prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Vi förordar skattesänkningar, därför att vitror att de bidrag som måste till för att fylla ut möjlig-heten att försörja sig som barnfamilj inte kommerfallande som manna från himlen. Det finns en finansi-ering bakom bidragen också.Varför skall en barnfamilj som har bidrag behövabetala skatt? Varför skall en familj inte kunna leva påsin samlade inkomst? Vilket är det ideologiska skälettill att man inte kan ta hänsyn till försörjningsbördavid beskattning?Anf. 247 () re-plik:Herr talman! är inte skrivelsen så usel som Li-selotte Wågö vill påstå. Det finns en tydlig redovis-ning av det arbete som har bedrivits när det gällerbarnfrågor . Dessutom finns deten hel del förslag till hur man kan förbättra barnssituation . Jag tycker att den är ganskalovande i alla fall.Vi vet också att det kommer en proposition röran-de barnfrågor litet senare i vår.Liselotte Wågö säger att bidragen inte kommersom manna från himlen. Nej, det gör de inte. Men detkunde vara intressant att veta varifrån de pengar somskall finansiera den skattesänkning som moderaternaföreslår skall tas.Anf. 248 () replik:Herr talman! Bidragen och den hårda beskattning-en av barnfamiljerna - så hård att de inte kan leva påsin lön - är något slags nollsummespel, MarianneJönsson. Jag är övertygad om att även ni socialdemo-krater kommer att inse att detta transfe-reringssystem - att hålla på och byta pengar - är för-ödande för samhällsekonomin. Det är bättre att harena och raka system och se till att människor kanleva på sin lön.Detta är ingen ny syn på familjepolitiken eller påmänniskors möjlighet att försörja sig över huvudtaget. Att man skall kunna leva och försörja sig på enlön är från början egentligen gammal god socialde-mokratisk politik. Man skall inte behöva ha bidrag försin försörjning.Självfallet kommer det alltid att finnas människorsom är i behov av samhällets stöd - även av ekono-miska stöd av olika slag. Men merparten av svenskafolket skall inte för sin försörjning behöva ha bidrag,när man de facto har en inkomst som man skulle kun-na leva på om man inte var så högt beskattad.Detta är mycket enkelt att ordna, , genom att man analyserar och tar hänsyn till hurmånga människor som skall leva på familjens samladeinkomst och beskattar därefter. Där har vi konkretaförslag. Det är betydligt bättre förslag än de som harkommit från regeringen under denna mandatperiod.Jag vidhåller att skrivelsen var onödig. Vi kundeha väntat på de förslag som kommer från regeringensenare i vår.Anf. 249 () re-plik:Herr talman! I de budgetförslag som har kommitsenast från den socialdemokratiska regeringen kan vise att det verkligen börjar ljusna inte bara för Sverigeutan också för barnfamiljerna. Vi har låg inflation,låga räntor osv.Detta börjar mer och mer likna en budgetdebatt,och det skall det inte göra. Det skall handla om famil-jepolitik nu.Jag måste fråga hur ett vårdnadsbidrag skall fi-nansieras om det skall införas. Skall den fina ochgoda barnomsorg som vi har i urholkas ge-nom att man inför vårdnadsbidraget?Anf. 250 ()replik:Herr talman! Det står helt klart att dels inte har läst på om vårt förslag till grund-trygghetssystem, dels har blandat ihop det med vårtförslag till samlat familjestöd, som sannerligen intehar ett dugg med privata försäkringar att göra.Vårt grundtrygghetssystem omfattar alla demmellan 16 och som står till arbetsmarknadensförfogande. Eftersom vi nu talar om barn och barn-familjer håller jag mig till familjestödet, som jagockså tog upp i mitt anförande. Vi vill, i stället för attåterinföra ett vårdnadsbidrag, gå längre genom attlägga ihop dagens föräldrapenning, barnbidrag ochflerbarnstillägg till ett samlat familjestöd som blir likaför alla barn mellan noll och sex år.I dag är föräldrapenningen fullständigt inkomstre-laterad. Det innebär att en kvinna som innan honföder barn har kommit ut på arbetsmarknaden, gjortkarriär och tjänat ganska bra får perdag i föräldrapenning. Den unga ibland ensamståendekvinna som inte har hunnit ut på arbetsmarknaden ochgjort karriär, och kanske aldrig kommer att kunnagöra det, får per dag i föräldrapenning. Variligger den unga mammans valfrihet, ?Anf. 251 () re-plik:Herr talman! Jag vidhåller att alla grundtrygg-hetsmodeller förutsätter och föder privata försäkring-ar.Jag vill ställa den fråga till jag inte kunde få svar på från före-trädare eftersom hon inte hade fler repliker. Hur tän-ker ni finansiera detta? Det kommer att kosta mycketpengar.Anf. 252 ()replik:Herr talman! Jag vet inte om vi skall skylla på densena timman när har litet svårt attuppfatta vad vi säger. Jag återupprepar gärna att dettainte kostar ett enda öre mer än vad som redan finnsför familjestöd i budgeten. Vi använder oss av föräld-rapenningen, barnbidraget och flerbarnstillägget -alltså exakt de summor som existerar. Vislår ihop dem så att vi kan fördela dem rättvist mellanalla barn som är mellan noll och gamla.Vi tycker nämligen att alla barn har lika stort vär-de. Barnet är inte mera värt för att mamman råkarvara höginkomsttagare. Vi vill fördela pengarna likapå alla, så att också den unga kvinna som barafår i föräldrapenning kan få lika mycket somden som har 600 kr.Då tycker vi att vi har skapat dels en större trygg-het för barnet och mamman, som annars skulle få sålitet att leva av, dels en helt annan typ av valfrihet änvad vi har i dag.Anf. 253 () re-plik:Herr talman! vände sig mot attFolkpartiet anser att regeringen har misslyckats totaltvad det gäller arbetslösheten. Hon tar upp ett antalsiffror.Det är klart att det finns många siffror man kanbolla med när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Desiffror vi tittar på och som jag använder är de siffrorsom visar andelen människor i reguljärt arbete. Så fåhar det inte varit . Det är ändå de somstår för skattemedlen som går till välfärden - inteminst till barnens välfärd.Anf. 254 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är litet tråkigt inte kan glädjas åt att det faktiskt är en framgångnär det gäller arbetsmarknaden. De senaste siffrornasäger att 45 000 nya jobb har skapats i . Ju flersom får jobb, desto tryggare blir det också för barnen.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Hon sade att arbetet med hargått för sakta under dessa år. Jag måste fråga vadFolkpartiet gjorde i den förra regeringen för att barn-konventionen snabbt skulle implementeras. Då hade vi ju skrivit på kon-ventionen.Anf. 255 () re-plik:Herr talman! Jag måste säga att jag gläds åt vart-enda nytt jobb som kommer till, men det är bara detatt det fattas så ofantligt många fler arbetstillfällen änvad som kommer till. När regeringen ändå inte görspeciellt mycket för att förbättra situationen måsteman vara orolig inför framtiden.Vad regeringen gjorde tidigare, året efter det attbarnkonventionen antogs, var att rikta uppmaningartill kommunerna om att följa . Se-dan måste det naturligtvis göras en uppföljning. Dethar inte gjorts av den här regeringen under de häråren. Det visar sig också att kommunerna i väldigtliten utsträckning har jobbat med de här frågorna.Allting hände naturligtvis inte på ett eller två årunder den borgerliga regeringen. Men är det i allafall 7 ½ år sedan FN antog konventionen. Då tyckerjag att den regering som sitter nu borde ha märkt attdet barkar i väg och att man borde ha tagit till kraft-tag, för det övergripande ansvaret har i alla fall staten.Anf. 256 () re-plik:Herr talman! En sak kan vi vara överens om, attdet är en process att får ett fästeoch implementeras. Att säga att det inte har hänt nå-gonting under de gångna fyra åren är verkligen enunderdrift. Det har tillsatts en utredning, Barnkommit-tén, som under arbetade med barn-frågorna. Det har fokuserats väldigt mycket på frå-gorna. Det har införts portalparagrafer i en mängdolika lagar. senast gavs också en handbok ut tillalla kommuner om hur man kan arbeta efter barnkon-ventionen på ett vettigt sätt.Anf. 257 () re-plik:Herr talman! har många gångerfrågat mig om den kristdemokratiska familjepolitiken.Hon förstår den inte eller vill inte förstå den.Det är så, , att vi inte har sammauppfattning om familjens betydelse i samhället. Vi harinte samma uppfattning om föräldrarna i , somvi anser är myndiga och kan ta ansvar för hur de villordna sin barnomsorg. säger ,som vid upprepade tillfällen: Vi har inte råd med ettvårdnadsbidrag.När det gäller rättvisan finns det ingen så orättvisfamiljepolitik som den vi har med en socialdemokra-tisk regering. Med den är det faktiskt en stor del av desmå barnen som inte får del av samhällets subventio-ner på något sätt. Med vårdnadsbidraget, som vi i denförra, borgerliga regeringen införde, var det ingensom fick det sämre. Men fler fick det bättre, och på såvis ökade rättvisan.Jag begriper inte vilken matematisk regel Marian-ne använder sig av när hon påstår att enbarnomsorgsplats i ett daghem, som subventionerasmed för ett barn mellan ettoch , är billigare än att betala ut ett vårdnadsbi-drag på, som det var då, i månaden.Det som vi kristdemokrater mycket kraftfullt kriti-serar är denna djungel av olika bidrag hit och dit somgör det svårt för barnfamiljerna att få en helhet. Mennu är det ju ganska , så det kanskefinns någon djungelbok någonstans som vi kan avslu-ta kvällen med att läsa.Anf. 258 () re-plik:Herr talman! Vid förra valet bestämde ju svenskafolket vilken modell man föredrog. Det var den soci-aldemokratiska familjepolitiken med god barnomsorg,med en föräldraförsäkring och med ett generelltbarnbidrag som man bestämde sig för att föredraframför ett vårdnadsbidrag. Det skall vi inte glömmabort.Framför mig har jag en rapport från , där man säger att den svenska barn-omsorgen inte har någon motsvarighet i övriga Euro-pa. framhålls som det bästa ochnärmast ouppnåeliga exemplet, främst förstås för vårunikt långa föräldraledighet med pappamånad, menockså för kommunernas skyldighet att erbjuda barn-omsorg och föräldrars rätt att arbeta deltid tills barnetär . måste alla medlemsländer skärpa sig,säger . Är det detta som ChatrinePålsson kallar för något slags djungel? Har verkligen fel?Anf. 259 () re-plik:Herr talman! För det första handlar det om att detvar av dem som var berättigade till vårdnadsbi-drag som ansökte om det somdet var aktuellt.Anledningen till att svenska folket valde en soci-aldemokratisk regering förra gången var nog tyvärr attbarnen inte stod så mycket i fokus och inte var huvud-frågan för svenska familjer. Sedan tror jag också attdet berodde på att Socialdemokraterna gav en dellöften som de sedan inte har uppfyllt, vilket måstekännas generande.För det andra vill ju inte familjerna ha den famil-jepolitik som vi har, utan de vill vara med och påver-ka och bestämma själva. Det är också väldigt viktigt.Vad jag menade med jämförelsen med djungelbo-ken var att det faktiskt är svårt för svenska familjer attveta hur ekonomin blir i realiteten, därför att det finnsså många olika faktorer runt om den. Det var det jagavsåg när jag talade om djungelboken.Men jag vill än en gång fråga hon tror att det berodde på att valde bortden kommunala barnomsorgen för barn mellan ett och valde vårdnadsbidraget, trots att det varalldeles för lågt.Anf. 260 () re-plik:Herr talman! Jag tror att vi minns litet olika. Vis-serligen vet jag att det var många som ansökte omvårdnadsbidraget. Jag tycker inte alls att det är förvå-nande om man ansöker om litet mer pengar till kas-san. Men det var inte så många som ville avstå frånsin barnomsorgsplats. I min kommun var det tre plat-ser som blev lediga.Jag tror att det var Kommun Aktuellt som gjordeen undersökning bland väljare. Den visade att 9 %föredrog vårdnadsbidrag framför barnomsorg. Dettycker jag är bevis nog för hur viktig barnomsorgen ärför föräldrar och barn i Sverige.Anf. 261 () replik:Herr talman! Jag uppfattade inte att jag sade någotom att socialdemokratin såg det som positivt med ettminskat barnafödande. Men jag vet inte riktigt hurSocialdemokraterna ser på det minskade barnafödan-det. Det framgår inte av skrivelsen. Det enda mansäger är att man har gett iuppdrag att försöka analysera vad det beror på. Menman gör inga värderingar av om det är bra eller dåligt.Det enda som vi kan utläsa och vet är att det har bi-dragit till budgetsaneringen. Det är ju faktum. I vår-propositionen räknar man med att det har bidragitmed ungefär 3 miljarder i och med att kostnaderna förföräldraförsäkringen har minskat osv. Det är klart attdet också blir mindre kostnader för kommunernakortsiktigt.Vi tycker att det är ett viktigt problem som behö-ver analyseras. Det gäller inte bara att se till att bud-geten är i balans, utan vi måste också se framåt. Hurser den sociala balansen ut, och hur ser helheten ut?Det här är en viktig parameter som inte diskuteras.Jag har aldrig hört med ett ord nämnadet kraftigt minskade barnafödandet i Sverige.Anf. 262 () re-plik:Herr talman! Jag har nog läst re-servation noggrannare än vad han själv har gjort, fördet står tydligt: I stället ses det minskade antalet barnsom något positivt för budgeten. Det är detta som jaggår emot.Det är klart att man inte kan se något positivt i attdet föds få barn i . Jag kan garantera att detgör inte vi, och det gör inte heller vår partiledare.Anf. 263 () replik:Herr talman! Det hoppas jag verkligen.Min tanke är att vi kanske skulle kunna användade pengar som har blivit över i budgeten till att för-stärka barnfamiljernas situation.Jag tänkte bara på ett exempel, som jag inte harnämnt. Det är det här med garantibidraget på 60 kr.Det har stått stilla i en förfärlig massa år. För demsom inte haft arbete och inkomst förut hade vi kunnathöja lägstanivån. Det är ett exempel.Anf. 264 () re-plik:Herr talman! Då uppfyller verkligen den social-demokratiska regeringen i alla fall delvis önskningar. För överskottet används ju just tillskola, vård och omsorg. På det sättet kommer detbarnen och ungdomarna till godo.Anf. 265 ():Herr talman! I det här betänkandet har Miljöpar-tiet inga reservationer. Det beror på att jag var sjukvid justeringstillfället och inte hade möjlighet att få enersättare. Därför vill jag inleda med att säga att jagstår bakom de idéer som framförs i våra motioner idet här betänkandet. Jag yrkar också bifall till StigSandströms reservation nr 8 som handlar om FN:sbarnkonvention. Den täcker upp motionSo10, yrkande 1. Jag vill också yrka bifall till reser-vation 14, som handlar om långvariga familjehems-placeringar. kommer att tala ombarnkonventionen i sitt anförande.Herr talman! I mitt anförande tänker jag i huvud-sak ta upp frågor som handlar om omhändertagandeoch familjehemsplacering av barn. Det är en frågasom är mycket större än vad många kan ana. Dethandlar om över 10 000 barn som är placerade i fa-miljehem eller släkthem, de flesta i familjehem. Ivissa lägen måste gå in och omhändertabarn som far illa. Det är då viktigt att det sker på ettsätt som är så skonsamt som möjligt för i första handbarnet, men även för barnets familj. Far familjen illadrabbar det även barnet.I och med att antog utskottets bedöm-ning att man vid placering av barn i första hand böröverväga om barnet kan tas om hand av någon anhö-rig eller annan närstående, har vi kommit en bra bit påväg för att skapa en bättre situation för familjer somhamnar i kris. Det här ställningstagandet var viktigt.Men det är bara ett steg på vägen. måste vi taytterligare steg för att förbättra situationen och rätts-säkerheten för de här familjerna och de här barnen.Ett steg är just att öka rättssäkerheten. Ett felaktigtingripande kan skapa livslånga sår hos barnen ochderas anhöriga. Tron på rättssamhället kan för alltidgå förlorad. Vi har fått många signaler om socialut-redningar som görs på ett oacceptabelt sätt, där utre-dare tar upp det som talar mot klienten och utelämnardet som är till klientens fördel. Utredning i brottmålstyrs av . En liknande lagstiftningbehövs när det gäller utredningar inom socialtjänsten.Där görs utredningar som kan förändra människorshela liv.När det gäller barn och familjer med utländskbakgrund är jag övertygad om att ett omhändertagan-de kan upplevas som mycket obegripligt. Jag har fåttbevis för det vid en träff med en invandrarfamilj somhamnat i denna situation. Vid ett omhändertagandehamnar de här barnen i svenska, kristnafamiljer långt ifrån sina anhöriga - som många gångerinte har någon möjlighet att transportera sig. Detta ärmycket svårt för en familj som har en annan religionoch en annan kulturell bakgrund. Vi anser att den härgruppens situation särskilt måste beaktas och förbätt-ras.Under lång tid har utrett ochkommit med förslag till åtgärder när en krissituationuppstått i en familj. Vi anser att den tid nu måste varaförbi då familjen och nätverket stängs ute från möj-ligheten att delta i beslut som berör deras barn, barn-barn eller andra närstående. Vi vill därför att famil-jerådslaget, som är en försöksverksamhet påmånga ställen, skall bli en rättighet för de familjersom så önskar.I dag upplevs av många som ett hot.Om man använder sig av familjerådslagsmodellen ärjag övertygad om att synen på kommeratt förändras. kommer lättare att kunnauppfattas som hjälpare och stödjare och inte som etthot som många känner i dag.Ett omhändertagande är svårt för alla parter. Bar-nets närstående mår sämre . Tyvärr är detalltför vanligt att familjen lämnas åt sitt öde när bar-net omhändertas. Här måste det ske en förändring.Även familjen - föräldrarna - måste erhålla den hjälpsom behövs. Det är viktigt för barnet. När det gällersyskon som skall placeras måste man eftersträva attsyskonen placeras i samma familj eller så nära var-andra att de kan ha en så normal kontakt som möjligt.I dag placeras ibland barn väldigt långt ifrån varandraså att de tappar kontakten.Om det inte finns mycket speciella skäl som talarmot, måste ett barn som är familjehemsplacerat hasamma rätt som alla andra barn att få träffa sina an-höriga när hon eller han själv vill.Vilka andra barn än familjehemsplacerade barnnekas att träffa sina närstående mer än en gång varan-nan månad - och då som be-stäms av en tjänsteman? Vilka andra barn nekas attligga över hos far- och morföräldrar eller andra släk-tingar efter ett sent julaftonsfirande med motivet attdet är viktigt att barnet sover i sin egen säng? Vilkaandra barn måste smyga sig till hemliga möten medsina anhöriga efter skolans slut? Jag har varit i kon-takt med familjer och barn som har berättat om alla dehär situationerna.Herr talman! I anser vi att barns rätttill ett naturligt umgänge med sin släkt måste tillgodo-ses. Man måste i större utsträckning än lyssna påbarnen.Anf. 266 ():Herr talman! Jag har i detta betänkande två motio-ner som jag känner är väldigt angelägna och som jagkort vill kommentera något. Det handlar dels omvikten av ett aktivt agerande från myndigheternas ochkommunernas och landstingens sida vad gäller imp-lementeringen av , dels om an-mälningsskyldigheten från personal som arbetar medbarn och ungdomar upp till ålder.Jag har inledningsvis noterat att regeringen åter-kommer med en proposition som bl.a. tar uppden parlamentariska barnkommitténs arbete. Socialut-skottet har markerat detta särskilt i betänkandet, ochjag har all respekt för det ställningstagandet. Jag tyck-er att det är en klok investering av att väntanågra månader på ett bra regeringsförslag avseendeBarnkommitténs arbete. Jag tycker också att det ärviktigt att vara klar över att implementeringen av enså här viktig konvention tar tid. Den måste få ta tidför att den skall bli genomarbetad i hela samhällsma-skineriet.Herr talman! Innan ordförandeklubban i Sverigesbeslutandeatmosfär går i bordet, skall det hos allabeslutande ledamöter och tjänstemän har ringt till enliten mental väckarklocka vars signal och budskap är:Har vi nu tänkt på barnets bästa i främsta rummet?När vi är där har vi lyckats.Jag har också noterat att regeringen löpande hartagit initiativ till olika informationsinsatser och ävenordnat finansieringen för dessa ändamål. Barnom-budsmannens och de frivilliga organisationernas arbe-te inom barnområdet förtjänar att uppmärksammas påett positivt sätt.Det som bekymrar mig ibland är när det i den all-männa debatten ofta åberopas att bryter motFN:s barnkonvention. Det kan gälla när verksamhetersom berör barn och ungdomar ändrar karaktär genomomorganisationer, nedskärningar eller andra föränd-ringar. Det kan handla om barns eller familjers ställ-ning i förhållande till utlänningslagen; om huruvidaman har fått stanna eller om att det ej har funnits skälatt få stanna i Sverige.Barnkonventionen är en överenskommelse mellanstater. Det betyder att staten har ansvaret för att kon-ventionen förverkligas i vårt land. Barnkommitténföreslog därför att nationella mål uppställs.I praktiken är det kommunerna som har en nyckel-roll i arbetet att förverkliga . Det ärframför allt besluten i kommunerna som får betydelseför barns och ungdomars villkor. Det gäller sådantsom skola och barnomsorg, fritidsaktiviteter och kul-tur.Det är i den egna kommunen som barn och ung-domar kan ha ett direkt inflytande över sina egnavillkor.Det vore rimligt att alla kommuner inom ettmycket kort tidsperspektiv utarbetade barn- och ung-domsplaner som visar hur de tänker genomföra barn-konventionen. Kommunerna skall också ha en ut-bildningsplan för både politiker och anställda.Att stärka barns och ungdomars inflytande i kom-munerna är oerhört viktigt. Ytterst handlar det omdemokrati, om demokratiska rättigheter och, likaviktigt, demokratiska skyldigheter. Demokratin äringet för alltid givet. Den måste man fostras in i. Härhar skolan en central roll.En annan motion handlar om när det finns risk attbarn och ungdomar har blivit utsatta för någon formav misshandel m.m.Socialtjänstlagen har ändrats fr.o.m. den 1 januari1998. Fr.o.m. lagens ikraftträdande kommer alltså allasom yrkesmässigt arbetar med barn att omfattas avanmälningsskyldigheten. Jag anser att samhället ihögre grad än nu bör bidra med upplysning om dennaskyldighet för personal som arbetar med barn ochungdomar. Jag är mycket medveten om att detta måstehanteras med största varsamhet så att det inte blirnågon form av hetsjakt på personalen, och just därförborde relevant information och upplysning vara i allasintresse.Jag skulle uppskatta om regeringen ville ta initia-tiv till just en sådan informationskampanj.Herr talman! Jag har inget eget yrkande på minamotioner, utan mitt inlägg är närmast till för att försö-ka bidra till den mycket nödvändiga och viktiga le-vande debatt som måste föras när det gäller frågorsom berör barn och ungdomar.Där är det slut på mitt anförande, oaktat vilken tidpå dygnet det är.Anf. 267 ():Herr talman! Jag vill också göra några kommenta-rer angående skrivelsen om barnfrågor, särskilt medanledning av min motion So211, Barn i sekter. Jaghade nog valt att stanna på min kammare i denna senatimme om det inte hade varit så att jag kände att detsvar som jag har fått av utskottet inte hänger ihop meddet som händer utanför detta hus.Sekt och destruktiv sekt, nyandlig rörelse, NewAge - vad är vad, och vad är affärsidé och vad ärreligion? Jag känner ofta att det är mycket svårt atttala om dessa ting beroende på att begreppen intestämmer överens, att de rätta orden kan vara svåra atthitta. Men jag väljer att här fortsätta att användaordet sekt, som jag också har använt i min motion. Jagtycker att det är lättförståeligt och ett sammanfattandeord.Herr talman! Ingen vet hur barn som växer upp ireligiösa sekter mår. Därför bör en bred vetenskapligstudie göras.Detta var inte mina ord, även om jag varmt kaninstämma i detta konstaterande.De som har tagit ställning för en utredning en-ligt den modell som jag föreslog i min motion ochsom vi just nu behandlar är företrädare för den s.k.Krisstödsutredningen. Även Krisstödsutredningeninitierades genom en motion som har behandlats tidi-gare i kammaren.Man säger vidare från sidaatt samhället har ett ansvar för alla barns välbefinnan-de.