nackdelar. Det är helt uppenbart attpersonvalet kan vara ett väldigt berikande inslag i endemokrati. Det kan ge större ansvarskänsla. Det kanställa större krav på varje enskild person som nomine-ras och som vill bli vald att agera, ge sig till känna förmedborgarna och tala om var man står i viktiga frå-gor.Det finns också betydande risker med detta. Där-för har vi i skrivit en motion där vi villinföra regler när det gäller sponsring till riksdagsval.Vi tycker inte att det är rimligt att ha det här områdethelt oreglerat och sedan riskera att hamna i en situa-tion där vissa människor har lyckats komma in i riks-dagen genom att man satsar väldigt mycket pengar.Det kan kanske vara så att vissa organisationer ellerföretag satsar pengar i en valkampanj för personval.Det är ingen bra utveckling, och därför behövs detregler kring det här. Dessa regler skall handla bådeom att man redovisar var man får pengar till person-valskampanjer ifrån och att det finns gränser ochspärrar för hur mycket man bör kunna avsätta i enpersonvalskampanj.Det här med personvalet är alltså väldigt intres-sant. Det finns både möjligheter och risker. Jag tyckeratt det är att blunda för verkligheten att som majorite-ten här i KU fortsätta att driva linjen att det inte skallfinnas några regler på området. Det är att gå medskygglappar in i det system som vi är på väg att infö-ra.Det sista som jag tänkte ta upp är frågan om skildavaldagar. Det är något som verkligen måste införasom vi menar allvar med hela den förändring av detsvenska politiska systemet som vi har genomfört desenaste 10-20 åren, där kommunerna har fått en alltstarkare ställning i den svenska politiken. De haralltmer resurser och alltfler möjligheter att styra ochpåverka vad som händer runt medborgarna. De harstort ansvar för skolan och vården.Då borde det ju också vara en självklarhet att mani kommunerna har ett särskilt val där man särskiltuppmärksammar de kommunala frågorna. Jag harväldigt svårt att se att det finns några bra argument föratt behålla den nuvarande situationen där riksdagsva-let helt skall överflygla de kommunala frågorna trotsatt de kommunala frågorna har blivit så viktiga.Vi får väl hoppas att vi får en sådan här förändringunder nästa mandatperiod. Det finns några partier somännu inte har insett att det här är en viktig förändring.Men jag tror att vinden blåser mot att vi får skildavaldagar, och att även Socialdemokraterna och Väns-tern kommer att inse den saken.Jag vill yrka bifall till reservationerna 2, 3, 7 och10.Anf. 5 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i KU:s betänkande i det här ärendet ochavslag på samtliga reservationer.I det här betänkandet är det som flera har varit in-ne på ett flertal olika författningsfrågor som tas upp.För att reda ut de här frågeställningarna på bästa möj-liga sätt har och jag kommit över-ens om att vi skall försöka dela upp dem. På det visetskall vi försöka argumentera på bästa möjliga sätt i deolika frågorna. För min del kommer jag att koncentre-ra mig på reservationerna 1-10 plus 16 och 18. koncentrerar sig på de frågor somberör reservationerna 11-15 plus reservation 17.Bo Könberg inledde med att säga att av det 25-talmotioner som utskottet har haft att ta ställning tillhade vi socialdemokrater, eller majoriteten, mer ellermindre reflexmässigt avstyrkt samtliga och inte tagittill vara chansen att fördjupa den demokratiska pro-cess som han var inne på.Jag tycker att det är litet förenklat, ,att säga att vi har handlat så rutinmässigt. I utskottettycker jag att vi hade en ordentlig diskussion i alladessa ärenden, även om det inte är så länge sedan visenast behandlade många av dessa frågor.Jag delar emellertid uppfattningen att detta är vik-tiga frågor i ett demokratiskt samhälle och att de börbelysas kontinuerligt och utifrån olika aspekter. Mennågot som också är oerhört väsentligt när man skallgöra vissa förändringar för att öka demokratin och föratt göra medborgarnas inflytande större, vilket vi allaär så angelägna om, handlar väldigt mycket om att depolitiska partierna måste vara överens i så hög gradsom möjligt. Valsystemet och andra frågor kan inteförändras från mandatperiod till mandatperiod, utandet måste vara en bred uppslutning kring sådana frå-gor. Därför tycker jag att det är litet olyckligt att manraljerande säger att Socialdemokraterna är emot alldemokratisk utveckling bara för att vi nu i majoritethar tagit ställning mot dessa motioner. Det handlar omatt övriga partier inte heller är överens om i vilkenriktning som vi skall gå. Det tänkte jag återkommatill.Jag tänkte börja med att ta upp frågan om gemen-sam valdag, vilken flera talare har tagit upp. Jag kandela uppfattningen att om det vore på det viset att dekommunala och landstingskommunala frågorna skullefå ett större inslag i en valrörelse och om det skulleinnebära att medborgarna tog större del i den typen avval och om vi därmed skulle få en ökad demokrati, dåtror jag inte att någon skulle motsätta sig skilda val-dagar. Men det som förespråkarna för skilda valdagarinte har tagit upp är de eventuella nackdelar det skullefå.Det är ganska uppenbart att om vi skiljer på kom-munal- och landstingsval finns det risk för ett lägrevaldeltagande. Det är en aspekt som man inte skallförringa i detta sammanhang. Vid det senaste valet1994 var valdeltagandet något större än vid de tidiga-re. Jag tycker att det är oerhört glädjande i ett demo-kratiskt system att fler och fler tar sin rätt och sinskyldighet till vara och går och röstar. Att vi skulleförlora den delen anser jag vore olyckligt.Jag undrar om det är någon som har några erfa-renheter från något annat land eller från iSverige då vi hade skilda valdagar då rikspolitiskafrågor inte fick en dominerande roll även i kommunal-och landstingsval? Erfarenheterna inte minst frånNorge visar tydligt att det är rikspolitiska frågor somäven då kommer att dominera. Då kan vi hamna i ettsådant läge att vi får så att säga en kvalificerad opini-onsundersökning över den förda rikspolitiken i ettkommunal- och landstingsval. Och har vi definitivtinte tjänat på detta.Frågan är viktig och värd att belysa utifrån mångaaspekter. Men att ni är så kategoriska och så självklartsäkra på att utfallet blir det ni önskar tror jag att niskall vara litet försiktiga med. Däremot tycker jag attdet är viktigt att diskussionen fortsätter.När det gäller personvalet har vi inte bara rutin-mässigt avstyrkt dessa motioner, utan partierna harhelt olika uppfattningar, från till Miljö-partiet, om lyckan med inslag av personval. Det glad-de mig att hade en något mer positivsyn på personvalsinslaget än vid dendebatt vi hade när vi diskuterade vallagen, då hanbara målade upp en skräckbild av vad som skullehända. Det finns positiva inslag i detta, och det glädermig att inser det.Beträffande hur detta skall redovisas vidhåller jaguppfattningen att vi inte skall införa något regelsys-tem och någon kontrollapparat över vilka medel ochhur personvalsinslaget finansieras när vi i har haft en principöverens-kommelse att vi på frivillig väg skall redovisa deställningstaganden vi gör i ekonomiskt hänseende i envalrörelse. Jag kan i och för sig bara tala för det soci-aldemokratiska partiet. Vi har mycket noggrant gåttigenom vilka regler som gäller för våra kandidateroch hur vi skall redovisa om det finns utomståendeekonomiska sponsorer m.m. Jag har den bestämdakänslan att samtliga partier på ett eller annat sätt församma diskussion av just den anledningen att maninte vill riskera att detta skall slå snett på något sätt.Innan vi över huvud taget får se några effekter avdetta, tycker jag inte att det är meningsfullt att börjaskriva något regelsystem så att säga . Låt oss setiden an för att se hur detta fungerar, om frivillighetenfortfarande håller. Den dag som det blir uppenbart attdet inte fungerar på frivillighetens bas är jag överty-gad om att regeringen återkommer med tydligareförslag om att det måste ske en skärpning. Men innandess tycker jag att vi kan ta detta med ro.Anf. 6 BO () replik:Fru talman! klagade över att jag pånågot vis skulle ha hävdat att Socialdemokraternas nejtill alla motioner var rutinmässigt eller reflexmässigtoch tyckte att vi hade haft goda diskussioner i konsti-tutionsutskottet. Det senare instämmer jag gärna i, ochjag kan inte analysera bevekelsegrunderna hos Soci-aldemokraterna. Det är väl risk för att det är så illasom att det är genomtänkt och att det är därför som deär emot alla förändringar. Jag skall därför inte ge skenav att det faktum att Socialdemokraterna nästan jämtröstar nej till förslag som handlar om författningsom-rådet baserar sig på att de inte har tänkt. Det kanskevore bäst om det vore så, men det finns en betydanderisk för att de har tänkt.Som jag sade i mitt inledningsanförande har So-cialdemokraternas historia när det gäller de författ-ningsdebatter som vi har haft och sena-re varit sådan att de ganska genomgående har varitemot förändringar. Det har varit en intensiv opini-onsbildning som har lett fram till uppgörelser mellanpartierna om att ta steg framåt.Bara när vi har diskuteratvad vi skall göra åt klyftan mellan politiker och för-troendevalda i kommunerna har vi tagit upp förslagom viss ökad möjlighet till kommundelning, möjlighettill direktvalda kommundelsfullmäktige, och i dagdiskuterar vi gemensam valdag. Jag konstaterade meratt Socialdemokraterna har varit emot alla dessa för-ändringar.Självklart finns det skäl för en gemensam valdag.Vår uppfattning är att dessa skäl är svagare än skälenför att återgå till skilda valdagar, och där huvudskäletändå är att det skulle vara betydligt lättare för med-borgarna att urskilja och ta ställning till de kommuna-la och landstingskommunala frågorna som spelar enså stor roll.Min fråga till är mycket enkel: ÄrSocialdemokraterna inte alls bekymrade över det sombekymrar oss andra, nämligen avståndet mellan välja-re och valda?Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag sade tidigare att det var olyckligtatt raljerade över att vi bara avstyrkerdessa motioner. Då återkommer ännumer raljerande och använder invektiv när han talar omhur vi har tänkt eller inte tänkt. ställer BoKönberg frågan om inte avståndet mellan politikeroch medborgare bekymrar oss. Jo, i allra högsta gradär det ett bekymmer.Den debatteknik som använder upp-muntrar väl inte direkt medborgare till att engagerasig och ta ställning i de viktiga demokratiska frågorsom vi ändå har att behandla.När det gäller t.ex. skilda valdagar sade jag: Omdet vore så väl att vi både kan behålla ett högt valdel-tagande och kan få en valrörelse som handlar enbartom kommun- och landstingsfrågor och om det går attfå ett större engagemang bland medborgarna, om detalltså vore så enkelt och alla var överens om att det ärså enkelt, tror jag inte att någon skulle motsätta sigdetta. Prolematiken är att man faktiskt också måstefundera över vilka riskerna är. Som jag redan harredovisat finns det två risker. Det blir nämligen, ty-värr, inte ett val som bara handlar om kommun- ochlandstingsfrågor. Dessutom är risken uppenbar attvaldeltagandet minskar. Om man inte vill se riskernakan man ju föra vilken debatt som helst om helt andrafrågor.Anf. 8 BO () replik:Fru talman! Jag misstänker att problemet medklyftan mellan väljare och valda är allvarligare än attMats inte tycker om mitt sätt att föra debat-ten - åtminstone kan det knappast vara det som orsa-kat konflikten.Jag sade i mitt förra inlägg att det förstås finns ar-gument för och emot i denna fråga liksom i mångaandra frågor här i livet. De frågor är ganska få där allaargument går åt det ena hållet och inga argument åtdet andra hållet.Vi är så bekymrade över att de kommunala frå-gorna försvinner att vi vill göra något åt den saken.Den fråga som måste svara på är föl-jande: Tror han att det blir mer eller att det blir mind-re kommunalpolitik om valen handlar om kommunal-politik eller om valen är blandade? Om med att svara har jag en fråga till: Vilka åtgär-der vill man vidta om man nu inte vill vidta de åtgär-der som vi andra föreslår?Anf. 9 () replik:Fru talman! Årets val skall utvärderas väldigt no-ga. En arbetsgrupp är tillsatt och till denna är ett fler-tal erkänt skickliga experter knutna som skall analyse-ra det här från flera olika aspekter. Jag tror att inslagetav kommunal- och landstingsval blir tydligare i dethär valet jämfört med hur det har varit förr om åren.Det handlar naturligtvis om den koppling som i mellan den av regeringen förda politiken ochden politik som förs i kommuner och landsting, tillgagn för de medborgare som bor där.Under den här mandatperioden har det varit oer-hört kärvt för regeringen när det gällt att städa uppefter de borgerliga åren. , när vi har kommit på rättköl igen och börjar få litet resurser att fördela, har detockså fördelats - med det uttryckliga önskemålet frånregeringens sida att de här resurserna skall gå tillvård, omsorg och skola. Vilka är det då som skallverkställa dessa åtaganden? Jo, det skall kommunal-och landstingspolitikerna göra. Här kommer medbor-garna mycket tydligt att få känna av om regeringensförda politik har medfört att kommunal- och lands-tingspolitiker verkställt den politiska vilja som rege-ringen har uttalat.Har det blivit bättre inom vården, omsorgen ochskolan? Den debatten förs ute i kommunernaoch i den lokala pressen. Jag är övertygad om att dettastimulerar till ett större kommunalt engagemang.Dessutom visar det sig att det blir allt vanligare attskilja mellan den röst man lägger i riksdagsval re-spektive kommunalval.Anf. 10 ()replik:Fru talman! Jag kan hålla med omatt det är bra om många i är överens omförändringar av valsystemet. Det är just därför som vifrån många håll försöker argumentera för att det kanfinnas anledning att göra en förändring i bästa sam-stämmighet.Vi måste granska de argument i den här debattensom lägger fram för gemensammavaldagar och som inte är speciellt starka. Det senastesom sades här är ju att alltfler tenderar att skilja påsina röster i riksdags- och kommunalval. Det har jaglitet svårt att se som ett argument för att man måsterösta till riksdag och kommun. Argumentetatt det kan bli ett lägre valdeltagande om man barahar kommunalval kan väl ha ett visst empiriskt stöd.Men att det skulle finnas ett sådant sam-band är ändå bara en förmodan. Det är ju så mycketannat som spelar in - t.ex. hur man kanske kan görakommunalpolitiken mera levande.Att säga att kommunalpolitiken är ointressant -säger det inte rent ut men det är ettslags outtalad antydan här - att den måste ha drag-hjälp av rikspolitiken tycker jag inte är ett riktigt brasätt att närma sig de viktiga frågorna om hur manmera kan engagera människorna kommunalt.Det finns naturligtvis invändningar - i mitt förstainlägg var jag faktiskt något nyanserad - mot att haskilda valdagar; rikspolitiken kommer ändå in något.Men, , är det troligt att rikspolitikendominerar kraftigare om vi bara har kommunalvaljämfört med om vi har en valrörelse därman också skall rösta till ?Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag har väldigt svårt att förstå var imitt anförande eller i mina repliker som jag har sagtatt kommunalpolitiken skulle vara ointressant. I minsista replik till försökte jag mycket tyd-ligt förklara att det kommer att få allt större betydelse.Medborgarna blir alltmer inbegripna i att det, för attdet skall bli en god omsorg, en bra sjukvård osv.,handlar om hur kommuner och landsting styrs. Jag ärövertygad om att det kommer att visa sig att kommu-nal- och landstingsvalen får en mycket domineranderoll i den här valrörelsen.Jag är fullt medveten om att det kommunal- ochlandstingspolitiskt finns mycket att jobba med när detgäller att göra den politiken mera utåtriktad och meratydlig. Där ser jag en stor framgång, inte minst påmediesidan. är det ju inte bara riks-TV som beva-kar den politiska debatten, utan den debatten försnumera också ute på många lokala och regionalakontor och via lokala och regionala sändningar. Mankommer där att bevaka detta på ett annat sätt.