prot · GL09116 · 1998-06-02 00:00:00 — Det ärdärför som vi i propositionen föreslår - något somockså utskottsmajoriteten ställer sig bakom - att måletför transportpolitiken skall vara att säkerställa ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna och näringsliveti hela landet.Herr talman! Ett socialt hållbart samhälle är ocksåett jämställt samhälle. Flera undersökningar har visatatt det finns tydliga skillnader mellan kvinnors ochmäns attityder när det gäller transportpolitiken. Det ärfrämst män - och gärna äldre män - som är medi de församlingar som beslutar om transportpolitiken.Jag anser att det är väldigt viktigt att de skillnader iattityder och värderingar som finns blir synliga och attbåde kvinnors och mäns värderingar och erfarenhetertas till vara i det transportpolitiska arbetet. Det ärdärför som jag föreslår att det skall inrättas ett råd förjämställdhetsfrågor i transport- och kommunikations-politiken och att detta råd skall knytas till regeringen.Planeringsfrågor, strategier för miljö och säkerhetsamt kompetens- och rekryteringsfrågor är någraexempel på uppgifter som detta råd bör ägna sig åt.Herr talman! För att vi skall uppnå målen i trans-portpolitiken lägger vi i propositionen fram ett antalförslag inom i huvudsak tre områden. Det handlar omgodstransporterna, den långväga kollektivtrafiken -där flyget ingår - och hur transportsystemet skallmiljöanpassas. Dessutom får för förstagången i historien möjlighet att lägga fast en EU-strategi på ett sektorsområde.När det gäller den tioåriga investeringsplanering-en, som tog upp, rör det sig ominvesteringsplanering, och investeringar är ju bara endel i transportpolitiken. Jag kan delvis hålla med omatt det hade varit bättre om vi hade kunnat spara in-vesteringsplaneringen till efter den måldiskussion somvi för . Men det är ju inte möjligt, eftersom in-vesteringsplaneringen är en rullande process. Den ärvisserligen tioårig, men den revideras numera vartfjärde - tidigare var det vart tredje - år. Det blir så,som sade, att vid nästa investeringsplane-ringstillfälle kommer dessa mål att fullt ut slå igenom.Därför är det inte så konstigt att det inte är förrän2001 som det blir fullt genomslag.Herr talman! Till att börja med gäller det gods-transporterna. Vi kan inte nå ett ekonomiskt och so-cialt hållbart samhälle utan väl fungerande godstrans-porter. Därför kommer det att bli allt viktigare medeffektiva och väl fungerande godstransporter som gerde svenska företagen förutsättningar att kunna kon-kurrera internationellt. Redan beslut förraåret om investeringar i infrastrukturen förde med sigförbättringar för godstransporterna genom att vi dåkunde satsa mera på underhåll och bärighet av vägar-na och järnvägarna. går vi vidare med åtgärdersom rör trafiken.Samtidigt vet vi att godstransporterna står för enallt större del av trafikens miljöproblem. Detta är engenuin målkonflikt, och vi måste erkänna att den finnsom vi skall kunna hantera den. För att utveckla ochförbättra godstransporterna vill vi att det skall inrättasen godstransportdelegation. I denna delegation skalldet inte bara vara politiker utan det skall också ingårepresentanter från näringslivet och från transportföre-tagen. Detta är ytterligare ett exempel på den samver-kan som har gått som en röd tråd i arbete.Denna delegation skall ta fram en strategi för etteffektivare och miljömässigt bättre godstransportsys-tem, där samarbetet mellan väg, järnväg, sjöfart ochflyg premieras, dvs. helhetssynen skall tillämpas.Järnvägens konkurrenskraft måste bli bättre så atten större andel av godstransporterna kan ske medjärnväg. Det är därför som vi har lagt fram förslagetom en sänkning av banavgifterna. Det betyder attnäringslivets kostnader för godstransporter sänks med335 . Det är inte så illa, men det räck-er inte att skapa bättre förutsättningar för godstrans-porter på järnväg hemmavid så länge de riktigt storaproblemen uppstår utanför gränser. Därförkommer vi i regeringen att med all kraft fortsätta attarbeta för en effektivisering av de internationellagodstransporterna på järnväg. Detta sker i första handi EU-arbetet och inriktas arbetet påtillskapandet av internationella transportkorridoreroch på att harmonisera banavgifter och tekniska ochadministrativa system.Klarar vi i inte detta då kan vi sluta att be-kymra oss över järnvägspolitiken också i , fördå dör hela järnvägssektorn sotdöden. Det är det endasom vi säkert vet.Herr talman! Bilen är viktig för att medborgare avolika slag skall kunna, inte bara känna frihet utanockså ha en reell frihet att kunna förflytta sig. Menalla har inte tillgång till bil och kommer inte heller attha det i fortsättningen. Det kan bl.a. bero på att manär ung, gammal eller har något funktionshinder. Där-för måste vi också ha en bra och väl fungerande kol-lektivtrafik.I den här propositionen har vi en mängd förslagom den långväga kollektivtrafiken. Vi utgår ifrån attkommunerna och landstingen också skallha ansvaren för kollektivtrafiken inom regionerna ochinom länen. Men staten skall ta ett större ansvar närdet gäller den långväga kollektivtrafiken. Ett instru-ment för detta är den nya myndigheten som talade så mycket om och som vi kallar för rikstra-fiken. Den skall samordna den interregionala person-trafiken med den lokala och regionala.Det gäller att komma ihåg att kollektivtrafik inteär synonymt med järnvägstrafik, även om den störstadelen av den trafik som upphandlas är just järnvägs-trafik. För att öka tillgängligheten till all kollektivtra-fik bör rikstrafiken också kunna upphandla annantrafik.Jag skall inte beröra det här med skadlighetsrek-visitet vad gäller långväga buss gentemot järnvägs-trafiken särskilt mycket. Det har redan debatterats,och har tagit upp det. Men det handlar omatt skapa rättvisa konkurrensförhållanden mellanbussen och tåget. Då är det rimligt att man höjer for-donsskatten för bussarna. Det gör väldigt litet påbiljettpriset. Branschen säger att det handlar om 2 krmellan och . Men det får en an-nan positiv effekt också. Det leder till en ökad kon-kurrens mellan SJ och bussbolagen som gör att SJ isin tur måste sänka biljettpriserna. Därmed får de flerresenärer och fler människor kan åka tåg. Visserligenbetyder det att de tappar inkomster, men å andra sidanfår SJ också nytta av den föreslagna sänkningen avbanavgiften på persontrafiken.När det gäller den långväga kollektivtrafiken ärdock flyget det enda alternativet. Dåmåste vi ha fungerande flygplatser för att t.ex. nä-ringslivet i en region som inte ligger i närheten avStockholm eller något annat av storstadsområdenaskall kunna utvecklas. har vi en salig blandningav statliga och kommunala flygplatser. Det är en rätt-visefråga att vi nu kan ge ett statlig stöd också till dekommunala flygplatserna runt omkring i landet. Detär en fråga om regional rättvisa. Jag är säker på attäven uppskattar det.Herr talman! verkar det som om min tid hargått åt, men jag har ytterligare ett par saker som jagskulle vilja säga om miljö- och IT-frågor, så jag väd-jar om litet mer tid. Tack för det!Det fjärde stora området som vi tar upp i proposi-tionen handlar om miljöfrågorna. Vi lägger fast ettantal mål på miljöområdet. fram till 2005skall kväveoxidutsläppen ned , svavelut-släppen ned och utsläppen av de flyktigaorganiska ämnen ned . skallkoldioxidutsläppen ha stabiliserats nivå.Jag berättade detta för representanter för att antalmiljöorganisationer som jag träffade på ett seminari-um på europeisk basis . De blev faktisktganska imponerade. De tycker att vi arbetar konkretoch ambitiöst i vårt land. Jag tror också att vi kommeratt kunna klara av detta. Det svåraste målet - och detär vi alla medvetna om - är CO2-utsläppen. De har juökat under 90-talet.För att nå de här målen behövs de kraftiga sats-ningar som vi gör på kollektivtrafiken och på järn-vägstrafiken och som jag redan har talat om. Men deträcker inte bara med ett Alexanderhugg, utan det är enmängd olika åtgärder som sammantaget kommer att fåeffekt. Det är därför vi också föreslår en strategi förintroduktion av biogas, alkoholer och andra alternati-va drivmedel. Vi föreslår också en strategi för attanvända IT för att få fram effektiva transportlösning-ar.Vi behöver också ekonomiska styrmedel, inteminst i EU-arbetet. Flera talare har talat om CO2-avgift eller CO2-skatt, som vissa säger. Vi måste ock-så erkänna att detta är en diskussion om huruvidaskattefrågorna skall lösas på federal nivå eller om deskall lösas på mellanstatlig nivå. I har vi densynen att skattefrågor är en mellanstatlig fråga. Det ärinte samma sak som att vi inte driver att vi skall ha enbra och rättvis miljöbeskattning. Det måste vi jobbaför både nationellt och på EU-nivå.Det finns länder som har kommit längre i denfolkliga acceptansen än vad vi har. går nufram med ett förslag om roadpricing. Roadpricinglåter väldigt bra så länge vi säger det på engelska,men när talar om vägavgifter vet vi vad de olika parti-erna i brukar anföra för något.Herr talman! Slutligen är IT-användningen i trans-portsystemet egentligen bara i sin linda. Vi vet attDelegationen för transporttelematik hargjort en analys som visar att åkerier som sysslar medde traditionella lastbilstransporterna kan minska sinakostnader med med hjälp av teknik somredan finns. Det är ju bra både för ekonomin och förtransporteffektiviteten.Vi vet att utvecklingen och användningen av ITinom transportområdet går snabbt framåt. Det skaparockså nya förutsättningar. Även om resandet ochtransportbehoven inte kommer att minska särskiltmycket genom att vi använder IT i en allt större del avvårt liv kommer resmönstren att förändras. Trans-portmönstren kommer att förändras. Nya trafikled-ningssystem kommer att effektivisera transporterna.Behovet av underhåll av den befintliga infrastrukturenoch investeringar i nya tekniska system kommer attöka medan rena nyinvesteringar i vägar och järnvägarförmodligen kommer att minska.Här kommer det att bli nödvändigt - och det trorjag att vi alla måste ta med oss hem - att skifta synsättså att vi fokuserar på trafiksystemet och möjligheternaatt utveckla det i stället för att, som många gör ,ägna den största uppmärksamheten åt de traditionellatrafikanläggningarna. Den processen är i gång. har startat den processen -den finns också i regeringens proposition - och denkommer att utvecklas ytterligare.Nästa gång som fattar ett viktigt trans-portpolitiskt beslut kommer det att ske utifrån annor-lunda förutsättningar. Det är jag övertygad om. Dåkommer informationstekniken och dess möjligheteratt skapa en rationell användning av transportsystemetatt stå i centrum för den debatten.Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag sade att tanken att lägga allasektorns problem i en enda utredning var fel. Jaghåller fast vid att den tanken var fel, ,oavsett när beslutet fattades i , dvs. även omdet var den 16 mars 1994.Ines Uusmann måste väl ändå erkänna att resulta-tet av det här arbetet har blivit en flopp. Hon nämndesjälv sjöfarten. Jag sade att jag blev misstänksam närjag läste direktiven. Vi kan väl konstatera att de stoltaprinciperna om sjöfarten inte betyder särskilt mycketeftersom man i direktiven förbjöds att över huvudtaget behandla beskattningen. Det är det stora pro-blemet som gör att den svenska handelsflottan förnärvarande flaggas ut i mycket rask takt. Är inte dettaett misslyckande så säg?Ines Uusmann säger att miljömålen läggs fast, menmedlen för att uppnå dessa miljömål läggs i malpåseöver valet. Det sker naturligtvis för att inte oroa väl-jarna. Jag skulle vilja fråga: Är likasäker som på när de här skattehöjningarnaungefär kan komma? Tror hon också att en eventuellregeringsförhandling med Socialdemokraternas stöd-partier, och , kommer attleda till så höga skattehöjningar som dessa partierkräver, eller vad har ni att sätta emot där?Slutligen: Är inte en snabbstängning av Barse-bäck, som enligt utredningarna ökar koldioxidsutsläp-pen med enbart någotkontraproduktivt jämfört med de högre skatter som nivill lägga på vanliga svenska familjer för att minskakoldioxidutsläppen?Anf. 52 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag har respekt för att vi har olikameningar om det var bra eller inte att tillsätta enkommunikationsutredning, det som sedan blevKOMKOM. Den här utredningen har fått tjäna tvåsyften. Dels har den fått göra den utvärdering somfaktiskt förutsattes trafikpolitiska beslutmen som aldrig kom till under innehavav portföljen på . Delshar den fått ta ett helhetsgrepp om samverkan ochmiljöanpassning inom transportsystemet. Jag hävdarfortfarande att utredningen gjort ett oerhört bra jobb.Vad gäller sjöfarten och det exempel som MatsOdell tar upp handlar det, såvitt jag förstår, denBäckströmska utredningen om rederistödet. Det haraldrig varit en förutsättning i Kommunikationskom-mitténs arbete att syssla med rederistödet. Den utred-ningen pågår fortfarande och arbetar nära med parter-na på sjöfartens område för att lösa de tekniska pro-blem som kvarstår där.Tafikbeskattningsutredningen är intressant att taupp om vi kunde ha litet mer tid och vara litet meraseriösa på det här området. Det handlar om hur viskall se på trafikbeskattningen. Skall det bara vara enfiskal diskussion, eller skall det vara en fråga om attanvända det som ett styrmedel? Jag och mitt partiförfäktar att vi behöver använda avgifter och skattersom ett styrmedel. Vi har varken intresse för ellerbehov av att av fiskala skäl öka trafikens beskattning,men det kan finnas en möjlighet och nödvändighet attstyra om avgifterna så att de blir mera rättvisa ochmera miljöinriktade.Anf. 53 () replik:Herr talman! Det är alldeles uppenbart att styrme-del är det vi vill ha. Jag har i mina inlägg koncentreratmig på att peka på svagheten i en strategi som tarsikte på att enbart skapa ett styrmedel i för ettglobalt problem. Regeringen vägrar hårdnackat attdriva på frågan inom EU, där det nu finns en växandeförståelse för att faktiskt utnyttja majoritetsbeslut föratt införa miniminivåer på beskattningen av mil-jöskadliga utsläpp. Men den ,under hänvisning till att det här skulle leda till enöverstatlighet på finanspolitikens område vägrar attgöra detta. Det är ett slag i ansiktet vad gäller argu-mentet att behöver finnas i EU och när detgäller att komma till rätta med de svåra miljöproblemsom vi har.Den andra frågan som inte svaradepå är: Är det inte litet svårt att möta vanliga männi-skor den dagen en socialdemokratisk regering skallgenomföra stora skattehöjningar för svensk trafik, närman släpper ut 1 koldioxidgenom att stänga ?Anf. 54 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt mig säga att ett långsiktigt håll-bart samhälle kan baseras varken på fossila bränsleneller på kärnkraft. Det är därför vi i regeringen arbetarpå att i lugn och bra takt avveckla kärnkraften ochersätta fossila bränslen med alternativa energislag. Vikan inte genom att hänvisa till att vi skall ha sämremiljömål för trafiken säga att vi måste behålla kärn-kraften. Vi får inte ett bättre resultat i miljöpolitikenpå det sättet. Det var det ena.Det andra handlar om CO2-skatten och federalis-men. Jag vet att det finns vissa partier i vår riksdagsom är betydligt mera federala i sin inställning ärsocialdemokraterna är när det gäller Europapolitiken.Jag trodde inte att kd tillhörde de partierna. Jag tyckeratt man skall ha respekt för att det just på skattepoliti-kens område är viktigt att gå varsamt fram. Vi har påde områdena en mellanstatlig hållning. Jag tycker attvi skall behålla den.Anf. 55 TOM () replik:Herr talman! Det var intressant att kommunika-tionsministern inledde med att hänvisa till Sven-GöstaSignells anförande i den debatt som ledde till tillsättande. Det Sven-GöstaSignell sade var faktiskt att den dåvarande politikenframför allt inte tog hänsyn till sjötransportens förut-sättningar. Sedan gör man en utredning som helt för-biser sjöfartens betydelse, och kommunikationsminis-tern tycker att det var en väldigt bra utredning.Det svar som lämnas är att dessa problem fårGodstransportdelegationen lösa. Det är en typisktsocialdemokratisk korporativ modell där olika intres-senter gemensamt skall komma överens om hur manskall komma vid sidan av marknadens krav. Det blirsällan några bra lösningar. Delegationen har ju ingaverktyg för att hantera frågan. De enda verktyg somfungerar är antingen ökade subventioner eller regle-ringar.Det har funnits en uttalad ambition från Statensjärnvägar att ta över alla de oljetransporter som gårlängs den svenska kusten till järnvägen. Ett led i dettaskall vara att få statsmakten att slopa banavgifterna.Det har man nu lyckats med.Tycker att det är bra att hela ol-jetransporthanteringen flyttas över från kustsjöfartentill järnvägen? Om hon inte tycker det, hur tänkerkommunikationsministern i så fall hantera den frågan?Anf. 56 Kommunikationsminister ():Herr talman! Sjöfartens och svenska handelflot-tans betydelse för transporterna är oomtvistlig. Därhar Tom och jag precis samma uppfattning.Nu är det så väl ordnat här i världen att de inves-teringar som behövs för att sjöfarten skall fungera iväldigt hög grad handlar om hamnanläggningar. Vatt-net behöver vi inte investera i mer än vad gäller farle-der och lotsutkikar. Hamnarna och anläggningarna påland kommer att kraftigt uppgraderas i och med attsjöfarten i investeringsarbetet kommer att ha sammaställning som övriga transportslag genom att mankommer med i investeringsplaneringen, vilket ärunikt, för det har inte skett förut.Tom säger att Godstransportdelegationenär en korporativistisk inrättning. Jag undrar om trans-portköparna i näringslivet vill betrakta den som det,eller eller åkarnas representanter somfaktiskt nu får chans att komma till tals med, somTom verkar tycka, rätt så förhatliga politikerför att diskutera både investeringar, samverkan ochkostnadseffektivitet vad gäller transporter på godsom-rådet. Det är faktiskt transporterna på godsområdetsom man skall få ett helhetsgrepp omkring.Frågan att SJ skulle vilja ta över alla oljefraktervill jag överlämna till SJ. Det är klart att operatörenSJ precis som rederierna vill ha så många transportersom möjligt.Anf. 57 TOM () replik:Herr talman! Så är det naturligtvis, och vad gällerSJ låter man skattebetalarna stå för en stor del avkostnaden. På det sättet får man ett bättre utgångslägeför sin fraktprissättning. Jag tror att det resonemangsom kommunikationsministern för om Godstrafikde-legationen tyvärr inte leder till annat än nya krångligaregleringar.Herr talman! Jag vill avsluta med att säga att jagtycker att det är häpnadsväckande att kommunika-tionsministern här håller ett långt anförande med olikasynpunkter men icke med ett ord berör att regeringennu lägger fram förslag som innebär att man flagrantåsidosätter den budgetlag som regeringen tidigaresjälv har lagt fram. Lagen var inspirerad av ett enigtfinansutskott under den förra regeringsperioden närdet gällde hur trafikinvesteringarna skulle hanteras.Jag tycker att det här är häpnadsväckande, herrtalman.Anf. 58 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! Jag har förstått att Statens järnvägarinte är särskilt populärt hos Moderata samlingspartiet.Det må så vara, men banavgifterna är faktiskt vadgäller samtliga järnvägsoperatörer konkurrensneutra-la. Om det finns andra operatörer än SJ på banan,kommer dessa naturligtvis att få samma banavgiftersom SJ skulle få. Även privata alternativ skulle alltsåkunna komma in, om nu det är målet.Vad gäller budgetlagen har det faktiskt kunnatkonstateras att denna inte har åsidosatts.Anf. 59 () re-plik:Herr talman! Jag är glad att kommunikationsmi-nistern i sitt anförande understryker att miljöbeskatt-ning skall ses som ett ekonomiskt styrmedel, inte somen rent fiskal åtgärd. I det ställningstagandet har honMiljöpartiets fulla stöd.De avgifter och skatter på miljön som vi förordarhar inte någonting att göra med fiskala åtgärder. Detär i sammanhanget viktigt att påpeka att det är ettskatteväxlingspaket som vi har.För dem som inte visste det tidigare kan jag avslö-ja att jag inte har någon personlig erfarenhet av rege-ringsarbete. Det är dock nu allmänt känt att man införden nu framlagda propositionen förberedde en höj-ning av dieselskatten. Efter mycket om och men ochframför allt efter olika turer i medierna kom det ettförslag som inte innehöll någon dieselskatthöjning.Man hänvisar i stället till Trafikbeskattningsutred-ningen.Jag antar att man för att över huvud taget kommapå tanken att föra in det här och ha en diskussion meddepartementet hade någon form av underlag att hänvi-sa till. Annars skulle frågan aldrig någonsin ha dyktupp. Jag vill veta: Vad är det som gjort att man såkraftfullt har förkastat detta underlag? Vilka nya för-utsättningar har gjort att man inte kunde införa denhär höjningen av dieselskatten, trots att det i övrigtfinns ett ganska gediget underlag?Anf. 60 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! I frågan om miljötrafikbeskattningenskall vara fiskal eller skall fungera som en miljösty-rande avgift tycker jag att det är bra att vi kan konsta-tera att alltfler partier i delar den uppfatt-ning som och jag har, att det härinte explicit är fråga om att suga ut pengar ur trans-portsektorn, utan att vi i stället skall använda de eko-nomiska styrmedlen på ett så miljöeffektivt sätt sommöjligt.Vad sedan gäller dieselskatten - "skatten som för-svann", som jag sett i en rubrik i en tidning - vill jagsäga att den inte på något sätt kom från himlen. Detfanns i betänkande välavvägda resonemang om dieselbeskattningens förhål-lande till bensinbeskattningen. Det var då inte under-ligt att det i förberedelserna till propositionen fannsanledning att pröva det ställningstagande som manhade gjort i Kommunikationskommittén.Vi fann dock att det var rimligt att den här typenav ekonomiskt styrmedel får samsas med den övrigatrafikbeskattningen. Av den anledningen var det ocksårimligt att pröva alltsammans i Trafikbeskattningsut-redningen. Men förslaget kom alltså ursprungligenfrån , och där finns det iunderlag från och från andra håll ordentligaberäkningar av varför man hamnade på olika tal.Anf. 61 () re-plik:Herr talman! Beträffande kommunikationsminis-terns svar vill jag säga att jag har svårt att se att någraförutsättningar ändrades under beslutsprocessen vadgäller underlaget för en höjning av dieselskatten.Därför måste man se förklaringen till uppskjutningenav en höjning som ytterst formell. Jag tar för givet attdet är regeringens ståndpunkt att en sådan höjningkommer att införas. Förhoppningsvis slipper vi väntaför länge på den.Det andra som jag skulle vilja ta upp är att denstrategi för att uppnå miljömålen som regeringen talarom är, enligt mitt sätt att se, väldigt diffus. en väldigt otydlig koppling mellan BNP-ökningoch ökning av transportarbetet i förhållande till mil-jömålen. Det är också en ganska otydlig koppling tillutvärderings- och planeringsprocessen när det gällerintroduktion av nya bränslen.Över huvud taget har jag svårt att se en direktkoppling mellan de politiska åtgärder som man före-slår och den strategi för att uppnå miljömålen somman talar om.Anf. 62 Kommunikationsminister () replik:Herr talman! Den sista repliken innehöll inte någrafrågor. Jag nöjer mig därför med att hävda att de målsom nu finns i den transportpolitiska propositionen ärmycket väl avvägda. Dock är inte alla medel i detaljutformade, utan för detta krävs ett fortsatt utrednings-arbete. Vi hoppas att skall ställa sig bakomdet.Anf. 63 () replik:Herr talman! Låt mig först säga att jag delarkommunikationsministerns syn på samverkan ochhelhetssyn som grunderna för ett transportsystem.Men jag förutsätter också att man i ett transportsystemför hållbar utveckling låter regionalpolitiken ochmiljöpolitiken komplettera varandra. En god regio-nalpolitik ökar möjligheterna till en god transportpo-litik. En god transportpolitik ökar möjligheterna god regionalpolitik.När regeringen nu skriver att man förutsätter atttransportsystemet skall motverka nackdelar av långatransportavstånd går man därför ifrån och även förslag till skriv-ningar.