prot · GL0969 · 1998-02-18 00:00:00 — Försäk-ringsbolag och stiftelser är ju dessutom underkastadeen särskild lagstiftning.Hela propositionen bör avslås, inte bara på grundav det jag här anfört om att den föreslagna regleringenriskerar att ge en sämre förvaltning i jämförelse medandra gruppers pensionskapital, utan också därför attpropositionen helt enkelt lagts fram vid en felaktigtidpunkt, eftersom det kommunala pensionsavtal sompropositionen bygger på faktiskt har sagts upp och ärpå väg att omförhandlas.Ett nytt pensionsavtal kan eventuellt börja gällaungefär som den här nya regeln i 8 kap.3 a § kommunallagen föreslås träda i kraft. Proposi-tionen har inte heller kunnat beakta innehållet i denfempartiuppgörelse som träffats angåendegenomförandet av den offentliga pensionsöverens-kommelsen.Det torde trots allt finnas behov av någon form avstatlig reglering när det gäller förvaltningen av kom-munala pensionsmedel. Regeringen bör därför vidlämplig tidpunkt återkomma till med ettnytt förslag.Jag yrkar bifall till den reservation som finns ibetänkandet.Anf. 44 ():Herr talman! upptäcktes ettpar hundra svarta hål, inte i några avlägsna galaxer,utan i våra kommuners och landstingskommunersbalansräkningar. Då framkom nämligen att kommuneroch landsting hade framtida pensionsåtaganden varssamlade storlek var okänd, att redovisningen i kom-munernas och landstingens balansräkningar varmycket ofullständiga och att avsättningar för dessaåtaganden hade gjorts i ännu mindre utsträckning.Sedan dess har det skett en tillnyktring på det härområdet. Vi vet mer om de samlade pensions-åtagandenas storlek. Vi vet att de är bättre redovisadei kommuner och landsting och att vissa avsättningarhar börjat göras. Den här propositionen kan ses somett led i den tillnyktringsprocessen, men den är långtifrån tillräcklig.Det riktigt allvarliga problemet med propositionenär att det inte finns några garantier i den för att enlångsiktig avkastning av pensionsmedlen säkras ochför att det finns medel tillgängliga dåpensioner skall utbetalas. Det är också otillfredsstäl-lande att man inte har beaktat att det kommunalapensionsavtalet är uppsagt och att vi inte vet vilketkrav på lagstiftning som följer av det nya avtal somkommer.Man har inte beaktat vilka effekter den stora Kön-bergska pensionsreformen får på det här området, ochman har inte utarbetat några regler för revision avförvaltningen av pensionsmedel. Det är otillfredsstäl-lande för de anställda, som inte kan vara helt säkra påatt kommunerna har möjlighet att infria sina åtagan-den. Det är otillfredsställande för medborgarna, sominte vet vilka ekonomiska smällar som kan drabbakommuner och landsting och därmed dem själva somskattebetalare . Det är också otillfredsstäl-lande att en generation av kommunalpolitiker kanlämna lunchbordet utan att betala notan efter sig.Herr talman! Kommunala springnotor har vi redanfått för mycket av.Anf. 45 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu diskuterar,KU17, gäller som jag ser det en ganska enkel sak, enförändring av kommunallagen avseende hur förvalt-ningen av pensionspengarna skall utformas i kommu-ner och landsting.Jag tycker att den korta debatt som har förts idessa frågor speglar en helt annan diskussion. Det ärframför allt och som nuåterigen målar upp en skräckbild av hur oerhört in-kompetenta kommunpolitiker är. De kan satsa precisvilka pengar som helst på precis vad som helst utanatt något som helst ansvar kan utkrävas.Jag tycker mig ha hört den här diskussionen förr,. Så snart det kommer upp kommunalakompetensfrågor görs generaliseringar om att vi de-finitivt inte kan lita på kommuner. Man kan natur-ligtvis raljera och säga att framtidens pensioner kom-mer att användas till både det ena och det andra utannågra som helst avkastningskrav. Jag tycker faktisktatt en sådan här fråga förtjänar en något seriösaredebatt.Det är viktigt att kommuner och landsting försäk-rar sig om att avkastningskrav tillgodoses och place-ringar av kommande pensionsmedel sker på ett kor-rekt sätt. Medborgarna ställer naturligtvis kravet attkommunens hantering av sådana här frågor skötskorrekt. De många anställda i kommuner ochlandsting ställer kravet att deras framtida pensions-pengar kan betalas ut.Nu sägs allting vara fel - det är fel tidpunkt, ochdet är fel innehåll. Men vi vet att kommunerna även har ett ansvar för de här frågorna, och det har intevisat sig att det förekommer några sådana avarter somni vill göra gällande. Det gäller här en balansgångmellan kommunalt självstyre och ett regelsystem förhur pensionsförvaltningen skall ske. Det är fullmäkti-ge som skall ta beslut om avkastningskrav och risk-placeringar och som även skall göra eventuella om-prövningar av reglerna.I frågan om kommuner och landsting skall ha rättatt återlåna delar av de här pengarna skriver regering-en i sin proposition att man kommer att följa upp hurdet här fungerar. Jag tycker att det är märkligt att manhär målar upp en bild av att de kommunala förtroen-devalda skulle slösa med eller näst intill förskingra dehär pengarna för att investera i någonting som absolutinte är nödvändigt. De regler som sätts upp innebär attdet skall ställas ett avkastningskrav och att det skallkunna garanteras att pensionspengarna finns den dagnär de skall betalas ut.Man försöker måla upp en skräckbild inför an-ställda och medborgare innebärande att kommunernanär de här reglerna införs kommer att missköta sittåtagande. Jag tycker att det är ett övertramp i debat-ten.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan, vilket också innebär bifall till propositionen.Anf. 46 () replik:Herr talman! Den föreslagna bestämmelsen i8 kap. 3 a § kommunallagen är inte en materiell regelutan bara en handläggningsregel för fullmäktige. Därstadgas bl.a. att fullmäktige skall meddela föreskrifterför förvaltningen av de medel som avsatts för pen-sionsförpliktelser. Det heter vidare att det i föreskrif-terna skall anges hur medlen skall förvaltas, vilkenrisk som får tas osv.När man lyssnar på får man denuppfattningen att han anser att propositionsförslagetflyttar fram positionerna till det bättre när det gällerhandhavandet av kommun- och landstingsanställdaspensionspengar. Jag skulle vilja höra litet från MatsBerglind om var gränserna går mellan vad som ärtillåtet och vad som är otillåtet för kommunerna närdet gäller förvaltningen av pensionsmedel. MatsBerglind är ju säker på att det här kommer att skötaspå ett alldeles utmärkt sätt, om pengarna placerasinom kommunerna.Vidare undrar jag om kan ge be-sked om på vilket sätt kommunpensionärerna haranledning att känna sig tryggare, om propositionsför-slaget genomförs. säger att han självkänner sig trygg, eftersom ansvar kan utkrävas. Mende enskilda pensionärernas primära intresse är väl inteatt ansvar kan utkrävas. De har väl ingen glädje av attett ansvar utkrävs när det inte finns några pengar.Deras primära intresse är att de får sina pengar.Anf. 47 () replik:Herr talman! Vi är nu tillbaka vid ruta 1 i JerryMartingers argumentation: Kommunerna kommer attslösa bort dessa pengar, om det här lagförslaget ge-nomförs. Jag tycker att det är en vulgärdebatt som intehör hemma i den här frågan. Det övergripande ansvarsom kommunerna åläggs är att pensionsmedel skallvara säkra och att avkastningskravet inte får åsidosät-tas. Det är glasklart skrivet att kommunerna ej har rättatt hantera pengarna på det sätt som måla upp.Vad finns det för konkreta exempel, JerryMartinger, på att de här möjligheterna har missbrukatsav kommunerna eller av landstingen? Jag tycker attden här argumentationen bara visar på en allmäntillvillig attityd mot kommun- och landstingspolitiker,som går ut på att de är inkompetenta att sköta sådanahär saker. Det är sorgligt att vi har den typen av de-batt.Anf. 48 () replik:Herr talman! Min taletid räcker inte till för att jaghär skall kunna redogöra för alla de fall där kommun-politiker har misskött pengar under de senaste åren.Förslaget innebär att kommuner och landsting har fullfrihet att efter eget skön använda kapital som de av-satt till pensioner. Med återlån blir det faktiskt denekonomiska utvecklingen i stort i varje kommun somegentligen är det intressanta. har den en-skilde pensionstagaren ingen möjlighet att se hur hansandel i pensionskapitalet utvecklas.Under det här ärendets handläggning har vi i ut-skottet fått reda på att har inlett förhandlingar medde fackliga organisationerna om ett nytt pensionsav-tal. har därvid föreslagit att detnya pensionsavtalet skall bygga på en s.k. avgiftsbase-rad ålderspension.Enligt ett sådant system skall arbetstagaren varjeår gottskrivas en avgift. Den årliga avgiften skallsedan utgöra det pensionskapital som skall ligga tillgrund för arbetstagarens pension. Ingen pensionstaga-re kommer väl att vilja ha sin pensionsandel placeradi en kommun när han ser hur andra gruppers pen-sionskapital ökar så mycket mer i värde när det ärplacerat på marknaden.Att förhandlingarna nu förs på det sätt som vi harfått veta mellan och å ena sidan och de fackliga organisationer-na å den andra sidan visar väl om något att regeringenhar haft för bråttom när man har lagt fram propositio-nen, som ju faktiskt i huvudsak riktar in sig på place-ringar av pensionskapital inom den offentliga sektorn,där det bevisligen ger mindre tillväxt än om det place-ras på marknaden.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag tror att vi inte heller i den härdebatten kommer så mycket närmare varandra. Jagkan bara konstatera att när det gäller det åtagande somkommuner och landsting nu har kommer det tydligareatt regleras med ett fullmäktigebeslut om avkast-ningskrav och vilken risk man skall acceptera. Detgäller också hur stor andel man kommer att användaför att låna - jag vill poängtera att det handlar om attlåna - av de interna medlen. Det är ett lån som skallbetalas tillbaka på samma sätt som något annat lånsom tas i en bank eller vad det nu kan vara. Det kan-ske borde ha tänkt på.Det är stora pengar. Det finns olika förutsättningari olika kommuner. Jag tror att detta kommer att hante-ras på olika sätt. Det är naturligtvis oerhört väsentligtatt det sköts på ett snyggt och korrekt sätt. Därför harregeringen uttryckligen skrivit, och vi har från utskot-tet understrukit det i betänkandet, att dessa frågormåste följas löpande och noggrant för att vi skall sehur det utvecklas. Skulle det mot förmodan vara så attdet inte är till fyllest med de regler som vi har ärjag övertygad om att regeringen återkommer medförslag om förändringar.Anf. 50 ():Herr talman! och på ett bra sätt skildrat den goda argumenteringsom ligger bakom reservationen. Jag skall som före-trädare för motionärerna, som alla sitter i finansut-skottet och som inte svarat för beredningen av ären-det, ge ytterligare några synpunkter.Det är utomordentligt märkligt att regeringen harlagt fram den här propositionen. Den är nämligentotalt meningslös och ändrar inget i förhållande tillvad som gäller . Det är i sig mycket allvarligt.När kommunerna gavs en skyldighet attdelvis fondera sina pensionsåtaganden var det nämli-gen angeläget att få nya regler. Men vad den föreslag-na bestämmelsen i kommunallagen enligt propositio-nen anger är ju att kommunen själv fastställer hurförvaltningen skall ske.Det har redan sagts i sammanhanget att det är all-varligt att en kommun utan begränsningar själv kanförfoga över sina pensionsmedel i form av återlån fördirekta investeringar i den kommunala verksamheten.Man skulle t.o.m. kunna säga att de kan gå direkt tilldriften av den kommunala verksamheten. Slutsatsenblir att avkastningen på dessa pensionsmedel, i denmån de kommer att förvaltas på det sättet, kommer attbli mycket låg i förhållande till avkastningen på annatpensionskapital i samhället. Det är mycket allvarligtpå sikt för de berörda kommunerna men också i väl-digt hög grad dåligt ur löntagarnas synpunkt.Nu säger : Ge ett exempel på att dethar fungerat på det här sättet ! äri så fall över huvud taget inte kunnig om hur det hit-tills har fungerat. har det nämligen inte fonde-rats några pensionspengar i de allra flesta kommuner.Man har beräknat en pensionsavgift som man sedanhar avsatt i den kommunala budgeten och därefterförbrukat. Svaret på fråga är att kom-munerna har förbrukat de medel som egentli-gen skulle vara avsatta till pensioner.Kommunernas pensionsavtal är nu uppsagt. har från inhäm-tat att man nu önskar sig ett avigiftsbaserat systemsom ersättning för dagens förmånsbaserade. Ett så-dant system skulle leda till mycket bestämda krav frånlöntagarnas sida på en god avkastning av pensions-medlen.Det är märkligt, som har sagts, att regeringen harlagt fram ett förslag som grundar sig på det uppsagdaavtalets principer. Menar att man skallse det så, att regeringen hävdar att det uppsagda pen-sionsavtalet inte skall förändras? Kan annat sätt förklara varför regeringen vid den härtidpunkten kom med den här propositionen?Pensionsreformen kommer också att påverka den-na fråga. Ytterligare ett skäl är att man borde ha vän-tat tills frågan om revision av kommunala pensions-medel är löst. En särskild utredningen överväger juden frågan. Det är sällan som en regeringspropositionläggs fram med så dålig tajmning.Det är naturligtvis bara en oförklarlig prestige sommotiverar att utskottsmajoriteten trots alla goda skälemot propositionen väljer att driva igenom detta oge-nomtänkta förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )6 § Lägesrapport om den ekonomiska brotts-lighetenFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU8Lägesrapport om den ekonomiska brottsligheten (skr.1997/98:38)Anf. 51 (m):Herr talman! Regerings skrivelse med en läges-rapport om bekämpningen av den ekonomiska brotts-ligheten skulle i och för sig kunna föranleda en långdebatt här . Det finns en hel del att kommentera.Men kammaren har vid ett antal tillfällen tidigare haftdebatter kring detta, och jag skall därför inskränkamig till ett par kommentarer och synpunkter, somockså finns redovisade i den reservation som vi harfogat till betänkandet.I rapporten finns två perspektiv som tornar fram,framför allt det ena. Det är det officiella myndighet-sperspektivet när det gäller ekonomisk brottslighetoch försöken att bekämpa ekonomisk brottslighet. Därär det organisationsfrågor och strukturfrågor. Det ären beskrivning av att det tar tid, och det tar längre tidän vad statsrådet hade räknat med, osv. Kronan påverket - om man får uttrycka det så - i denna apparatär den nya ekobrottsmyndigheten, som engång fattade beslut om på vissa premisser.Mot det perspektivet skall man ställa det perspek-tiv som kanske är sprunget från verkligheten ute påfältet och som skildras i medier av olika slag. Det ärfråga om ärendeanhopning, svårigheter att leda i bevisett antal saker, förlorade mål för åklagaren, mål somöver huvud taget inte anhängiggörs, osv. Det är enbild av en ganska bedrövlig verklighet där brottslighe-ten alltid ligger att antal hästlängder före den apparat,den rättskedja, som skall hantera denna brottslighet.Med det vill jag inte påstå att insatserna som re-dovisas i skrivelsen på något sätt är utan värde. Detfinns en hel del saker som definitivt har ett värde.Men det finns på något sätt en ton av att problemen ärstora och att samordningen mellan myndigheterna interäcker till. Över huvud taget pekas på ett otal pro-blem.Herr talman! Det är väsentligt att man på ett ef-fektivare sätt bekämpar den ekonomiska brottslighe-ten. Avstampet kom i stort sett i och med Riksdagensrevisorers ganska heltäckande rapport om tillståndetoch de brister som fanns när det gällde att bekämpaekonomisk brottslighet, det som hade gjorts och detsom borde göras.Vad som saknas är i kondensat någon form av na-tionell strategi för bekämpningen av ekonomiskbrottslighet. Åtminstone är det svårt att ute på fältetidentifiera en sådan. Det saknas en ledning, det ärbristande samverkan mellan myndigheter, och det äralldeles uppenbart brist på resurser. Det präglas i dagockså i utomordentligt hög grad av olika slags revir-stridigheter.Även om vi moderater godkände Ekobrottsmyn-digheten i den form som fattade beslut om,nämligen att den skulle vara underordnad Riksåklaga-ren, har vi känt en viss tveksamhet inför skapandet avden här myndigheten. Med den organisatoriska ut-veckling och den form myndigheten har fått, att varaunderställd regeringen, med oklarheter i fråga omdess position i storstadslän visavi andra län och ifråga om olika ärendetyper, tycker vi över huvud tagetatt den konstruktion som växer fram inger mycketstora betänkligheter. Det är därför vi i reservation 1markerar vårt ogillande inför detta. Det hade varitmotiverat att regeringen inför redovisadevarför man har gjort de här avstegen från den modellsom faktiskt fattade beslut om. Det kanfinnas anledning att markera att de beslut som riksda-gen fattar skall följas, såvida regeringen inte vill åter-komma och redovisa goda skäl för någonting annat,men även detta skall i så fall godkännas av riksdagen.En annan fråga som behandlas i betänkandet ärmiljöbrotten. Det är en fråga som har diskuteratsmycket. Man har frågat sig om inte miljöbrotten börklassas in i gruppen ekobrott. Frågan är egentligen omdetta är den centrala frågeställningen när det gällerbekämpandet av miljöbrotten.Alla kan vara överens om att läget i i dagvad gäller förmågan, eller rättare sagt oförmågan, attbekämpa miljöbrotten är väldigt allvarligt. Det räckeratt blicka västerut till vårt grannland som, herrtalman, även på det här området ligger ganska långtföre oss - i de här olympiska tidevarven är det uppen-bart att de ligger före oss också på många andra om-råden. På något sätt förefaller vi i vara oför-mögna att ta till oss goda erfarenheter - sådana godaerfarenheter har man nämligen i av den modellman har lagt upp. Vi är här i oförmögna attsnabbt ta till oss goda erfarenheter och kraftsamla i eneffektiv miljöbrottsbekämpning.Det har funnits en artikelseriei där man har redovisat de påtagligabristerna när det gäller att bekämpa miljöbrotten. Dethandlar inte ytterst om ifall miljöbrotten skall klassassom ekobrott eller inte. Jag och är gans-ka övertygade om att det inte är den formella klassifi-ceringen som är avgörande, utan det avgörande ärfaktiskt att man skaffar resurser, att man skaffar sigkompetens, att man skaffar sig en kultur som stimule-rar samverkan över myndighetsgränser och med eneffektiv ledning. Det är alldeles uppenbart att detockså saknas en nationell strategi för bekämpandet avmiljöbrotten.Herr talman! Det avgörande är som sagt inte denformella klassificeringen av miljöbrott, om de ärekobrott eller om vissa typer av miljöbrott ärekobrott, utan det avgörande är faktiskt att det finnsen nationell strategi.Det framgår också mycket klart av artikelserienatt, som någon uttrycker det, "det lönar sig med mil-jöbrott". Väldigt få brott leder till åtal, och det händerinte alltför ofta att åtalet leder till fällande dom. Detmarkeras i artikeln att blev historisknär man fick en personfälld för miljöbrott och dömd till fängelse.Då kan man fråga sig: Vad krävs? Jag återkommertill att det som krävs är strategi och kompetens. Därbrister det nämligen. Det krävs också ett klimat, enanda av att miljöbrotten uppfattas som allvarliga.Nu hävdar någon att det med den nya miljöbalksom behandlar och som kommer upp tilldebatt i plenum kommer att bli mycketbättre. Personer med gedigen insikt i miljöbrottslighe-ten redovisar emellertid att det är mycket osäkert omdenna nya miljöbalk skapar en sådan plattform ochmöjlighet.Sammanfattningsvis, herr talman, konstaterar vialltså att vi i är dåliga på att bekämpa miljö-brott och att man är väsentligt bättre i vårt västragrannland . Där har man en strategi, där finnsen ledning och en samverkan över olika myndighets-gränser. Där finns också kompetens. Det har där ut-vecklats en kompetens, en resurs som kan stå tillförfogande när det gäller att utreda miljöbrott runt omi landet. Det är framför allt det vi saknar. Mindresaknar vi kanske den formella klassificeringen avmiljöbrott som ekobrott.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till modera-ternas reservation nr 1 i betänkandet.Anf. 52 ():Herr talman! Vi är alla överens om att skall vivinna slaget mot alla dem som tjänar pengar på ettbrottsligt sätt måste vi snabba på rutinerna på allamöjliga och omöjliga ställen.Något som många tycker är tråkigt är att man bl.a.i på de olika myndighetsnivåerna hade börjatett väldigt bra samarbete men att man inte fick fortsät-ta det i och med inrättandet av en ekobrottsmyndig-het, något som även vi i i och för sig ställ-de oss bakom. Trots att det är sagt att Ekobrottsmyn-digheten skall ligga under Riksåklagaren kommer dendelvis att ligga direkt under regeringen. Det är enligtFolkpartiets mening faktiskt i strid med vad riksdagentidigare har uttalat. Därför säger i reserva-tion 1, som jag, herr talman, vill passa på att yrkabifall till, att måste kräva en särskild redo-visning av detta.Nåväl, nu finns . Den harinte kommit så långt - tala om att det skall vara trögt iportgången! Det skall bli intressant att höra hur detgår , nu när myndighe-ten i alla fall har fått en chef.I reservation 1 står också några ord om miljöbrott.Det är bara att konstatera att den som begår miljöbrottgör det för att uppnå ekonomisk . Så enkelt ärdet, och därmed kan vi sluta diskutera den saken och istället se till att någonting äntligen görs även i Sveri-ge. Som tidigare talare sade är man mycket bättre pådetta i . Ja, det är bara att beklaga att vi liggerefter även på det området.Herr talman! skall regeringen redovisa hurman skall göra för att äntligen åstadkomma verknings-fulla medel att ta till mot dem som använder sig av sinmakt att tjäna pengar genom att strunta i den lagstift-ning som finns. Vi hoppas att det äntligen blir slut pådiskuterandet och att vi kommer i gång med det aktivahandlandet på miljöbrottsområdet.Herr talman! Jag vill sluta med att än en gång yrkabifall till reservation 1.Anf. 53 (mp):Herr talman! Jag skall i mitt inlägg om den härekonomiska skrivelsen, som är en redogörelse för vadregeringen har gjort , uppehållamig vid miljöbrott.Miljöbrott ingår i begreppet ekonomisk brottslig-het. Det finns inga tvivel om detta. Ingen ifrågasätteratt syftet med miljöbrotten i de flesta fall är att tjänapengar. har varje gång som ekonomiskbrottslighet har behandlats i , senast i sam-band med budgetbetänkandet , påpekat dentotala frånvaron av strategi och metodik för att lösamiljöbrottsproblemen.Varför är det så viktigt att miljöbrotten behandlassom ekonomisk brottslighet, och varför är det så vik-tigt att miljöbrotten kommer med i den nyaEkobrottsmyndigheten? Det är uppenbart. Detta be-handlas inte på något annat ställe, utan det handlar omett totalt tomrum. Därför är det oerhört viktigt attdetta kommer med i , där mansatsar på det som skulle behövas. Som regeringensäger i sin skrivelse behövs en samlad strategi. Rege-ringen talar vidare om en prioriterad verksamhet förmyndigheten, vilket behövs i fråga om miljöbrotten.Det rör sig om en samordning av myndigheternasprioritering. Också detta behövs för miljöbrottslighe-ten. Man behöver utveckla myndigheternas samarbetesamt förbättra kunskaperna och myndighetskompeten-sen i fråga om miljöbrottslighet.Det är exakt samma argument som passar in pådenna brottslighet. Slutligen handlar det om effektivi-sering när det gäller att förebygga, upptäcka, utredaoch lagföra miljöbrottslighet.Även myndighetsstrukturen med och enny organisation för ekobrottsforskning passar in påmiljöbrottslighet.Samtliga partier har dock inte uppfattat hur viktigtdetta är för att få i gång verksamheten. Alla kan kon-statera att svenska miljöbrottslingar kan husera fritt.Får de straff är det ofta väldigt lågt. För det mesta blirdet bara böter. Samtliga säger att detta inte accepte-ras. Men vad finns det för strategier för att åstad-komma en förändring?När inrättandet av kom påtal trodde vi självklart att miljöbrottsligheten skulleingå i denna myndighets uppgifter.