prot · GL0957 · 1998-01-28 00:00:00 — Ele-verna måste få lära i en bra miljö, men det måsteockså skapas en förståelse hos andra, icke-allergiker -barn, ungdomar och föräldrar - för vad djurhår ochannat betyder för uppkomsten av allergiska reaktio-ner.Med det här inlägget vill jag alltså understrykavikten av skolan i folkhälsoarbetet och att den ned-rustning av skolhälsovården som vi ser måste hejdas.De 16 miljarderna skall räcka till mycket, och i dethär sammanhanget får man inte prioritera bort skol-hälsovården, som ju är ett kommunalt ansvar. Jaghoppas att regeringen sänder ut tydliga signaler omdetta och att den regering som kommer sänderut tydliga signaler i budgetpropositionen.Vi har också andra som skall vara aktiva inomfolkhälsoområdet, t.ex. och apoteken.Även om en del apotek nu kommer att drivas i privatregi om utredaren får igenom sitt förslag, hoppas jagatt också privata apotek arbetar för en bra folkhälsa.Med detta vill jag yrka bifall till re-servation 2 under moment 1. Naturligtvis stöder viandra reservationer där står med. Dehandlar om forskning kring folkhälsa, preventivt arbe-te, vissa sjukdomar och annat som andra talare här ikammaren har tagit upp. Men jag stannar vid att hakoncentrerat mig just på skolan.Anf. 97 ():Fru talman! För att spara tid tänker jag inte yrkabifall till några reservationer, inte ens mina egna.Däremot tänker jag yrka bifall till en motion, So277,yrkande 2. Det handlar om den s.k. bastuklubbslagen,som jag här vill uppmärksamma.Jag har fått påpekanden från tjänstemännen om attdet kanske inte är lämpligt att yrka bifall till motionersom man inte själv har reserverat sig för i utskottsbe-handlingen. Men jag har goda skäl att göra det, och detänker jag redovisa.När vi behandlade frågan i utskottet på-gick kongressförberedelser i mitt parti infören kongress då denna fråga skulle avgöras.Därför kunde jag av rimliga skäl inte ta ställning iutskottet då.Nu har vi i haft kongress, och be-slutat att vi skall verka för att bastuklubbslagen av-vecklas. Personligen har jag inget emot det, eftersomjag anser att den har överlevt sig själv och kanskeblivit ett hinder för utvecklingen. Den s.k. bas-tuklubbslagen tillkom för ett tiotal år sedan när hivho-tet var som allra värst här i landet. Då fattades ocksåen massa andra beslut, exempelvis det kontroversiellabeslutet om fria sprutor för narkomaner i Malmö-Lund-området. Jag anser att lagen var befogad då,med tanke på det hot som upplevdes. Men jag anseratt hotet nu är undanröjt, och att lagen nu kanskesnarare blivit ett hinder för det preventiva arbetet.Jag tycker över huvud taget att frågan om smitt-skyddet är väldigt viktig när vi talar om folkhälsofrå-gor. har vi ett litet snävt perspektiv i folkhälso-frågorna. Smittskyddet är en av de mest framgångsri-ka förebyggande åtgärder vi har haft i . Omman betänker t.ex. kampen mot hiv ser man att denhar varit väldigt framgångsrik i och detta mycket liten kostnad - ungefär 200 miljoner kro-nor . Om man jämför detta med totalförsvaret,där vi satsar , är detmycket väl använda pengar i en viktig folkhälsofråga.Detta är ju också en viktig fråga för totalförsvaret.Fru talman! Över huvud taget tycker jag att folk-hälsofrågorna börjar komma in i en mognadsprocess.Det märks inte minst på reservationerna. Det märksockså i betänkandet och i anförandena här från talar-stolen. Det korta, snäva perspektivet med alkohol,tobak och kost har breddats. kommer andra syn-sätt in i bilden, och man går litet mer på djupet. Dettycker jag är utomordentligt bra.Jag kan dela uppfattningen i mycket av det somtidigare sades här från talarstolen. I anförande lade jag märke till att hon villebredda folkhälsoansvaret inom regeringen. Detta harvi också uttryckt i vår reservation. Där säger vi att deti dag råder oklarhet om det politiska ansvaret förfolkhälsofrågor på central nivå. Formellt är socialmi-nistern högsta ansvarig, men hennes ansvarsområde äri dag så vittomfattande att folkhälsofrågorna knappastkan ges prioritet.Därför väcker vi tanken på att en folkhälsominis-ter bör tillsättas. Det behövs nämligen mottagare påde politiska nivåerna som har nödvändig tid och kom-petens att ta till vara den enorma kunskap om hälsanoch dess bestämningsfaktorer som finns inom hälso-och sjukvården. Folkhälsoministern bör förutom folk-hälsofrågorna ansvara för t.ex. hjälpmedelsförsörj-ningen, som också är en viktig folkhälsofråga. Detfinns också frågor om rehabilitering, arbetsliv, smitt-skydd osv. som skulle kunna inordnas under ett sådantansvarsområde. En sådan anordning skulle bl.a. med-föra en bättre central samordning av folkhälsoarbetetoch en bättre helhetssyn. Dessutom skulle regeringenfå större kunskaper om hur olika åtgärder påverkarfolkhälsan.Fru talman! Jag sade tidigare att folkhälsopoliti-ken är inne i en mognadsprocess. Jag fick medposten inbjudan till två konferenser som jag tror bely-ser detta. Den ena är en konferens som Spri anordnarinom ett helt nytt område. Man kallar den Hälsa ochekonomi i politiken. Där försöker man ta detta hel-hetsgrepp och göra de hälsokonsekvensanalyser somvi har efterlyst . Jag fick också eninbjudan från och till en konferens som de kallarPolitik och hälsa. Den handlar också om hälsokon-sekvensbeskrivningar och politiska beslut.Jag tycker att de här två exemplen och den debattsom förs just nu är tecken på en mognadsprocess. Jagär glad över det, därför att jag tycker att detta är vikti-ga frågor som vi tillsammans gärna kan trycka hårdarepå.Fru talman! Avslutningsvis måste jag - som jagockså har gjort tidigare härifrån talarstolen - poängte-ra att för mig är kampen för kortare arbetsdag, som vihar en reservation om, den enskilt viktigaste folkhäl-sofrågan. En kortare arbetsdag innebär en positivstrukturomvandling av samhälle och hushållning. Inteminst ger den nya möjligheter till en bättre hushåll-ning av människan. Det är ett bra alternativ i denpolitiska kampen.Anf. 98 (mp):Fru talman! När det gäller betänkandet SoU11skall börja med att yrka bifall till reser-vation 11 under mom. 5 och reservation 20 undermom. 13.Reservation 20 gäller ett väldigt angeläget områ-de. Utskottsmajoriteten har tyvärr en annan åsikt. Dethandlar om ett växande problem i samhället - nämli-gen ungdomar som får hörselskador och tinnitus.Statistiken visar att ungefär 350 svenska ungdomar fårvård för hörselbesvär som är orsakade - och det ärdetta som är det viktiga - av för hög musikvolym somde utsätts för på diskotek och konserter av allehandaslag.För det första har de som sköter musikanläggning-en ingen utbildning. De vet inte hur illa det skadarhörselorganet när det bli för höga toppar. Ungdomar-na har själva inte heller kunskap nog att skydda sig,utan det blir aktuellt först efteråt. Det räcker faktisktatt utsättas för för hög volym en enda gång på ettsådant här ställe för att få skador för hela livet! Dekommer hem med susningar som inte går över, ochsom sedan i värsta fall utvecklas till tinnitus, som ärett handikapp för resten av livet. Dessa hörselcellerkan nämligen aldrig återbildas.Det har bildats föreningar som kämpar för den härsaken. Insatta människor som har drabbats vill nu haen lag till stånd. De rekommendationer som Socialsty-relsen har arbetat fram följs nämligen inte, och kon-trolleras inte. Flera utredningar visar att rekommen-dationerna inte efterlevs. Bl.a. gjorde man en upp-följning under . Det visade sig attvolymerna där var mycket höga. Även på diskotekoch klubbar i var det så många som 80 %som inte alls följde rekommendationerna.I dag är det inte så svårt att åtgärda detta. Tekni-ken för ljudet är väldigt utvecklad så att det blir så härhöga nivåer utan att människor känner det själva ef-tersom det är så fint gjort. kan man medteknikens hjälp installera ljudvakter av allehanda slag.När musikanläggningarna överstiger de fastställdadecibeltalen slås de automatiskt av. Man kan ocksågöra på något annat sätt. Men det är helt nödvändigtatt få en lag som stöder detta, och det är det som vihar yrkat i Miljöpartiet.Det är tråkigt att finna att majoriteten så lätt av-styrker den. Detta är inte mycket utrett. Man skrivermotioner och arbetar med dem, och sedan avfärdas denästan med en axelryckning även om det är viktigaoch vettiga förslag. Utskottet har på några rader utta-lat att höga ljudnivåer kan utgöra risker för hörselned-sättning eller tinnitus. Men utskottet anser det intenödvändigt att införa en särskild lagstiftning ochavstyrker motionen. Varför anser man då inte att dettaär nödvändigt med de argument som jag har haft?Man bemöter inte det på något sätt utan avfärdar detså här lätt. Det är sorgligt.Men har riksdagsledamöterna i alla fall enchans att rösta på förslaget i reservationen. Jag tror attdet skulle göra att vi slapp få en generation med hör-selskador, vilket vi faktiskt håller på att få. Även iövriga har man uppmärksammat detta och harlagar för det. Bl.a. har infört en sådan härlag.Anf. 99 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara markera för att vi inte alls har tagit lätt på det här problemet.Redan när satt med i förragången hade vi ärendet om buller uppe i kammaren.Det ledde sedan till att under den förra regeringengjordes dels en utredning om buller, dels fattades ettbeslut här i kammaren om olika åtgärder mot buller.Socialstyrelsen har ett ansvar på det här området ochhar också redovisat en hel del problem som finns. Idetta ligger också ett behov av mer forskning kring deljudnivåer där hög musik ligger.Jag tycker alltså att det är rimligt att Socialstyrel-sen får gå vidare i det här arbetet och komma medförslag som ger ett bra underlag för beslut här i kam-maren. Skall vi fatta lagstiftningsbeslut skall vi ocksåha väldigt ordentligt på fötterna, så att vi vet vilkakonsekvenser en lag får.Anf. 100 (mp) replik:Fru talman! anser inte att det behövsmer undersökningar, eftersom det har gjorts flera. Jagkan inte nämna alla här på rak arm. Även har satt en gräns som är lägre än densvenska som har satt.Det är riktigt som säger attriksdagen har antagit ett sådant program, men vad harresultatet av dessa målsättningar blivit? När man har kontrollerat detta i efterhandhar det visat sig att det inte är någon som ingriper.Det har t.o.m. gått så långt som till polisanmälningarför att man vill ha med det i . Det erford-ras en lag för att vi skall komma längre med målsätt-ningarna. Underlaget som visar att det blir skador påhörselorganen finns om man också ser till de interna-tionella undersökningarna.Anf. 101 ()replik:Fru talman! Jag reagerade främst på beskyllningenatt vi skulle ta så lätt på frågan. Det har vi faktiskt integjort här i . Det finns alltså ett ansvar hos enmyndighet. Jag förutsätter att kommermed de förslag som man tycker är verksamma ochrimliga att genomföra för att förebygga bullerskadorhos våra barn och tonåringar. Den utredning somgjordes och det riksdagsbeslut som fattades grundadesbl.a. på den oro som vi kände inför de ljudnivåer somungdomar utsätter sig för.Anf. 102 (mp) replik:Fru talman! Det var kanske en för vid tolkning avdetta med att man tar för lätt på frågan. Jag tyckte attmina motionsyrkanden inte fick rätt behandling, efter-som man inte bemötte varför den här lagen behövs.Jag tycker att utskottet skulle ha gjort det och gett braargument för varför det lagförslag som Miljöpartiethar lagt fram inte har ansetts som ett positivt inslag.Det handlar ju om att man verkligen skall kunna ta tillde metoder som behövs för att hindra att ytterligareungdomar får dessa ingripande skador för resten avlivet. Det finns faktiskt ungdomar som tappar livslus-ten när de drabbas av detta. Det är ett stort ingrepp ilivet att inte kunna kommunicera längre och att intehöra.Anf. 103 ():Fru talman! Jag är också mycket glad över att deförebyggande folkhälsofrågorna mer och mer harkommit in i vårt medvetande. Jag tror att tandvården ivårt land har varit ett av de allra bästa bevisen. Därhar vi kunnat se resultat av ett aktivt förebyggandearbete. Trots att det har skett nedskärningar inom vårdoch omsorg, hoppas jag att man verkligen skall ta deförebyggande frågorna på allvar. Jag tror att det allrabästa resultatet av folkhälsoarbetet får man när maninkluderar det med den vanliga vården och omsorgen.Inte minst sekundärpreventionen har ju visat sigoerhört framgångsrik. När en människa har fått envarning från kroppen, vare sig det gäller en hjärtin-farkt eller något annat, har det varit lättare att t.ex.sluta röka och ändra sina levnadsvanor.Fru talman! I mitt anförande här skall jag ta upptvå av de frågor som vi tar upp i våra reservationer.Den ena handlar om allergi och den andra gällersjälvmordsfrågan.Allergi och annan överkänslighet har ökat oro-väckande inom den industrialiserade världen under desenaste decennierna. Minst en tredjedel av alla barn,ungdomar och vuxna drabbas av allergiska sjukdomari någon form. Allergier och annan överkänslighetkostar samhället minst 5,6 miljarder . Astma-sjukdomen dominerar kostnaderna. Därför krävs detenligt vårt synsätt rejäla satsningar inom forskning,utbildning och information för att vända trenden ochstoppa ökningen av allergier.Det finns olika orsaker till överkänslighetsreaktio-ner och allergier. Vanligast är hår från pälsdjur, pol-len, damm, kvalster och vissa typer av mat. Undersenare år har problem med inomhusmiljön hamnat ifokus. Dålig ventilation och hög luftfuktighet är van-liga exempel. Det krävs strategier som genomsyrarolika områden. Det måste tillskapas konkreta hand-lingsplaner.Fru talman! Allergiproblemen i skolan är stora. undersökning som genomfört uppgavrektorerna att de räknade med att det fanns 9,7 %allergiker bland eleverna. Statistik från Folkhälsoinsti-tutet tyder på att antalet nästan är . Jämfört medför har antalet allergiker bland elevernafördubblats. har krävt attdet skall tillsättas en skolans allergiutredning. Utred-ningens uppgift skall vara att utreda vad som gjortsoch vad som kan göras för att förebygga allergierbland skoleleverna. Vi kristdemokrater anser att detförslaget är värdefullt. Det är ett utmärkt förslag.Vi anser att det är viktigt att de rapporter och ut-redningar som finns används som grund för beslut.Att så många barn i skolan har svåra problem är intebara medicinskt allvarligt. Den som är sjuk kan oftainte tillgodogöra sig den undervisning som skolan ger.Det kan få allvarliga konsekvenser, fru talman, bådekunskapsmässigt och psykiskt. Med anledning av dendebatt som har varit här borde detvara en väldigt viktig fråga.Vi kristdemokrater tror att attityderna måste föränd-ras. Det handlar om att visa respekt för de här pro-blemen och att visa respekt för människor som drab-bas av allergi. Vi tror också att de ideella föreningar-na har en oerhörd uppgift i att sprida kunskap. Deideella föreningarna kan ofta detta utomordentligt väl.Jag vill yrka bifall till reservation 13, undermom. 7.Så går jag över till självmordsproblematiken. Nå-got av det allra svåraste som kan drabba en föräldereller ett syskon är att ett barn dör. Något av det allrasvåraste att bearbeta och leva vidare med är om bar-net eller ungdomen har tagit sitt eget liv.En allvarlig varningssignal när det gäller barnsoch ungdomars utsatthet är den höga frekvensen avsjälvmord och självmordsförsök bland barn och ungai . Ungefär fem barn begårsjälvmord i . Det är övervägandepojkar. I är det ungefär 50stycken. I är det ungefär 130som tar sitt eget liv. Då är både de fall där man säkertvet att det har varit fråga om självmord och de fall därdet råder oklarhet medräknade.Totalt dör ca 2 000 människor av självmord varjeår. Av dessa är under . Självmord ärnu den vanligaste dödsorsaken bland pojkar och ungamän i åldern . Självmord är t.o.m. vanligareän död i trafikolyckor.Fru talman! Denna statistik skrämmer oss.Till de självmord som "lyckas" kommer också desjälvmordsförsök där självmordet inte fullbordats. enkätundersökning bland skolungdomar i Sverigehar rapporterat att de har gjort ettsjälvmordsförsök. Om man räknar med självskadandehandlingar blir siffrorna ändå högre. visade att av2 000 ungdomar födda avsiktligtgjort sig själva illa.Sverige har länge haft en oförändrad och hög fre-kvens av självmord bland ungdomar. Det rapporterasnu från flera västeuropeiska länder om en markantökning av antalet självmord bland ungdom. harunder fått en femfaldig ökning avantalet självmord i åldrarna och ligger nu påsamma höga nivå som och Danmark.Situationen är alltså utomordentligt allvarlig. 1987blev självmord den vanligaste dödsorsaken för pojkaroch män i åldern 15-29 år.Jag vill, fru talman, jämföra detta med trafiken.Åtskilliga miljoner och miljarder läggs på trafiksäker-het för att förebygga olyckor. Vad gör vi för att före-bygga självmord?Jag är medveten om att detta är problem som ärutomordentligt svåra att ta upp. Det är känsligt. Det ärsvårt att hitta någon riktig lösning på det. Men jag trorinte att vi som politiker i något sammanhang får värjaoss för att det är svårt. Vi måste försöka att hitta vägarför att nå våra mål. Vi måste, tror jag, ta ordentlig tidpå oss och diskutera igenom hur man skall göra.Jag är väldigt glad att landstinghar tagit initiativet till bildandet av prevention. De har redan gjort ettviktigt arbete. Jag tror att det krävs att vi här i riksda-gen - i parlamentet - tar ett ordentligt tag för att hjäl-pa till, skapa resurser och förebygga självmord.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 16,under mom. 9.Anf. 104 ():Fru talman! Det har skett enstark utveckling av folkhälsoarbetet. Man säger att detär bättre att förebygga än att bota. Eftersom jag yr-kesmässigt har arbetat med dessa frågor sedan i slutetav 60-talet kan jag tydligt se attitydförändringarnaöver tid.Vi har också fått en kommitté som skall ta framnationella folkhälsomål.Det är stimulerande att arbeta i ett utskott där allaär så engagerade och ambitiösa när det gäller dessafrågor, som vi har hört här i dag.I detta betänkande behandlas alltså ett femtiotalmotionsyrkanden från allmänna motionstiden i höstas.Att utskottet avstyrker samtliga motionsyrkandenberor inte på något vis på att de är ointressanta, irre-levanta eller orimliga, utan på att majoriteten i utskot-tet anser att de är tillgodosedda. Frågorna är antingenunder utredning eller planerade att utredas, eller så äryrkandena på annat sätt uppmärksammade.Vi har fått en redogörelse för de olika motion-syrkandena. Eftersom de är så många kan jag intekommentera alla. Jag tänker bara översiktligt nämnavad som är aktuellt.År 1984 anslöt sig till WHO:s hälsopoli-tiska strategi. Var tredje år utvärderas medlemslän-dernas hälsosituation mot dessa mål. ,alltså , kom den svenska rapporten om folk-hälsoarbetets utveckling i Sverige.De första målen handlar alltså om att skillnadernai hälsa skall minska . De kom-mer vi troligtvis inte att uppnå.Däremot har gjort stora framsteg när detgäller tvärsektoriella program. Vi går mot en helhets-syn på nationell, regional och lokal nivå. Man upp-märksammar också att vi har nya program i folkhälsat.ex. Folkhälsan upp-märksammas i utbildningarna.Folkhälsoinstitutet har fått i uppdrag att arbetamer med skillnaderna i hälsa i befolkningen. Manarbetar också vidare med att utveckla hälsokon-sekvensbeskrivningar inför politiska beslut. Det arbe-tet har intensifierats. Man skall också stötta utveck-lingen av lokala folkhälsoprogram.Regeringen anser också att Folkhälsoinstitutetskall stärka sin roll som och me-todutvecklare. Även de frivilliga organisationernaskompetens och engagemang bör tas till vara. Detekonomiska stödet till deras arbete bör också ges högprioritet. Könsperspektivet skall ingå i all verksamhet.I HSU 2000:s delbetänkande om hälso- och sjuk-vården och folkhälsoarbetet trycker man på vikten avatt formulera övergripande mål och strategier. Manpekar bl.a. på att hälso- och sjukvården är en viktigkunskapsförmedlare i hälsoarbetet och att preventio-nen bör integreras i den dagliga verksamheten. Mantalar om vikten av mödrahälsovård, barnhälsovård,skolhälsovård och ungdomsmottagningar. Man ut-trycker också sin oro över nedskärningarna inomskolhälsovården. Där tror jag att vi är eniga allihopa.Det är ett oerhört viktigt arbete.Man pekar på behovet av att utveckla och spridametoder för hälsokonsekvensbeskrivningar. Detkommer upp i många motioner.Man pekar på vikten av tvärsektoriell samverkan.Man välkomnar också den pågående utvecklingenmot ett utökat samarbete i lokala hälsoråd mellan bl.a.kommuner och landsting. Man säger att förutsättning-en för att folkhälsoarbetet skall vinna legitimitet blandmedborgarna är att målet måste vara att minska ojäm-likheten när det gäller hälsa.Betänkandet remissbehandlas nu.Kommittén för nationella folkhälsomål har enväldigt viktig uppgift i att formulera dessa övergri-pande mål. De skall vara möjliga att utvärdera ochmäta. Många av motionsyrkandena ryms inom direk-tiven för denna utredning.Regeringen har för avsikt att kommamed ett förslag till nationellt handlingsprogram för attminska den miljörelaterade ohälsan. Det bygger påMiljöhälsoutredningens betänkande, där det bl.a.anges att försiktighetsprincipen bör tillämpas i detnationella miljö- och hälsoarbetet. Även här talar manom att det skall göras hälsokonsekvensbedömningarav alla större beslut på alla nivåer.Barnkommittén föreslår bl.a. att skollagen skallkompletteras med nationella mål och en rikstäckandebasnivå för skolhälsovård och elevvård. Det går att haåsikter om riksnormen, men i det här fallet tror jag attdet är ett bra angreppssätt.Folkhälsoforskning är ett viktigt område med tan-ke på de stora förändringar som sker i vårt samhälle.Regeringen har genom den folkhälsorapport somlades fram och be-tänkande blivit uppmärksammad på behovet av denforskning som många motionärer tar upp.Ett nationellt forskningsprogram om ojämlikhet ihälsa är på gång. Socialvetenskapliga forskningsrådetskall samråda med berörda forskningsråd. I forsk-ningspropositionen framhåller regeringen vikten avforskning angående barns hälsa.Socialstyrelsens epidemiologiska centrum har medanledning av betänkandefått uppdraget att se hur man kan mäta barns psykiskahälsa. I forskningen skall även arbetslöshet-ohälsaoch könsperspektivet tas med. Det pågår också mångastudier om hur sociala relationer påverkar hälsan.Både i och i HSU 2000 pekarman på att tvärvetenskaplig och miljörelaterad forsk-ning bör förstärkas.Folk- och bostadsräkningen är en annan fråga somhar tagits upp, och den kommer att göras i framtidenmed hjälp av registerdata. Här gäller det för oss attpolitiskt enas om var ribban skall ligga när det gällerpersonlig integritet och samkörning av register.I frågan om folkhälsoproblem behandlar ett antalmotioner specifika sjukdomar. Vi har haft den dis-kussionen . Vi säger att det i första handär sjukvårdshuvudmännen som skall göra bedömning-arna. Speciellt nu när har ställt sig bakomriktlinjerna för prioriteringar, är det knepigt att gene-rellt prioritera vissa sjukdomar framför andra.I fråga om osteoporos och reumatiska sjukdomarpågår ett utredningsarbete inom SBU, Statens bered-ning för medicinsk utvärdering. Där görs studier, ochman gör bl.a. bentäthetsmätningar. Läkemedelsverketoch motsvarigheten i samarbetar om ett be-handlingsprogram. folk-hälsomål kommer också att ta upp den frågan ochallergifrågan.När det gäller reumatiska sjukdomar håller Soci-alstyrelsen och Reumatologen på sjukhuspå att arbeta fram ett vårdprogram. Vi önskar ju attvårdprogram skall tas fram i olika sammanhang.Allergier diskuteras ofta i dessa sammanhang. Detfinns det anledning till. Det är ett allvarligt problemsom ökar i omfattning och som utskottet känner stororo över. Såväl prevention som behandling, forskningoch kompetensuppbyggnad behöver ges hög prioritet.I Allergiprogrammet inom gesbarn och primärprevention hög prioritet.