prot · GM0937 · 1998-12-16 00:00:00 — Jag kommer att kommentera en delav de motioner som har lagts fram på respektive om-råde.När det gäller bostadsbidraget till pensionärerhöjer vi det , från en kompensa-tionsgrad på till av bostadskostnaden.Dessutom får de kommuner som så önskar fortsättaatt betala ut kompletterande bostadstillägg under detvå närmaste åren.Centerpartiet avvisar denna höjning och vill istället höja pensionstillskottet med i månaden.Samtidigt som man i motionen säger att man värnarde sämst ställda pensionärerna vill man minska an-slaget med drygt en halv miljard.Kd är inne på samma linje och avstyrker höjning-en av bostadstillägget till pensionärerna till förmånför ett höjt pensionstillskott. De kvinnor som varit utei förvärvslivet i mindre omfattning men ändå hunnitfå lite ATP kommer att få mindre nytta av ett höjtpensionstillskott.I klartext innebär detta att pensionärerna får utmer av en höjning av bostadstillägget än av en höj-ning av pensionstillskottet.Flera borgerliga partier vill även undanta fritids-fastigheter när det gäller beräkningen av underlagetför bostadstillägget. I inkomstunderlaget för prövningav bostadstillägg ingår inkomst av tjänstepension,annan inkomst och avkastning av förmögenhet. Demänniskor som har placerat pengar i en fritidsfastig-het har naturligtvis en tillgång på samma sätt sombankmedel eller aktier. Möjligen är det enklare attsnabbt avveckla aktier än att avveckla sin fritids-bostad. Fritidsfastigheter har också alltid varit med iunderlaget för beräkning av bostadstillägg, med un-dantag för under 90-talet.Jag vill också erinra om att utskottet haruttalat behovet av en analys som tar sikte på levnads-nivån för hela pensionärskollektivet. Detta har tidiga-re getts regeringen till känna. En redovisning kommeratt lämnas av SCB vid kommande årsskifte.Herr talman! Efterlevandepensionerna är en frågasom det har förts debatt om. Speciellt änkepensionenhar varit föremål för uppmärksamhet.En rad förbättringar har gjorts för änkepensionä-rerna. Bl.a. undantogs privata pensionsförsäkringarfrån inkomstunderlaget innan inkomstprövning sked-de av folkpensionsdelen. Änkepensionen påverkasäven av att reduceringen av prisbasbeloppet upphör.Dessutom påverkas änkepensionen av att bostadsbi-draget till pensionärer ökar från årsskiftet.När det gäller efterlevandepensionen vill jag erin-ra om att en utredning är gjord och att en propositionkommer att läggas fram under våren 1999.Man kan tycka att de nuvarande sex månadernaför omställningspension är . Det tycker jagpersonligen också. Jag hoppas att regeringen kommermed ett förslag till förlängning av omställningspen-sionen i den proposition som skall lämnas senare ivår.När det gäller änkepensionen avvecklades den re-dan , men med de omfattande övergångsbe-stämmelser som finns kan den gälla ytterligare 30 åreller mer. Änkepensionen ersattes av en omställ-ningspension som är lika för kvinnor och män.Flera borgerliga partier vill återställa änkepensio-nen. De utredningar som gjorts visar trots allt attinkomstprövningen i största utsträckningen berörtkvinnor med god ekonomi. Under den debatt somförevarit har exempel framförts som inte har någonrelevans i verkligheten.Kd säger sig värna den ekonomiskt svaga männi-skan, men man vill inte höja bostadstillägget för desämst ställda. Däremot satsar man påatt återställa änkepensionen till dess ursprungligaform, vilket gynnar de personer som har sådana in-komster att ett bostadsbidrag aldrig skulle bli aktuellt.Anslaget för änkepensionerna underskreds för1997 med 64 miljoner, och beräknas under-skridandet till 76 miljoner. Den största anledningentill underskridandet är att kvinnor som kollektiv hadestörre förmögenhet än vad som beräknades när in-komstprövningen infördes.Herr talman! Frågan om de äldre invandrarnasekonomiska situation har varit aktuell i utskottetunder , senast i betänkandet1997/98:SfU13. Utskottet har understrukit vikten avatt frågan får en lösning. Regeringen har även itilläggsdirektiv till utredningen om socialtjänstlagengett uppdraget att forma ett förslag till lösning. Ut-redningen skall lämna sitt slutbetänkande senast den31 maj 1999.Vänsterpartiet har en motion angående utbyte avmånatliga livräntor mot engångsbelopp. En reduce-ring sker fortsättningsvis . Det kan innebära att det kan bli en störreåterbetalning om man lever än medellivsläng-den. Jag vill framhålla att det är livräntetagaren självsom begär att få ut livräntan i ett engångsbelopp. vara säker på att få ut rätt belopp bör man ta utlivräntan varje månad.Berörda personer har säkerligen goda skäl att an-söka om engångsbelopp, och då kan konsekvensen bliatt återbetalningen kan bli högre än engångsbeloppet.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 63 BO () replik:Herr talman! När det gäller frågan om änkepen-sionerna gav en beskrivning somvisar att det inte var så allvarligt, att det framför alltgällde rika änkor, att de hade större förmögenheter änman hade prognostiserat etc.Sanningen bakom det hela är att det fanns en bredpolitisk uppgörelse i utskottet och i i slutetav 80-talet om hur vi skulle ha det många decennierframåt i tiden med änkepensionen. Man gjorde en storförändring i princip, men man hade mycket långaövergångsregler. Hela det upplägget bröts av denuppgörelse som Socialdemokraterna, såvitt jag förstår träffade häromåretnär man med kort varsel införde den nya principen.Två forskare på det här området med stark an-knytning till svensk socialdemokrati, , har i en skrift utgiven av depar-tementen beskrivit änkepensionsförändringen som detfrämsta brottet mot den svenska välfärdstraditionenav de socialförsäkringsförändringar som har ägt rum.Det vore intressant att höra syn-punkt på detta.Lennart Klockare nämnde i sitt anförande att dethar skett en rad förbättringar. Jag tror att jag anteck-nade rätt, en rad förbättringar för änkorna. Det exem-pel han nämnde var att de privata pensionsförsäkring-arna inte längre räknas in, efter häftiga attacker frånoppositionens och bl.a. min sida. Det är sant att denförändringen har ägt rum, att man inte räknar in ävendem. Det är såvitt jag förstår en hundradel av bespa-ringen. Är det detta som menarmed att det har skett en rad förbättringar för änkorna?Anf. 64 () re-plik:Herr talman! Nej, , jag tycker natur-ligtvis att de förändringar som är gjorda i änkepen-sionen har varit stora, och många har blivit av med enhel del pengar. Det är bara att konstatera fakta, så ärfallet.Men att den här åtgärden över huvud taget vidtogsvid det tillfället berodde på att vi skulle sanera eko-nomin och, som jag sade i mitt anförande, få landetpå fötter. Det har vi faktiskt gjort nu.När tar upp frågan om förbättringarpekar han på en del. Men jag sade dessutom, BoKönberg, att höjt bostadstillägg till pensionärernaockså bidrar till att änkorna kommer att få en högreänkepension. Den andra delen är att man har tagitbort reduceringen av basbeloppet innan man räknar utpensionerna. Det gynnar också änkepensionen.Anf. 65 BO () replik:Herr talman! Om man ändrar reglerna för bo-stadstillägg eller ändrar reglerna för basbelopp från98 % till vore det väl konstigt om det inteockså påverkade änkorna. Övervägde ni inom social-demokratin alternativet att de här två förändringarnainte skulle gälla änkorna? Så hoppas jag att det intevar.Till sist frågan om att detta genomfördes för att fåSveriges ekonomi på fötter. Finns det någon annangrupp, några andra individer som ekonomiskt hardrabbats lika hårt som änkorna? När socialdemokra-terna föreslog återställare på återställare inför valrö-relsen 1998, vad var det som gjorde att änkorna aldrigfanns med?Anf. 66 () re-plik:Herr talman! Frågan gällde om vi skulle ha tänktoss att de två procentens reducering inte skulle gällaänkorna. En sådan diskussion har vi självklart aldrigfört. Det är klart att de skall påverkas i positiv rikt-ning när vi höjer bostadstillägget. Det är en självklar-het.Den sista frågan tappade jag tyvärr bort. Bo Kön-berg får gärna, om han kan, upprepa den.Anf. 67 () replik:Fru talman! började tala eko-nomi. Det gör mig lite förvånad och lite rädd. Manskall vara försiktig. Vi fick skriva ned våra tillväxt-prognoser . Vår ekonomi och Europasekonomi är bräcklig. Världens ekonomi är bräcklig.Därför skall vi alltid tala med små bokstäver.Efterlevandepensionerna har varit principielltmisshandlade ända . Man gick in ochgjorde ändringar med retroaktivitet. Sådant skall inteske. Det man gör framåt kan man göra, men intebakåt.Det var en i stort sett enig utredning som villejämställa kvinnor och män. Man sade att man hadeuppnått inkomstjämställdhet. Det var bara det attverkligheten inte såg sådan ut. Vi var faktiskt väldigtfå här i som motsatte oss detta till att börjamed.Man skapade övergångsregler, men resultatet blevinte helt bra. Man fick faktiskt in ett prejudikat, somman har använt 1997, som jag sade tidigare.Det var snabbheten. Vi fick mycket försämradeeffekter för en stor grupp, och vi fick förtidspensioneri stället för änkepensioner. Ekonomiskt var det inte ensärskilt vettig lösning heller. Jag får lov att säga att vimåste sätta oss ned och försöka göra något bättre iframtiden.Jag skulle inte våga uttala mig om en 700 sidorlång utredning innan jag har penetrerat den ned tillsista kommatecknet.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! tar upp frågan om ekonomioch att det inte är så bra att prata om ekonomi. Men,, vi kan väl ändå vara överens om attdet ekonomiska läget i det här landet är betydligtbättre nu än 1994. Eljest skulle vi inte kunna vidta deoffensiva åtgärderna att höja bostadsbidragen och tabort reduceringen av basbeloppet, som ni infördeunder er regeringsperiod . Det ärklart att vi har en betydligt bättre ekonomi, Margit.Det tycker jag att också kunde vara ärlig ocherkänna.Anf. 69 () replik:Fru talman! Jag vill göra ett litet påpekande somvisar hur svårt det är att jämföra det ena året med detandra.Först och främst har vi haft något slags konjunk-turuppgång. Sedan skall vi titta närmare på det somvar ett av de stora problemen. Det var bankkrisen,som började , nästan 1989. Under de bor-gerliga åren fick man faktiskt avsätta 65 miljarder.Men i slutändan har det bara kostat 35 miljarder, så vihar fått igen en del.Jag tycker att vi för de där jämförelserna behövermer tid, och vi behöver göra dem mer nyanserade.Det behöver vi inte bråka om. Men jag säger att vimåste vara försiktiga . Den ser intesärskilt ljus ut. Då måste vi genomföra en del refor-mer som kanske kan tyckas alltför radikala för en del.Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Jag begärde bara att ,eftersom hon tog upp ekonomifrågan, skulle kunnasäga: Javisst är ekonomin bättre i landet än1994. Det hade varit välgörande.Anf. 71 () replik:Fru talman! Det är märkligt att upp samtal om de rika änkorna. Den gruppenskulle vi egentligen kunna lämna, för de får varkentillgång till pensionstillskottet eller några bostadsbi-drag.Jag skulle dock vilja ställa två frågor till LennartKlockare. Hur skall de fattiga änkorna, det finns defacto sådana, bära sig åt om de konkret vill höja sinlevnadsstandard? säger att rege-ringen nu har höjt bostadsbidragsdelen från till90 %. Men mig veterligt följer ofta de här bidragenbostadskostnadsdelen. Det ger realt sett inga extrapengar i börsen, vilket kanske är huvudsyftet.Anser att en pensionär med lågeller ingen ATP får, när hyran och bostadsbidragethöjs, ett högre netto i börsen, eller kommer dennapensionär - änkan - att fortsättningsvis leva på sam-ma eller lägre ekonomiska nivå?Anf. 72 () re-plik:Fru talman! Ett höjt bostadstillägg till pensionä-rerna, , innebär de facto att änkepen-sionen reduceras från en högre nivå. Först skall bo-stadsbidraget vara uträknat. Den inkomst som liggeröver rätten till bostadsbidrag kommer änkorna till deli den delen.Kenneth förespråkar i stället att införa pen-sionstillskott. Det innebär att pensionstillskottet redu-ceras krona för krona. Det sker inte med bostadsbi-draget, eftersom bostadsbidraget reduceras av den ökade kostnaden.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag vill hänga fast vid frågan ett tagtill. Låt vara att det blir en reduktion på bostadsbi-dragsdelen. Men de vill de facto ha mer pengar ibörsen. Det måste väl ändå ligga i regeringens ochSocialdemokraternas intresse att förse änkorna meden realt bättre ekonomisk levnadsstandard. Hur skallden personen bära sig åt?Jag har min egen mor som exempel. Hon får istort sett ingen ATP. Hur skall hon bära sig åt för attfå bättre levnadsstandard? Om hon byter till en billi-gare bostad sjunker också bostadsbidraget. Därmedfår hon inte mer pengar i börsen. Med ett högre pen-sionstillskott skulle hon realt sett kunna få möjlighettill en bättre ekonomisk levnadsstandard. Har LennartKlockare något förslag?Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Vi kan börja med mor.Hon har liten ATP. Med en låg ATP skulle hon för-modligen inte drabbas av någon reducering av folk-pensionsdelen. Då finns det andra inkomster som göratt den totala inkomstnivån blir så pass hög att det bliren reducering.Byter jag till en billigare bostad får jag mer i bör-sen än om jag har en dyrare bostad. Det är inte lön-samt att ha en dyrare bostad. Man kompenseras intefullt ut för den delen. Vill man ha mer pengar i börsenskall man byta bostad - om det är det alternativ somstår till buds.Utgiftsområde 12Anf. 75 ():Fru talman! Jag är glad att jag i mitt premiäranfö-rande i kammaren får tala om en så viktig fråga somstatens stöd till barnfamiljerna. Det är inte bara så attjag själv befinner mig i den situationen med fleraminderåriga barn utan därför att jag mött så mångaandra människors erfarenheter av det system sområder i dag.Inom familjeområdet har vi ett hopplöst föråldratsystem som inte verkar i den verklighet som barnfa-miljerna lever i. Systemen som helhet lever inte ensupp till målen att det skall "gynna de som behöver detbäst", som det står på så många ställen i regeringensproposition. Moderna svenska familjer lever inte i etthomogent industrisamhälle där politikens pekfingerär det som kan fungera bra.I dagens system är inte heller föräldrarna anseddasom myndiga att ta ansvar för sina egna och sinabarns liv. De allra flesta familjerna är instängda ochberoende av de bidragssystem som står till buds där-för att de inte har tillräckligt kvar i plånboken närskatterna är dragna.Det är dags att myndigförklara barnfamiljerna.Gjorde vi det skulle samhället kunna ägna sina krafteråt dem som "behöver det bäst". Som tidigare påtalatsgår endast en marginell andel av samhällets stöd tillde riktigt fattiga. Resten går till oss många andra. Jagpåminns om detta, och jag blir arg och led-sen. Dessutom blir jag skamsen.Vi moderater önskar en helt annan inriktning påfamiljepolitiken. Vi vet att de allra flesta föräldrarklarar av att sköta sig själva och sina barns försörj-ning och tillsyn. Vi vill styra över statens stöd tillbarnfamiljerna från utdelande av bidrag som görmänniskor beroende av statens välvilja för sin för-sörjning till att ge möjligheter till avdrag och subven-tioner för sådant som är angeläget för dessa männi-skor. Vi vill ge människor möjlighet att ha avgöran-det i sin egen hand. Det var intressant att höra MargitGennsers exempel på sysselsättningsfrekvensen,jämförande siffror mellan och . Destämmer bra in på barnfamiljerna.Vi vill att staten starkt skall stötta dem som väljeratt sätta barn till världen. Det är viktigt och värdefulltför samhället också på kort sikt men framför allt pålång sikt att det föds många barn i det här landet. Enavgörande förutsättning för att man skall skaffa barnär att man känner trygghet i att man kan klara av attförsörja ett barn såväl som en hel barnaskara. Jag trorinte att det behövs utredningar för att komma fram tilldetta enkla faktum, som vilken husmor eller för dendelen husfar kan tala om. Om människor inte känneratt de har en lön som de själva kan leva på, hur skallde då kunna känna sig motiverade att kasta sig in i dethögriskprojekt som barnafödandet faktiskt är?Statens stöd till barnfamiljerna skall inte vara sty-rande och kontrollerande utan skall vara ett stöd föratt hjälpa till under de år då familjens ekonomi, ochinte bara ekonomin, är som mest sårbar. Det måstevara system som är flexibla för att kunna passamånga olika familjekonstellationer, levnadsbetingel-ser och arbetsvillkor. För det är så verkligheten förbarnfamiljerna ser ut i dag.Fru talman! För det första måste vi få ett skatte-system som är baserat på bärkraft och försörjnings-börda. Många duktiga moderater har talat om detta itidigare debatter. Jag skall inte orda mer om det.För det andra har vi inom socialförsäkringsområ-det föreslagit ett nytt grundavdrag på perbarn och år, återinförande av vårdnadsbidraget samtavdragsmöjligheter för styrkta barnomsorgskostnader.För det tredje, och det anknyter till barnomsorgen,har vi förslag om att lagstadga rätten till och skyddetför alternativa barnomsorgsformer. Detta syftar till atten gång för alla likställa de alternativa barnomsorgs-formerna med de kommunala.Dessa förslag syftar till att öka valmöjligheternaoch tryggheten för barnfamiljerna att efter eget huvudkunna ta ansvar för hur barnen skall tas om hand påbästa sätt efter familjens behov i olika skeden avbarnens och föräldrarnas liv. Återigen är det centralaatt familjen skall bestämma, inte staten eller kommu-nen. Det är bara därför att familjen vet bäst vilkabehov den enskilda familjen har.Fru talman! Vi avvisar förslaget om höjt barnbi-drag . I stället föreslår vi att det tidigarenämnda grundavdraget på per barn och årinförs. Då vårt förslag inte tar hänsyn till antalet barnaccepterar vi förslaget att höja flerbarnstillägget.Fru talman! När det gäller barnbidragen avvisar viförslaget om höjt barnbidrag . I ställetföreslår vi det tidigare nämnda grundavdraget på10 per barn och år. Då vårt förslag inte tarhänsyn till antalet barn accepterar vi förslaget att höjaflerbarnstillägget.Vårt förslag innebär en bättre ekonomisk situationför barnfamiljer än regeringens förslag, och det behö-ver väldigt många barnfamiljer. Ett mycket skräm-mande exempel på barnfamiljernas bräckliga situa-tion är det beslut som regeringen fattade införmidsommarhelgen om att betala ut barnbi-draget därför att det annars fannsrisk för att många inte hade råd att köpa mat. För attkomma till rätta med denna absurda situation med såsmå ekonomiska marginaler för så många människormåste beskattningen av barnfamiljerna sänkas. Inte inågot annat land utsätts barnfamiljer för så högaskatter som i . Inte i något annat land är barn-familjer, oavsett om de drabbats av arbetslöshet ellerej, så beroende av politiska beslut om bidrag som ivårt land.Nu är socialförsäkringsministern tyvärr inte kvarhär. Det tycker jag är väldigt synd, för hon skulleannars kunnat få svara på en väldigt aktuell fråga. Jaghoppas att det är någon annan företrädare som kansvara på denna fråga som gäller barnbidragen. Jagundrar hur de nya nedskrivna ekonomiska bedöm-ningarna påverkar förslagen om höjda barnbidrag,som regeringen föreslår . Detär väl inte så att dessa förslag nu håller på att gåsamma öde till mötes som valrörelsens förslag ommaxtaxa i barnomsorgen, eller?Fru talman! När det gäller föräldraförsäkringenföreslår vi en återgång till den nivå som gällde föreden . Med våra förslag till skattelättna-der för barnfamiljer kan vi återgå till en 75-procentigersättningsnivå i föräldraförsäkringen, då man fårmera kvar i plånboken när skatten är dragen och inteblir så beroende av bidragsnivåer som . Våruppfattning stöds också i till barnfamiljerna i , som kom 1996.Vi moderater önskar ett skattesystem och en soci-alförsäkring som är överblickbara, tydliga och såenkla som möjligt. Innan vi har något sådant vill viföreslå förenklingar inom det rådande systemet. Där-för vill vi lägga samman havandeskapspenningenmed sjukförsäkringen och göra det tydligarei lagstiftningen att man kan använda föräldraförsäk-ringen mer flexibelt än i dag.När det gäller underhållsstödet har vi inte lagtfram någon reservation. Men vi har, precis som ut-skottet, många synpunkter på konstruktionen av dettastöd när det gäller barn som har särlevande föräldrar.De synpunkter som regeringen anför mot förändring-ar av systemet är betecknande för den socialdemo-kratiska synen att det är människan som skall inrättasig i systemet och inte tvärtom. Staten bidrar tyvärrhär aktivt till att öka den ekonomiska utslagningen avpersoner i yrkesaktiv ålder, och det är inte accepta-belt. pågår en utvärdering av underhållsstödet. Vimoderater kommer noga att följa hur regeringen tän-ker hantera frågan.Fru talman! vill jag påtala att familjen ären av samhällets verkliga grundstenar. Vi moderateranser att föräldrar som uppfostrar sina barn och gerdem en trygg start i livet gör en i högsta grad sam-hällsnyttig insats. Det är viktigt att staten inte läggersig i hur familjen värderar och planerar sin tillvaro.Den svenska modellen är rigid i sin utformning ochdöv för den enskilda familjens vilja. Vi anser att poli-tiskt utformade bidragssystem skall vara neutrala ochinte innefatta någon form av styrning.Politikernas roll, vår roll, inom detta områdemåste vara att inspirera - inte att dirigera.Därmed vill jag yrka bifall till reservation 11 vadgäller mom. 18 i betänkandet och i övrigt instämma ide moderata yrkanden som gjorts tidigare i debatten.Anf. 76 ():Fru talman! Barn är framtiden, barn är ljuvliga,barn är kloka. Kort sagt förgyller barn livet, oavsettom det är mina egna eller någon annans barn. Ännumer ljuvligt är det med barnbarn som vill upprätthållatraditioner och snällt tror på tomten. Men det föds förfå barnbarn här i . Alltför få kommer attbli farmödrar och mormödrar och få uppleva glädjenatt handla julklappar eller klä julgranen tillsammansmed ett älskat barnbarn. Anledningen är att kvinnor iSverige föder i genomsnitt endast 1,5 barn.Visserligen tycks födelsetalen nu plana ut, men riskenär stor att de hamnar och stannar på denna låga nivå.Så har det gått i , , och f.d.Västtyskland.Detta är förstås alarmerande siffror som bordeföranleda en stor debatt om orsaker, konsekvenseroch åtgärder, men debatten har faktiskt uteblivit.Kanske kommer den i gång nu när Pensionsgenomfö-randegruppen har fått sig de demografiska siffrornatill livs - siffror som visar att barnafödandet minskaroch medellivslängden ökar. Detta tillsammans medden låga förvärvsfrekvensen kommer förstås att fåkatastrofala följder för det nya pensionssystemet. Detinnebär att det låga barnafödandet är ett allvarligtsamhällsproblem som får effekter för bl.a. den samla-de ekonomin.Statistik är förstås alltid svårtolkad, men det är eninte alltför grov gissning att barnfamiljernas försäm-rade ekonomi, den höga arbetslösheten och de storabesparingarna inom den offentliga sektorn är viktigaförklaringar till det minskade barnafödandet. EnligtSCB är det framför allt lågutbildade och lågavlönadesom väntar med att skaffa barn. Risken finns att barnblir en klassfråga.Sverige har traditionellt haft höga födelsetal ur ettEU-perspektiv. Anledningen till detta är våra gene-rella välfärdssystem som bygger på individen somminsta enhet, inte på familjen. Tvärtemot vad CeciliaMagnusson talade om - hon utnämnde familjentill samhällets grundpelare - har våra generella väl-färdssystem byggt på individen som minsta enhet.Varje människa har betraktats som enskild individ iekonomiskt hänseende, och detta har även gällt kvin-nor.För några år sedan gjordes jämförande studiermed f.d. . De visade att av dekvinnliga cheferna på mellannivå i hadefamilj med barn, medan motsvarande siffra för kvin-norna i f.d. var . Den väsentligaskillnaden var vårt generella välfärdssystem, som hargjort att det har gått att kombinera skötsel av barnmed förvärvsarbete. Men det låga barnafödandet visaratt någonting har hänt, att nedskärningarna i denoffentliga sektorn har gått för långt. Det är därför braatt nivån i föräldraförsäkringen har höjts till , attden offentliga sektorn med en väl fungerande barn-omsorg rustas upp.