prot · GM0939 · 1998-12-18 00:00:00 — )17 § Allmän miljö- och naturvårdFöredrogsMiljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU2Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop.1998/99:1 delvis)Anf. 56 ():Herr talman! Inledningsvis ber jag att få yrka bi-fall till reservation nr 2.I veckan kom med en utredningom forskningen på miljöområdet. I den rapportenredovisar man klart att måste hatillbaka forskningspengar för att miljöforskningenskall kunna på ett rimligt sätt. Det tycker jag ärväldigt bra. Från moderat sida har vi under alla årställt krav på att anslagen till miljöforskningen skallöka. Vi har med det kravet också i årets budgetpropo-sition - tyvärr blev det avslag.Om man hade lyssnat på vad vi tidigare sadeskulle vi ha sluppit de här knepiga turerna kringforskningsanslagen till miljösektorn. Förra miljömi-nistern, , försäkrade i denna kammare attdet faktum att man drog bort forskningsanslagen förNaturvårdsverket och i stället litade på MISTRA intealls skulle innebära någonting negativt för forskning-en på miljöområdet; detta trots att forskarvärldenvarnade och trots att det mycket snabbt visade sig attdet var fel.Nu får vi klara besked från , ochdet är bra. Men jag skulle vilja fråga er i majoriteten:Varför har ni inte redan nu ställt upp på våra krav,och hur kommer ni att hantera Naturvårdsverketskrav till regeringen när det gäller en återgång till dengamla ordningen? Det är intressant att studera hurMiljöpartiet ställer sig i de här sammanhangen. Mil-jöpartiet säger sig ju vara det stora miljöpartiet.Men hur är det , , när det gällerforskningsanslagen? Hur är det när det gäller miljö-tillsynen? Hur kommer det att gå t.ex. för på ? Ni stöder ju regeringenpå den punkten. Det innebär att viktig kunskap kom-mer att gå till spillo när det gäller havsforskningen pådet här området. Jag konstaterar att ni sviker, och jagkonstaterar att vi från moderat sida håller miljöfananbetydligt högre än vad gör i denna vikti-ga fråga.Ett annat område är kalkningen. har länssty-relserna tydligen fått besked från regeringen om attkalkningsanslagen kommer att drasned, vilket i sig kommer att innebära att vi går misteom den reparation av sjöar och vattendrag som kalk-ningsinsatser har inneburit. Från moderat sida ställervi krav på ökade kalkningsanslag. har juuttalat att här inte skall göras några förändringar.Jag måste fråga företrädaren för majoriteten: Hurstämmer det med vad har uttalat att man nugår ut till länsstyrelserna och säger att de får fårminskade anslag? Jag är bekymrad över schackrandethär. Man bakar samman och gömmer kalkningsansla-gen i en större anslagspost. Vi moderater är det endapartiet som säger nej till detta. Vi gör det därför att vitycker att det är mycket viktigt att får fattabeslut om kalkningsanslagens storlek, så att man intekan leka med denna viktiga fråga i Re-geringskansliet. Vi har en reservation på den punkten.Jag beklagar att majoriteten tydligen stöder regering-ens syn i det här sammanhanget.En annan viktig fråga är möjlighe-ter att disponera medel även när det gäller administ-ration för att kunna få fram nya naturreservat. Det ärockså intressant att fråga majoriteten: Varför kan niinte ställa upp på detta? Det innebär ju ökade möjlig-heter att klara nya naturreservat.Den biologiska mångfalden är en viktig fråga.Från moderat sida har vi redovisat ett radikalt förslag:Sälj ut aktier i ! Satsa 2 miljarder kronorganska omgående på bevarande av biologisk mång-fald och för att så snabbt som möj-ligt gå in och klara förvärv av viktiga områden! Al-ternativt: Teckna naturvårdsavtal med markägaren!Satsa på en fond öppen för donatio-ner som förvaltas av dem som kan miljövårdsfrågor!På så sätt kan vi ha en långsiktig politik för bevarandeav biologisk mångfald i skogsbruket. Jag vågar påståatt detta är det mest ambitiösa förslag som har lagtsfram i riksdag när det gäller bevarande avbiologisk mångfald.Jag skulle vilja fråga företrädarna för majori-tetspartierna: Hur ser ni på den tanken? Skulle nikunna vara beredda att ställa upp på den formen avkonstruktion, dvs. på att växla pengar på det sättet?Då kan vi nämligen klara den biologiska mångfaldeni skogsbruket, som vi kan klara de viktigaägarintressena i det här sammanhanget.Herr talman! Jag yrkar återigen bifall till reserva-tion nr 2.Anf. 57 ():Herr talman! Regeringen har till stora delar lagtfram ett bra förslag för utgiftsområde A 20 Allmänmiljö- och naturvård, anser . En delav förslagen har karaktären av återställare efter tidi-gare sänkningar från i huvudsak socialdemokratiskthåll. har haft förslag påatt man skall höja posterna.Kristdemokraterna ville i föreliggande miljöbud-get utöka ramen, varför vi bifogat ett särskilt yttrande.Jag skall nämna något av det som vi vill satsa extrapå.Naturvårdsverket har vi redan hört talas om en delhär. har en samlande och pådrivan-de uppgift i miljövårdsarbetet och har ansvar föruppföljning och utvärdering inom området. För dettakrävs mer resurser än vad regeringen föreslagit - detfrånsett forskningen, som vi hörde här . Specielltutvärdering och uppföljning av fattade beslut måstevara en prioriterad uppgift. hardärför föreslagit, att anslaget A 1 Naturvårdsverkettillförs ytterligare 10 miljoner kronor.Enligt vår uppfattning bör även anslaget A 2Miljöövervakning m.m. utökas med 10 miljoner kro-nor. Dessutom skulle fördelningen av dessa pengarske så att ideella föreningar tillförsäkras tillräckligamedel.Regeringen föreslår en tydlig ökning av anslagetför inköp av naturskog. Men det behövs också pengarhos länsstyrelserna, så att man snabbt kan kartläggaoch inventera sådana områden. Sedan krävs det peng-ar även för skötsel av områdena. Denna utgiftsdel ärproportionellt större i jordbrukslänen, där det ofta ärfråga om småskogsbruk. Där blir det oftast fråga ombiotopskydd, som inte kostar så mycket i inköp menkostar att förvalta. Vi har därför föreslagit att anslagetA 3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfal-den ökas med . Dessa medel skulleöronmärkas för länsstyrelsernas administration. Idetta sammanhang yrkar jag bifall till reservation 3.År 1998 erhöll inget anslag förforskning. var inne på det. Man menadeatt MISTRA skulle kunna klara det. Det framgårockså av betänkandet, att man utgår från att så ärfallet. Det står att forsk-ning, MISTRA, i allt väsentligt över-tagit ansvaret för att finansiera den forskning somNaturvårdsverket tidigare finansierade. 1998 avsatteMISTRA för sådan forskningsom tidigare skötts av . 63 miljonerkronor av detta gick till ettårssatsningar, som alltsåinte kan fortsätta. Jag återkommer till varför det blirså. täcker MISTRA ungefär 90 miljo-ner av det som tidigare hade, 140miljoner, i forskningspengar. Sammanlagt ladeMISTRA 1998 ned på forskning.Då har den gått utöver vad den får göra. Det är enstiftelse, och enligt bestämmelserna skall den leva påavkastning, men avkastningen understiger det härbeloppet. Kommande år måste man minska på forsk-ningen för . Dessutom begränsarMISTRA:s stadgar vad den får forska om. Däravdessa ettårssatsningar som man sedan inte kan fort-sätta med. MISTRA har bedömt det så att man intekan finansiera kortsiktigt inriktad effektforskning.Med detta avses exempelvis forskning angåendegränsvärden och sådan forskning som gränsar tillmiljöövervakning. Och miljöövervakningen kommeratt öka. Denna forskning saknar alltså för närvarandehemvist i något finansieringssystem.Kristdemokraterna har därför föreslagit att 100miljoner kronor anslås för detta i ett nytt anslag Mil-jö- och kretsloppsforskning. Det stämmer bra medNaturvårdsverkets bedömning, att man behöver 110miljoner kronor. kom medden rapport som var beställd av regeringen i oktober.Man skulle göra en samlad bedömning över densvenska miljöforskningen. Där kommer man fram tillatt behöver ha egna pengar förforskning, annars fungerar det inte. Man har olikaförslag hur det praktiskt kan ordnas. Men det stäm-mer ganska väl med den summa som Kristdemokra-terna vill anslå, 100 miljoner kronor.Regeringen uppger också att kalkningen av sjöaroch vattendrag inte skall minska. Då frågar jag mig:Varför har jag då fått en bunt brev från länsstyrelseroch en kommun där man klagar över minskade anslagtill kalkning?Försurningen är vårt största miljöproblem. Jag be-höver knappast här i kammaren diskutera försurning-ens effekter. Nödvändigheten och effekten av kalk-ning är uppenbar. Kalkningen behövs, så länge vi inteeliminerat försurningskällorna. Vid en minskad kalk-ning försämras tillståndet omgående i de aktuellavattendragen och sjöarna. Allra snabbast sker utslag-ningen av vattenorganismer när kalkning avbryts ochvattnet hastigt försuras. Vi vet att det inte hjälper medatt slänga dit den felande dosen kalk efteråt. Dess-utom behövs det mer kalk regnrika år som närsyran i marken lakas ur till vattendrag och sjöar. Gö-teborgsregionen t.ex. är mycket utsatt på grund avtunt jordtäcke och grovkorniga, kalkfattiga jordar.Halland och har andra jordar men har ettstort försurningstryck. Försurningen kan också påver-ka folkhälsan.Regeringen föreslår i anslagtill kalkningen. Nuvarande nivå är 185 miljoner. Detlåter kanske som en liten minskning, men för väst-kustlänen skulle den föreslagna tilldelningen bli entredjedel mindre än nu.Det hölls ett möte den 19-20 november 1998mellan , och tre läns-styrelseföreträdare. Då konstaterade man att denföreslagna anslagsnivån på inteär förenlig med direktivet, att inga kalkningar skallavbrytas. Det antyds i betänkandet att effektiviseringkan ge besparing. Men kalkningsbidragen har redanförut varit i underkant, varför de mest försurnings-drabbade länen sett över kostnaderna, så att man fårut mesta möjliga kalkning för pengarna. En minsk-ning av kalkningen medför att man måste minska pådet antal vattendrag och sjöar som kalkas, med åtföl-jande snabb vattenförsurning, som jag sade förut, avde uteslutna vattnen. Detta ger ingen besparing utanär bara dålig hushållning med tidigare satsade medel.Kristdemokraterna har därför föreslagit 180 mil-joner kronor som direkt skall öronmärkas för kalk-ningsverksamheten. Det innebär att regeringens an-slag ökas med . är ramen anta-gen, och vårt förslag har ansetts öka ramen. Men jagrekommenderar att man nu visar att löften verkligenkan hållas, dvs. i detta sammanhang att inga kalk-ningsprojekt skall avbrytas. Det innebär att pengarflyttas inom anslaget A 3. Var inte det meningen attmedlen skulle kunna användas flexibelt, när raman-slaget A 4 Investeringar och skötsel för naturvårdflyttades till anslag A 3? Eller hur har majoritetentänkt sig det?Med detta yrkar jag bifall till reservation 1. Omdet yrkas bifall till reservation 4 kan vi tänka oss attstödja även den. Jag yrkar alltså bifall till reservatio-nerna 1 och 3 och hänvisar i övrigt till Kristdemo-kraternas särskilda yttrande.Anf. 58 ():Herr talman! Rent allmänt skulle jag vilja säga attdet utvecklades en tyd-lig strategi för att kretsloppsanpassa samhället. Mil-jöpolitiken under den förra mandatperioden prägladesdäremot av en brist på strategi.Det fanns ingen plan för hur miljöarbetet skullebedrivas eller för vilka mål som regeringen önskadeuppnå. De konkreta och framåtsyftande förslagen påmiljöområdet var få. I stället var det ständiga förse-ningar och passivitet som utmärkte regeringens arbetepå detta område.Vid ett flertal tillfällen avvaktade medatt fatta beslut i miljöfrågor i väntan på den miljöpro-position som det ständigt hänvisades till.Regeringen meddelade att den avsåg att lämna ensamlad miljöproposition i slutet av mandatperioden.Men regeringen levde inte ens upp till detta blyg-samma löfte. Miljöpropositionen avlämnades - somvi alla vet - så sent att då inte kunde fattabeslut om den framtida miljöpolitiken utan man fårgöra det en bit in på 1999.Vi måste tyvärr konstatera att regeringen underden förra mandatperioden inte tog miljöarbetet påallvar. förhindrades att fatta nödvändigabeslut på miljöområdet, och vi får verkligen hoppasatt en förbättring åstadkommes under innevarandemandatperiod.Så över till två mer konkreta saker.Först: Det är uppseendeväckande att regeringenhelt har bortsett från det beslut som fattadevåren 1998 om att anslaget för kalkning skulle ökasmed . kritiseraderegeringen för detta handlingssätt redan i sambandmed den ekonomiska vårpropositionen.Genom en bra kalkningsverksamhet avgiftas vårasjöar och vattendrag så att normal flora och fauna kanåterskapas. Även skogskalkningen har betydelse föratt minska försurningens påverkan på landets skogar.För att förbättra möjligheterna att minska försurning-en av landets sjöar och vattendrag behövs ökade in-satser och därmed mer pengar.Regeringens undermåliga redovisning i budgetengör det omöjligt att utläsa hur mycket som anslås förkalkning . Med hänvisningtill andra uppgifter om hur anslaget A 3 skall använ-das framkommer det dock att medlen till kalkningminskar i förhållande till nivå, ett förhållan-de som vi i inte kan acceptera. Det äroacceptabelt.Dessutom innebär det - vilket jag tycker är för-färligt - att regeringen ignorerar beslut omökade anslag till kalkning. Vi har alltså föreslagit ivår motion att anslaget A 3 utökas med 40 miljonerkronor att användas till just kalkning.Så till den andra mera konkreta saken.För att uppnå ett ekologiskt hållbart samhällemåste vi ständigt tillgodogöra oss nya kunskaper ochutnyttja modern och resurseffektiv teknik. Centerpar-tiet har ambitionen att utveckla till ett ekolo-giskt föregångsland. Detta förutsätter bl.a. att densvenska miljöforskningen ges tillräckliga resurser.Regeringen har givit i uppgiftatt i samverkan med se överden svenska miljöforskningen. Vi välkomnar en så-dan översyn, men anser att miljöforskningen redan numåste ges ökade resurser. Därför vill vi tillföra ytter-ligare för forskningsändamålfr.o.m. 1999.Jag tycker att det finns all anledning att kritiseraregeringen för dess långsamma sätt att hantera dennafråga. Det finns risk för att vi tappar kompetens pådet här området och för att viktiga forskningsprojektläggs ned då medel saknas. Skulle medlen tillförasdärefter är risken att de kommer för sent.Herr talman! För att fatta mig kort vill jag yrka bi-fall till reservationerna nr 3 och 4. Därutöver vill jagtillönska mina utskottskamrater, tjänstemännen iutskottet, talmannen, här närvarande ledamöter ochtjänstemän en trevlig och förhoppningsvis vilsamjulhelg.Anf. 59 ():Herr talman! I den förra debatten fick vi veta attanledningen till att ansvarig minister inte finns medhär i kammaren när vi har en så viktig debatt var attministern befinner sig i . Då är min undran: ÄrKjell också i ? Är hela regeringen iBryssel? Är hela regeringen hela veckan i ?Jag tycker att detta är nonchalant mot oss som villdiskutera dessa stora och för framtiden ödesavgöran-de frågor.Sveriges miljöparti är . Det är med för-våning och besvikelse som jag som ny ledamot iriksdagen har noterat hur vissa partier konsekvent tarställning för miljön i andra hand, och hur något partivisserligen tar ställning för miljön men vägrar att semiljöfrågorna som gränsöverskridande och därmedinte medverkar till konstruktiva lösningar.Det är också med förvåning som jag noterat attriksdagens ledamöter inte ifrågasätter att miljöpoliti-ken i utskottsarbetet sammankopplas med endastvissa näringsfrågor. Miljöfrågorna har koppling tillalla sektorer och borde därför antingen integreras ialla utskott eller behandlas i ett eget utskott. Jag ochFolkpartiet föreslår det sistnämnda: För över jord-bruks- och skogsfrågorna till näringsutskottet!Miljöpolitiken har ju på bara något årtionde, efteratt ha betraktats som udda och förenad med extrakostnader, hos allmänheten klättrat upp överst på denpolitiska agendan och befäst sin ställning. Det är intemärkligt. Däremot är det nödvändigt.Hoten mot miljön har blivit tydligare i takt medatt kunskapen om våra livsbetingelser har ökat. Det ärju vi människor som skapar miljöhoten genom bl.a.vår tekniska utveckling. Men det är genom sammautveckling som vi får ökad kunskap, både om hotbil-den och om hur vi skall kunna ställa till rätta det somvi har gjort fel.Det är inte genom teknikfientlighet som vi skalllösa de globala miljöproblemen. Men användningenav ny teknik måste alltid anpassas till vad naturen tål,till naturens lagar.Ett parti som vill bli trovärdigt som ett miljöpartimåste visa att när miljöns intresse står i konflikt medmiljöfarlig verksamhet måste alltid naturlagarna påett tidigt stadium ges företräde, eller med andra ord:försiktighetsprincipen måste prägla all mänsklig rela-tion till naturen. Förvaltarskapstanken är vår, Folk-partiets, utgångspunkt för hur vi ser på människansförhållande till naturen. Vår rätt att bruka är inte enrätt att förbruka.Ett parti som vill bli trovärdigt som ett miljöpartimåste säga ja till samverkan över nationsgränser. Förmig och är EU ett miljöprojekt.Ett parti som vill bli trovärdigt som ett miljöpartinöjer sig inte med att säga: Vi måste fortsätta attkalka våra sjöar och skogar. Javisst måste vi fortsätta.Men kalkning är ett sätt att lappa och laga. För migoch är det viktigt att vi angriper detegentliga problemet, nämligen de utsläpp som utgörhotet mot den biologiska mångfalden.Det finns rentav färska rapporter - jag kan bl.a.hänvisa till Fältbiologen nr 5 1998 - som visar attriklig kalkning påverkar den biologiska mångfaldennegativt. Vi får alltså inte se kalkningsåtgärder somett sätt att lösa problemen. Det är ett sätt att skjutaproblemen framåt i tiden och ge oss möjligheter attarbeta långsiktigt med de egentliga problemen.Till detta kommer att av ca 17 300 försu-rade är det knappt 7 000 som åtgärdas.Det är alltför passivt att som i betänkandet säga:"Skydd av mark för naturvård och kalkning av försu-rade vattenområden är ett av naturvårdspolitikensviktigaste instrument för att bevara den biologiskamångfalden". Påståendet är både sant och osant. Detär kortsiktigt nödvändigt, men långsiktigt som endaåtgärd skadligt.Ett parti som vill bli trovärdigt som ett miljöpartimåste reagera mot statens köp av skogsmark frånAssi Domän och avsättningarna av skyddsvärd skog.För mig och är det nödvändigt att manundantar från produktion de skogar som det finnssärskilda motiv att skydda. Det saknas en analys avaffärens effekter för naturvården. Vi måste veta merom vilka biologiska skyddsvärden som finns ochvilka avgränsningar som är möjliga.Ett parti som vill bli trovärdigt som miljöparti kaninte tala om "miljöanpassad vattenkraftsutbyggnad".För mig och är begreppet oriktigt ochinnehållslöst. All vattenkraftsutbyggnad som förut-sätter reglering av vattendrag skadar naturvärden. Detfinns starka skäl att skärpa älvskyddet för att göralångsiktigt trovärdigt att vattenkraftsutbyggnaden ivårt land är ett avslutat kapitel. Det måste ses som ettavslutat kapitel.Främst på tre punkter måste älv-skydd skärpas.För det första skall det vara ett vattendragsskyddsbehov som skall bedömas.För det andra skall exploatering inte vara skäl föratt göra undantag från skydd.För det tredje skall man skärpa kraven på åtgärdersom ofta kallas "mindre ombyggnader av sådanavattenområden och älvsträckor som omfattas av älv-skyddet".Beträffande reservat i skogsmark har ti-digare ställt sig bakom ett uttalande att av denproduktiva skogsmarken nedanför det fjällnära områ-det kan behöva skyddas i reservat. Detta förutsätteratt mål för miljöanpassning av skogsbru-ket uppfylls. inte målet ökar reservatsbehovetmed . bör reservatsbeho-vet vara uppfyllt.Med det system vi har där intrångsersättningmåste betalas till markägarna även vid skydd avmindre biotoper krävs trots regeringens tillskott yt-terligare ökade budgetanslag till markinlösen. Detfinns många unika naturområden som är akut hotade.Det är framför allt stora områden av ovärderlig s.k.gammelskog och sumpmark som står på spel. Effek-ten av de otillräckliga anslagen blir att värdefullabiotoper förstörs och att den biologiska mångfaldenutarmas. kan värdefulla områdenförsvinna som kommer att ta hundratals år att åter-skapa.I Världnaturfondens genomgång av skogspoliti-ken i får kritik för att inte skyddatillräckliga delar av skogsmarken. har iflera år föreslagit kraftigt höjda anslag för skydd avskogsmark, finansierat med minskade medel tillstatsministerns anslag till s.k. ekologiska byggprojekt.Det är glädjande att regeringen har höjt anslaget, menvi förespråkar att anslaget höjs ytterligare enligt tidi-gare motioner.Folkpartiet menar också att genom att minskastatens skogsinnehav i skapas en unikmöjlighet att snabbt rädda naturskog genom att bytakommersiellt användbar skog mot avverkningshotadskog med stort skyddsvärde. Det är just takten iskyddsarbetet som är och kommer att vara den avgö-rande faktorn för om klarar målet att bevaraden biologiska mångfalden. För att komma upp till enrimlig nivå vill under utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvård utöka anslaget för åtgär-der för att bevara den biologiska mångfalden medytterligare utöver regeringensförslag.Herr talman! Ett parti som inte satser helhjärtat påAgenda 21-arbetet kan inte bli trovärdigt som ettmiljöparti. Jag och är oroade över teckenpå att Agenda 21-arbetet håller på att avstanna. Dennationella Agenda 21-samordningen måste bli merintensiv med mer av dialog med bl.a. kommunerna,mer av informationsspridning, mer av förslag och merav information om det internationella arbetet.Det parti som inte arbetar för att sluta kretsloppeni naturen kan inte bli trovärdigt som ett miljöparti. Jagoch ser miljöavgifter och grön skatteväx-ling som viktiga åtgärder för att nå kretsloppsmålen.Men det är också viktigt att med olika styrmedelförsöka minska materialflödet i stället för att det i ettkretslopp bara går runt. Genom särskilda avgifter påvissa råvaror och på visst avfall kan det lättare upp-nås.Vi vet alla att en verkligt effektiv skatteväxlingkräver samordning med andra länder. EU har på ettförtjänstfullt sätt drivit Kyotoöverenskommelsenframåt och intagit en tuff hållning gentemot andra i-länder och oljeproducenterna, som bromsar processenmot en hållbar utveckling på global nivå.Men då det gäller begränsningar av växthusgaser-na på hemmaplan borde EU-länderna göra mer. Folk-partiet driver därför kravet på en europeisk koldioxi-davgift. Jag vill därför uttrycka stor besvikelse överregeringens motstånd mot en sådan europeisk koldi-oxidavgift. Genom det motståndet gör regeringenSverige till en bromsande kraft i EU och i den globalaprocessen mot hållbar utveckling.Det parti som inte vill vidta åtgärder för att beivramiljöbrott kan inte bli trovärdigt som miljöparti.Folkpartiet föreslår att en miljöåklagare inrättas.Erfarenhet visar att åklagare i allmänhet har bristandekunskaper och intresse att ta sig an miljöbrott. För attförstärka lagtydligheten inom miljöområdet föreslårvi att miljöåklagaren - med justitieombudsmannensom förebild - ges befogenheter att väcka åtal motdem som gör sig skyldiga till brott mot miljöförfatt-ningarna. Miljöåklagaren skall vara underställd Riks-åklagaren.Miljöåklagaren bör ha till uppgift att ta emot ochutreda enskilda personer klagomål över olika förhål-landen inom miljöområdet. Men även organisationerbör ha möjlighet att vända sig till miljöåklagaren isådana frågor. Miljöåklagaren skall kunna vidarebe-fordra klagomål och synpunkter till tillståndsmyndig-heter och också till dem som förorsakar miljöproble-men.Miljöåklagaren bör även, när så är tillämpligt,framföra förslag till nya eller ändrade föreskrifterinom miljöområdet. Detta är en utveckling av Folk-partiets gamla krav att inrätta en miljöombudsman.Om miljöåklagaren erhåller en ställning och kantillerkännas de befogenheter som vi föreslår kommerhan att fylla en viktig roll i skyddet av miljön.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 3.Avslutningsvis vill jag säga att vi instämmer i in-riktningen av det som sägs i reservation 4 av Centern.Men eftersom vi har en motion i samma fråga somkommer att tas upp har vi för avsikt attåterkomma i den frågan då. Den motionen tar ocksåupp försurningsproblematiken i ett vidare perspektiv.I detta anförande instämde ().Anf. 60 ():Herr talman! Från jord och skog till miljön.