prot · GL0952 · 1998-01-20 00:00:00 — Detkänner en skatteminister och politiker som sitter iskatteutskottet till. Det finns mycket stora önskemålom särskilda regler. Det är inte särskilt lyckligt attbörja öppna upp skattesystemet för den typen av lag-stiftning.Anf. 32 ():Fru talman! Vad har då hänt sedan fat-tade detta beslut? Har de farhågor som togs upp ikammaren besannats? Låt mig citera ur . Där sägs följande:"Såväl befälsfacken som redarna är överens om attbefälen drabbas negativt av omläggningen. "Det sägs vidare att vill ha7-8 % som ren kompensation för skatteomläggning-en. Man vill alltså ha som kompensation, ut-över det generella tillägget, för skatteomläggningen.I skrivs det vidare:"Om vi inte kommer fram till detta betyder det attbefälen flyttar utomlands. Och om vi lyckas finnsrisken att rederierna flyttar, säger ,VD i . "Det är alltså ett kompensationskrav på för enreform som skulle vara neutral. Man får väl ändåkonstatera att detta visar att denna reform inte ärneutral utan slår mot en svensk näring.Ministern säger i sitt svar att regeringen självfalletkommer att noga följa vilka effekter omläggningen avbeskattningen av sjömän får och vid behov återkom-ma till med förslag till de åtgärder sombedöms påkallade.Varför skall regeringen ändra sig , när den tidi-gare inte kunde ändra sig? Och vad skall ske? Kanministern lämna besked om det? Om vi får befälsbristi landet, är regeringen då beredd att göra något? Omsvenska rederier flyttar utomlands, är regeringen dåberedd att göra något? Måste dessa saker ske för attregeringen skall göra förändringar? En näring skallalltså riskera att nästan helt försvinna innan regering-en är beredd att göra något. Jag tycker att detta ärpassivt, och - ursäkta att jag säger det - en aningnonchalant mot våra svenska sjömän och mot sjö-fartsnäringen att inte lyssna till vad den nu säger utanvänta på att det skall ske negativa saker. Då skallregeringen göra förändringar.Skall man kanske inte uppfatta ministerns svarsom att man vid behov återkommer till detta? Åtmins-tone jag har uppfattat att ministern säger att man, omdet går så illa när det gäller svensk sjöfartsnäring sommånga säger, är beredd att återkomma med åtgärder.För mig framstår detta som oerhört passivt. Man bor-de ha lyssnat tidigare. Från alla politiska partier idenna kammare utom från och Social-demokraterna var man ju beredd att göra en föränd-ring.Vad sedan gäller detta med att man skall följa vadsom görs i andra länder kan jag inte låta bli att litetgrand komma med en anmärkning. Yrkesfiskarna iDanmark t.ex. har yrkesfiskaravdrag. Också i detfallet kan man väl "följa vad som görs i andra länder".Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Sjömansskattesystemet avskaffadesmed en mycket bred majoritet i . Såvitt jagvet var det bara parti, , somröstade emot. Jag tycker att det är litet olyckligt attModeraterna fastnar i den typen av skattepolitik.Vad är då den grundläggande idén i moderatskattepolitik? Ja, en idé kan man klart urskilja och detär att det skall vara så låga skatter som möjligt. Denuppfattningen kan jag känna respekt för, särskilt omni också orkar, och vågar, tala om vad det innebär påvälfärdsområdet - vilka nedskärningar som krävs. Därbrukar ni tveka, men är säkert beredd attockså föra fram den sidan. Detta är den ena grundläg-gande principen.Vad är då den andra grundläggande principen? Ärdet att man så fort det uppstår någon typ av önskemålfrån någon bransch skall vara beredd att ge den bran-schen särskilda skatteförmåner och särskilda skatte-regler? Det är en ganska olycklig skattepolitik. Denstrider helt mot uppfattning 1990/91, dåman lade om ett skattesystem som faktiskt hade fåttmånga av den sortens kryphål, som hade blivit väldigtineffektivt och som var sådant att förtroendet blandmänniskor hade gått förlorat. Systemet lades om så attdet blev mera generella och enklare lösningar, dvs.samma regler så långt som möjligt för alla. Jag tror attdet är en väldigt god princip att utgå från.Kent vill ha dels yrkesfiskaravdrag, delssärskilda sjömansskattesystem. Säkert gäller det ocksåen rad andra olika typer av avdrag och särskilda skat-teregler. Men vilka snårigheter skapar det, och vadinnebär det för vår långsiktiga tillväxtförmåga? Jagtycker att skall ta ett resonemang med BoLundgren också om de skattepolitiska idéerna bakomden här typen av krav.Alla partier utom ställde sig alltsåbakom avskaffandet av sjömansskattesystemet. Detvar inte, och är inte, en grund för att säga att regering-en gjorde det här för att tjäna pengar. Vi har interäknat med någon intäktsförstärkning alls i fråga omdetta förslag. Det handlar om att föra in också sjö-männen i det vanliga inkomstskattesystemet, där allaandra är. Det är på många sätt bättre. Dessutom finnsdet ett särskilt avdrag och en särskild reduktion rikta-de till sjömännen. Avsikten var att inte den vanligesjömannen skulle drabbas av sämre förutsättningar. Såär också fallet, särskilt efter att vi lyssnat på riksda-gens diskussion. Vi höjde ju både re-duktionen och avdraget med vardera.Detta innebär att den som får månadslön som van-ligt inte får en förlust i och med det nya skattesyste-met. Detta gäller när man kommer in i det vanligaskattesystemet. Däremot - och där håller jag medKent - är det ett antal personer, oftast i be-fälsposition, som fått stora engångsbelopp. De en-gångsbeloppen har kommit till därför att det i detgamla systemet var förmånligt att ta ut engångsbe-lopp. Dessa personer förlorar vid övergången till detnya systemet. Jag är säker på att sådana justeringarkommer även framgent där lönesystemen anpassas tilldet nya system som gäller - det system som gäller föross alla, det vanliga inkomstskattesystemet.Jag vill inte använda skattesystemet som det förstaredskapet för att stödja olika branscher. Däremot bereder regeringen frågan omrederiernas situation och den konkurrenssituation sområder i när det gäller rederinäringen och sjö-männen. Den beredningen håller kommunikationsmi-nister i. Det finns också utredningsför-slag som bereds i Regeringskansliet.Vad som i så fall först och främst kan komma ifråga är stöd på utgiftssidan, inte särskilda skattear-rangemang som skadar tillväxtkraften i svensk eko-nomi.Anf. 34 ():Fru talman! Det är riktigt uppfattat, skatteminis-tern, att vi moderater vill sänka skatten. Tyvärr är detväl så att vi där skiljer oss. Medan ministern inte harså mycket emot att höja skatterna vill vi sänka dem.Trots allt måste det väl vara ett problem för ministernatt människor drabbas av en så stor skattehöjning.Man säger att reformen skall vara kostnadsneutral.Men det är faktiskt inte bara engångsbeloppen somgör att det blir skattehöjningar, även om effekten -det kan vi vara överens om - blir större när det gällerengångsbeloppen. Också i övriga lägen drabbas fak-tiskt ganska många av höjda skatter. Inom näringenanses detta vara ett av de stora problemen.Det är alldeles riktigt att vi moderater gick emotdetta med en höjning. Men att sedan fler partier an-slutit sig till oss visar väl bara att vi från början hadeen konsekvent politik. Sedan blev det alltfler partiersom tyckte att det var problem med sjöfartsnäringen.Tyvärr var det inte tillräckligt många partier somanslöt sig till vår uppfattning. För oss är det väsentligtatt en för viktig näring inte utarmas till följdav skattesystemet. När ledande företrädare för sjö-fartsnäringen säger att detta är ett problem och att dethär kommer att innebära att svensk sjöfartsnäringbrandskattas och att svenska sjöbefäl flyttar till Norgeoch andra länder tar vi detta på allvar. Vi ser att detfinns ett behov av att skjuta upp avskaffandet av sjö-mansskatten så att man kan se över möjligheterna attfå ett bättre system. Detta är utgångspunkten för vårtresonemang. Vi tycker alltså inte om att man måsteflytta utomlands - vi skall alltså inte ha fler arbetslösahär hemma. Detta är för oss det primära skälet till attvi tycker som vi gör när det gäller den här saken.Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill till säga att rege-ringen mycket noga följer detta och ser mycket seriöstpå det som händer inom rederinäringen och inte minstpå det som händer i vår omvärld när det gäller de härfrågorna.Vad jag här har argumenterat för är att det inte iförsta hand är skattesystemet som skall användas tillnämnda typ av stöd. Kommunikationsminister håller, som sagt, i och bereder de här frå-gorna. Hon kommer i sinom tid att presentera deresultat som finns i dessa frågor.Min utgångspunkt är alltså att det i första hand ärutgiftssidan i budgeten, inte skattesidan, som böranvändas. Använder man sig alltför mycket av skat-teåtgärder - särskilda avdrag, särskilda ordningar ochsärskilda institutioner - skadar det den långsiktigatillväxtförmågan.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1997/98:96 omsvensk särlagstiftningAnf. 36 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta i anledning av att lagen omskatt på energi är ett hinder för den fria rörligheten avvaror samt om jag avser att generellt harmoniserapunktskatter och avgifter så att gemenskapens måluppfylls.Bakgrunden till fråga är införselav i lågbeskattad rödmärkt olja till Sverigeoch de åtgärder som enligt den svenska lagen(1974:1776) om skatt på energi kan komma i fråga isamband med sådan införsel.Riksdagen beslutade att förbu-det mot användning av finsk rödmärkt olja i motor-drivna fordon skulle slopas såvitt gäller motorredskapoch traktorer samt även personbilar. Ändringen vardock begränsad till att avse olja som förts in till Sve-rige i normal fordonstank på de nämnda fordonssla-gen och skedde sedan tveksamheter uppstått om i vadmån den svenska regleringen till fullo överensstämdemed gemenskapsrätten.Olja som förs in till från ett annat EU-landpå annat sätt än i fordonstank skall beskattas här ilandet. Gemenskapsrätten medger uttryckligen att oljasom inköpts beskattad i en annan medlemsstat kanbeskattas på nytt i förbrukarlandet om oljan transpor-teras med ovanliga transportsätt av enskilda individereller för deras räkning. Denna bestämmelse finns iartikel 9.3 av det s.k. cirkulationsdirektivet (rådetsdirektiv /12/EEG). Med ovanliga transportsättavses enligt artikeln i fråga transport av bränslen påannat sätt än i fordons tankar eller lämpliga reserv-dunkar liksom transport av flytande eldningsbränslepå annat sätt än med tankar som används vid yrkes-mässig handel.Om det i stället rör sig om en oljeleverans till ennäringsidkare i skall även i detta fall skattbetalas i . Möjligheten finns dock, till skillnadfrån vad som gäller för privatpersoner, att få återbe-talning av den finska skatt som kan ha betalats föroljan.Olja beskattas olika i såväl som Finlandberoende på användningsområde. System med märk-ning av de lågbeskattade oljeprodukterna tillämpas ibåda länderna för att skattemässigt skilja på olja medskilda användningsområden. Den finska regleringenmedför att den där lågbeskattade oljan är rödmärkt.Den lågbeskattade oljan får användas för uppvärm-ningsändamål samt i jordbrukstraktorer, motorredskapoch utlandsregistrerade personbilar. I finnsdock inte något uttryckligt förbud mot användning avden lågbeskattade oljan i andra fordonstyper, dvs. ilastbilar och bussar samt i finskregistrerade personbi-lar. Av administrativa skäl har man i stället skapat ettsystem med en särskild tilläggsavgift som kan betalasför under vilken det därmed är möjligtatt köra sin personbil, lastbil eller buss med rödmärktolja i tanken. Tilläggsavgifterna är dock bestämda tillmycket höga belopp, vilket i praktiken innebär enkraftig sanktion mot användning av rödmärkt olja i deangivna fordonsslagen. Enligt uppgift från finskamyndigheter har det i princip aldrig förekommit attnågon har betalat tilläggsavgift. Kommissionen har ien skrivelse till uppmärk-sammat den finska tillämpningen och hävdat att denstrider mot gemenskapsrätten. Diskussion pågår allt-jämt i frågan mellan och kommissionen.Vad gäller motorredskap, traktorer och personbi-lar som tankats i och därefter förts in tillSverige får olja som fanns i fordonstanken vidgränspassagen förbrukas här i landet utan att använd-ningsförbud eller skattekonsekvenser aktualiseras. Dekraftiga tilläggsavgifterna utgör i ett kraftigtincitament mot användning av rödmärkt olja i lastbilaroch bussar. Mot den angivna bakgrunden kan jag intefinna att den svenska energiskattelagen hindrar denfria rörligheten av varor i de angivna situationerna.Den omständigheten att olja som på annat sätt än ifordonstank förs in i beskattas här i landetgrundar sig på gemenskapsrättsliga regler. De regler-na finns i det rådsdirektiv jag tidigare nämnt, det s.k.cirkulationsdirektivet. Reglerna är tvingande ochgäller lika för alla medlemsstater. Jag finner ingenanledning att verka för en ändring av dessa.Kommissionen har lagt fram ettförslag till ett nytt energibeskattningsdirektiv. Detdiskuteras i en rådsarbetsgrupp, därSverige verkar pådrivande i syfte att inom den europe-iska unionen få till stånd en harmoniserad skattestruk-tur för samtliga energiprodukter. Vad som diskuterasär dock alltjämt minimiskattenivåer för de olikaenergislagen, och det måste bedömas som utsiktslöstatt ens påbörja en diskussion om fullständigt harmoni-serade punktskatter mellan de olika medlemsstaterna.Mot bakgrund av bl.a. vikten av rätten för enskildamedlemsstater att fritt bestämma över sitt skatteuttaganser jag också att starka skäl - i varje fall i dagsläget- talar mot en sådan total harmonisering.Anf. 37 ():Fru talman! Tack, statsrådet, för svaret på min in-terpellation.I december 1996, , hadejag och statsrådet en interpellationsdebatt i frågor somrörde gemenskapsrätten och den fria rörligheten överden svensk-finska gränsen i . Då liksom nuverkar inte statsrådet särskilt angelägen om att under-lätta gränshandeln och gränspassagen enligt den inremarknadens principer.Efter påpekande från tvingadesregeringen att ändra lagen. Denblev bättre, men tyvärr inte i full enlighet med kom-missionens uppfattning. Som jag angivit i min inter-pellation framgår i generaldirektoratets skrivelse tillFinansdepartementet att sammaprincip som för privatpersoner skall gälla kommersiel-la motorfordon, ävensom för speciella system förcontainrar.Direktoratet skrev vidare: "På grund av dessa be-stämmelser har kommissionen den uppfattningen attnär svenska medborgare, efter att ha fyllt tanken meddieselolja som har lagligen frisläppts för fri cirkula-tion i ett grannmedlemsland, kommer tillbaka tillSverige, så är de svenska myndigheterna i principförpliktigade att låta sina medinnevånare återvändautan hinder, betalning av svenska konsumtionsavgiftereller sanktion. "Enligt min uppfattning och även enligt juristersakkunniga i EG-rätt överensstämmer privatpersonersinförsel av eldningsolja för eget bruk helt med direk-tivet.Jag och många norrbottningar har konstaterat attFinansdepartementet och statsrådet har gjort en heltannan bedömning, vilket inte minst framgår av inter-pellationssvaret. Med anledning härav har styrelsenför besökt direktorat 21 för att få klarhet i vilkentolkning av direktivet som skall gälla.Enligt de uppgifter som jag har erhållit förväntarsig kommissionens direktorat att Finansdepartementetåtgärdar det i skrivelsen påpekade och att man ävenuppfyller de utfästelser som kommissionen anser sigha fått från departementet. Därför upprepar jag frå-gan: Kommer statsrådet att vidta några åtgärder?Dessutom får vi riksdagsledamöter enligt riks-dagsordningen information från regeringen om detarbete som sker i det europeiska samarbetet. I denslutliga versionen av handlingsplanen, som antogs den4 och som rör de här förändringarna, fram-går det att man nu måste följa direktiven fullt ut.Samtliga åtgärder skall vara genomförda den 1 januari1999. Det har också Europeiska rådets Luxemburg-möte sagt.Eftersom det finns stora skillnader mellan Sverigeoch avseende punktskatter och även visslagstiftning vill jag ställa ytterligare två frågor: att följa den handlingsplan som har beslutat om? Vilka åtgärder kommer statsrå-det i så fall att vidta?Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Jag har fört fram regeringenstolkning av den lagstiftning och de direktiv som gäl-ler. Det är alldeles självklart att det avseende den härtypen av lagstiftning pågår en kommunikation mellanenskilda medlemsstater och kommissionen. Försvensk del är det ingen tvekan om att vi strävar efteratt uppfylla direktiven.Det är klart att den diskussionen måste fortgå. Denresulterar ibland i att tolkningen fastställs och ibland iatt medlemslandets tolkning är den riktiga. Den dis-kussionen pågår också för finsk del när det gällerderas val av system. Det är riktigt att vi har olikasystem i och . Man kan diskutera omdet är lyckligt att ha olika typer av regelsystem.Men i den andra frågan som stäl-ler, där det gäller skattenivåerna och om det inte voreönskvärt att totalt harmonisera skattenivåerna, ställsfrågan litet grand på sin spets. Olika länder väljerolika strategier, både när det gäller att se till att ha envälfärdsstat som fungerar, med de intäkter som detkräver, och när det gäller miljöpolitiken, dvs. de av-gifter och skatter man lägger på bränslen för att få enmiljöstyrande effekt.Jag tror inte att det är en särskilt lycklig utgångom alla länder med inte bara miniminivåer utan ocksåmaximinivåer på skattesatserna tvingas att ha precissamma ambitioner. Då försvinner mycket av dendynamik som kan finnas i det europeiska samarbetet.Vissa länder ligger litet före, andra litet efter ochsomliga ligger mitt i. Man får olika erfarenheter ochde erfarenheterna kan utbytas och resultera i en bättremiljöpolitik och en bättre skattepolitik.Jag är mycket för ett öppet resonemang medmedlemsländerna om skattefrågor. Där finns detmycket för att hämta liksom för många andraländer. Men när det handlar om att skaffa sig regelsys-tem som gör att eller andra medlemsländerblir bakbundna i skattepolitiken i form av exempelvismaximinivåer är jag mycket tveksam.Sverige strävar efter att uppfylla direktiven. Jaghar redovisat den tolkning som regeringen gör av dedirektiv som gäller här. Vi har en fortlöpande diskus-sion och kommunikation med kommissionen i de härfrågorna.Anf. 39 ():Fru talman! enda landgräns mot ett annatEU-land ligger långt upp i . De som bor intillden gränsen - det borde statsrådet känna till - upple-ver problem med detta när det gäller denkonkurrenssnedvridning som pågår. De skillnadersom jag har talat om finns ändå. För småföretagaremed olika typer av industrilokaler är det inte konkur-rensneutralt över gränsen.När det gäller turistnäringen är det på samma sätt.I får t.ex. husbilar köra med lågbeskattad olja,medan man i inte får göra det. Det förhindrarturistnäringen att få ett utbyte av turister som kan åkamellan länderna.Åkerinäringen drabbas också när inte samma reg-ler gäller på ömse sidor om gränsen.Den svenska gruvskatten innebär i huvudsak att allgrusförädling har upphört eller kommer att upphöra iöstra . Den ekonomiska gränsen förflyttasnågra mil in i , och det är inte bra för våraföretag uppe i norra , där också arbetslöshetenär mycket hög i dag.Sammantaget upplever alltså befolkningen i östraNorrbotten inte att det är konkurrens på lika villkor.Inte heller anser man att gemenskapsrätten gäller fulltut för EU-medborgare. Då är frågan för oss i Sverigeom vi inte i alla fall skall försöka. Även om det integår att åstadkomma en total harmonisering, är det väländå viktigt att försöka gå i en riktning som innebäratt vi inte får så stora skillnader. Det borde inte varaomöjligt, eftersom vi har genomfört ändringarpå annat håll, nämligen vad gäller skatten.Det kan här ändå inte röra sig om så stora pengaratt det kan ha någon större betydelse för statskassan.Det är dock viktigt för småföretagare och andra somlever nära gränsen till . Vi talar dessutomom att försöka åstadkomma ett ännu större Barents-samarbete, och vi kommer då till ytterligare en gräns.Får vi inte konkurrenssituationen att fungera vid deninre gränsen, hur skall vi då kunna komma över denyttre EU-gränsen?Jag menar att det är oerhört viktigt att vi på någotsätt kan lösa den här frågan. Det är i varje fall såatt människor i och faktiskt långt in iSverige upplever situtionen på ett sätt som inte är bra.Det hämmar utvecklingen och det nyföretagande somså väl behövs i det området. Därför har jag litet svårtatt förstå att kommissionens direktorat nr 21 anser attvi inte fullt ut följer det direktiv som vi har förbunditoss att säger nu dessutom att direktivetfullt ut måste följas och att alla tidsfrister skall iakttas.Man poängterar också konkurrenssituationen. Dettaborde leda till att statsrådet tar tag i de här frågorna påett annat sätt än hittills.Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! antyder att jag kännertill området, och han vet också mycket väl att jag gördet. Vi talar om den ekonomiska situationen och ar-betslösheten i östra och . Vadhar inte moderat skattesänkarpolitik betytt för i form av utslagning av företagsamhet! Vad harinte den moderata skattepolitik som stöder betytt för välfärden i . Hurhade det sett ut i om inte hade gällt under , med ofi-nansierade skattesänkningar, räntekaos och småföre-tag som slogs ut, inte minst i . Det omnågot har påverkat den ekonomiska situationen i Tor-nedalen.Olle kan nästa gång han åker hem ock-så fundera över hur ekonomi ser ut. Vadbetyder inte välfärdssamhället i , äldreom-sorgen, sjukvården, utbildningen och skolan. Vadbetyder inte för , det somfaktiskt finansieras med de energiskattehöjningar somvi diskuterar. ger möjlighet för männi-skor att få en grundläggande utbildning som gör får en chans på arbetsmarknaden.Det är oerhört lätt att hamna i en diskussion omhur önskvärt det vore att sänka ett antal skatter. Så görmoderater här gång på gång, men fundera ett ögon-blick på vad som händer i den andra änden. Modera-terna är emot . Det är klart att man inteheller vill att tornedalingarna skall ha möjlighet att fåta del av kunskapslyftet.Vill man ha ett kunskapslyft måste det dock fi-nansieras. Det finns inga möjligheter att göra ofinan-sierade reformer, t.ex. att sänka skatter utan att dettafinansieras. Den tiden är förbi. Den gällde när OlleLindströms kamrater hade majoritet i kammaren. Detslutade med förskräckelse, inte minst för Tornedalen.Titta på arbetslöshetssiffrorna och på hur det gick förTornedalen!Reformer måste finansieras, och ambitioner imiljöpolitiken måste få effekt någonstans. Höga am-bitioner i miljöpolitiken och användning av skattersom ekonomiska styrmedel märks i form att skatternablir höga på de produkter med vilka vi vill stimulerahushållningen. Det vill inte och Mo-deraterna vara med om. Ni talar från oftaom koldioxidmålet som det viktigaste av alla miljö-mål och om vad det innebär för moderat miljöpolitik,men så fort det handlar om konkreta åtgärder för atthantera koldioxidutsläpp finns det inga åtgärder frånmoderat sida. Det gäller för energiskatter, koldioxids-katter osv., på punkt efter punkt.Anf. 41 ():Fru talman! Jag förstår att statsrådet vill kommaifrån diskussionen om gränshandeln och gräns-problemen genom att ta in helt andra saker i dettasammanhang. Vi kan vid tillfälle gärna ta upp ocksåden debatten, men tiden räcker inte för det,eftersom jag har bara drygt en minut till förfogande.Låt mig ändå säga att arbetslösheten i Tornedalenhar varit oerhört hög , långt innan jagdeltog i något borgerligt alternativ. Det är alltså intenågot som har tillkommit på senare tid.Kunskapslyftet kan vara bra i vissa fall, men manskall komma ihåg att det är bättre att se till att före-tagsamheten fungerar, så att man får varaktiga jobb.De flesta av dem som blir föremål för åtgärdernainom arbetsmarknadspolitiken är mer eller mindrearbetslösa också när de går ut ur åtgärderna. Visst ärdet bra att skaffa sig kunskaper. De kan faktiskt gejobb. Men när de berörda kommer tillbaka i jobb blirvikarierna arbetslösa.Det är alltså inte fråga om en åtgärd som på siktreder upp den arbetslöshet som vi har i Sverige.Låt mig än en gång säga: Försök inte att genom enskendebatt komma ifrån frågan om gränshandeln!