prot · GL0966 · 1998-02-12 00:00:00 — Delegationen lämnade i decem-ber en rad förslag som bereds i Regeringskansliet.Som jag nämnde avser regeringen att i proposi-tionen om regional näringspolitik lägga fram vissaförslag om ökat inflytande för regionerna när detgäller utformningen av näringspolitiska insatser.Kjell påpekar slutligen vikten av resur-stillskott för infrastrukturella åtgärder, inte minst iregioner som har drabbats av befolkningsminskning.Jag håller med om att sådana investeringar behöverutökas i många län.Anf. 175 ():Herr talman! Jag vill först tacka näringsministernför svaret på min interpellation. Att de regionala ut-vecklingsfrågorna har varit mycket viktiga visar väldet antal debatter som har varit här under eftermidda-gen. Näringsministern har varit i flitig i debatternaockså. Men är det i alla fall dagens sista debatt.Orsaken till min interpellation är den oro som jagoch många med mig känner - det har vi hört förut också - för de befolkningsströmmar som går frånglesbygd till några få stora befolkningscentrum i vårtland. Det här är allvarligt för glesbygden där underla-get för samhällsservicen sviktar, och även för till-växtorterna där det blir trångt. Det är också ett slöserimed resurser eftersom bostäder, skolor, daghem m.m.lämnas tomma som det måste byggas nytt påde platser dit människorna flyttar. Därför måste detges bättre förutsättningar för människor att bo kvar ihela . Detta leder till att det är nödvändigt medåtgärder som kan bryta den negativa utvecklingen.När vi hitintills har pratat om regionalpolitik hardet oftast varit den lilla regionalpolitiken. Jag villpåstå att de insatser som har gjorts genom den lillaregionalpolitiken i många fall har varit både bra ochverkningsfulla. Många utvecklingsinsatser har gjorts,och många företag har både startat och expanderatmed hjälp av regionalpolitiska medel. Det har jag settbåde som kommunalråd och som riksdagsman. Detgäller både den nationella regionalpolitiken och EU:sstrukturfonder. Det är fel att påstå, som en del gör, attden lilla regionalpolitiken skulle ha varit verknings-lös. Det har den inte varit. Utan dessa insatser skulledet ha sett än värre ut, än vad det gör . Därför ärdet viktigt att den lilla regionalpolitiken även i fort-sättningen kan få verka. Men den har inte varit till-räcklig.Därför är det viktigt att den stora regionalpolitikenutvecklas. Det är där de stora resurserna finns. Det ärviktigt att vi brukar dem för att få tillväxt i hela lan-det.Min interpellation handlar i huvudsak om den re-gionala näringspolitiken. En av de absolut viktigastedelarna i regionalpolitiken är att det finns arbetstillfäl-len. Då är det viktigt hur den generella näringspoliti-ken är utformad. Det gäller skatter och avgifter, detgäller utbildning, forskning och utveckling, kommu-nikationer, tillgång på riskkapital osv. Det gäller attständigt jobba för ett bättre näringsklimat.När det gäller de konkreta svaren på interpellatio-nen kan jag med tillfredsställelse notera att det ärregeringens ambition att regionerna skall få ett störreinflytande över de näringspolitiska insatserna än vadsom är fallet . Det tycker jag är bra.Såvitt jag förstår kommer detta också att vara med iden regionalpolitiska propositionen.Jag har också tagit upp frågor om här. Jagtycker att har blivit en bra organisation atthandha olika näringspolitiska frågor ute i länen. Enviktig del är just att medverka vid finansieringar. Jagtycker att det är bra att man har lyckats låna ut såmycket av sitt lånekapital. var det faktiskt kritikmot att man inte lånade ut pengar. Men har manlånat ut ganska mycket, och det tycker jag är bra. Mendet kommer att uppstå en brist om intenytt lånekapital tillförs de här lånefonderna.Jag tycker också att det är bra att näringsministerntänker föreslå att skall kunna ge garantier förbanklån till småföretag. Jag vill fråga näringsminis-tern: Det är väl inte meningen att enbart skallge garantier? Man skall väl även fortsättningsviskunna ge lån, t.ex. nyföretagarlån, kvinnolån osv. ?Även förslaget att stödja olika mötesplatser mellantillväxtföretag och privata och institutionella investe-rare, tycker jag är bra. hamnar en hel del av detkapitalet mycket centralt. Därför är det nödvändigt attge möjlighet både för lokala och regionala placerareatt placera i lokala tillväxtföretag. Av svaret framgåratt stöd skall lämnas till dessa aktörer. På vilket sättkan stödet komma att utgå?Anf. 176 ():Herr talman! Det är en sak som oroar mig både iinterpellationen och i näringsministerns svar. Det ärdet tydliga uppifrånperspektiv som präglar dem båda.Är regeringen villig att medverka, är den genomgåen-de frågan. Det är i statens regi som regionerna skallutvecklas. Det framgår med stor tydlighet.Jag skulle vilja omformulera frågorna. Jag kon-centrerar mig på tre av dem för att förtydliga vad jagmenar.För det första: Är regeringen villig att avstå frånatt genom felaktiga skatteregler minska tillgången påregionalt riskkapital?För det andra: Är regeringen villig att avstå frånatt genom att överbetona volymmålet i kunskapslyftetfrigöra resurser för mer målinriktade utbildningar?För det tredje: Är regeringen villig att avstå frånatt överutreda avregleringsmöjligheterna och se till attsmåföretagen åläggs en rimlig administrativ börda?Det är den första frågan som jag bedömer som denviktigaste.I går var företagsgrupp i , söderom . Det ligger visserligen nära storstaden,men har ändå ett självständigt näringsliv med mångasmå och medelstora företag.Vi träffade bl.a. en uppfinnare som just hade bör-jat producera och sälja en ny typ av villapanna. Peng-arna till de nödvändiga investeringarna hade han fåttgenom att presentera sin idé i det lokala företagarnät-verk där han själv ingick. Där hade han lyckats skrapaihop tillräckligt många medfinansiärer.Det är så jag skulle vilja se att det kunde fungerapå flera håll: Framgångsrika företagare som genomlämpligt utformade skatteregler kan generera så storavinster i sina företag att de kan gå in i nya företagmed nytt riskkapital.När därmed den finansiella basen är lagd blir detockså lättare att gå till banken och få låna det nöd-vändiga driftskapitalet. Jag har ingenting emot attALMI i sådana lägen går in med garantier för attytterligare säkra att bankens pengar blir hanterade påett rimligt sätt.Herr talman! Med en bättre skattepolitik skulle vikunna se flera i flera regioner.Anf. 177 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill först säga att jag uppskattaratt samarbeta med . haren god kunskap om hur de små företagen fungerar idet praktiska livet ute i bygderna, och han verkar i enverklig glesbygd, måste man säga.Jag fick egentligen två frågor. Jag skall svara pådem.Den ena frågan gällde om jag anser att baraskulle få jobba med garantier. Det tycker jag natur-ligtvis inte. Men de skall kunna använda garantier föratt på det sättet öka sitt engagemang. De skall natur-ligtvis också kunna jobba med lån.Den andra frågan gällde hur stödet till aktörernaskall se ut för att man skall få igång denna riskkapi-talmarknad. Det har jag överlåtit åt att hante-ra. Jag har gett dem i uppdrag att komma med ettförslag på hur det skall gå till.Det är ju viktigt det som säger. Jaghar litet svårt att förstå faktiskt. JanBackman målar en motsättning som jag inte ser. Jagvet inte varför. I den fråga som ställdeoch i det svar som jag gav betonas just hur viktigt detär att få fungerande riskkapitalmarknader. Den insatssom staten gör är att se till att vi får en bättre infor-mation så att de riskkapitalister som finns hittar deföretag som är ute efter kapital. Där kan staten med-verka genom att informera om var de finns och bygganätverken. Man kan hjälpa till genom ett regelverk såatt det är enkelt för en riskkapitalägare att se in i ettföretag. Det är en av erfarenheterna från Asienkrisenjust att riskkapitalägarna där haft dålig kunskap om ivilket skick företagen befann sig just därför att detinte fanns något regelverk.Den motsättning som vill måla uppmellan mig och sig ser jag inte, annat än på en punkt,nämligen att bara man sänker skatten så blir världenfantastisk. Eftersom det här handlar om regionalpoli-tik vill jag fråga : Kan något land i världen som har mindre regionalaklyftor än ? Är det då därför att man har lägreskatter?Man kan börja med att säga: Var har man mindreregionala klyftor än i ? Det kan på.Anf. 178 ():Herr talman! Tack för de svaren. Det är bra attALMI kan ge både garantier och lån också i fortsätt-ningen.När det gäller skulle jag också vilja frågahur det blir med driftsanslagen. De har ju minskatunder senare år. De har kunnat täckas upp med över-likviditet, men står inte den möjligheten till buds.Jag tror att det blir bekymmer.Jag förstår inte heller inställning.ALMI är ett regionalt organ som skall vara ett verktygatt hjälpa de lokala initiativen. Jag tycker att det harvarit ett bra organ som kan bli ändå bättre. Jag förstårinte riktigt inställning.När det gäller frågan om industriella utvecklings-centrum har de fungerat bra på många orter. Jag troratt de kan göra stor nytta i samverkan mellan olikaorgan och företagen i olika bygder. Det är riktigt braatt det sker i direkt samverkan med ALMI-bolagen.Att bygga upp en ny organisation med industriellautvecklingscentrum tror jag inte är nödvändigt. Dekan mycket väl ligga under ALMI-bolagens tak.Jag skulle också vilja ta upp frågan om de kompli-cerade regelverk vi har i . Det måste bli lättareatt starta och driva företag. är det i stort settsamma regelverk för både små och stora företag.Ibland är det faktiskt värre för småföretagen inteminst när det gäller t.ex. fåmansbolagslagarna, ävenom det har skett en viss förbättring.Jag vet också att småföretagardelegationen jobbarmed de här frågorna och att de har lagt förslag tillregeringen om ett antal förenklingar. Jag har lästrapporten och delar många av de synpunkter somfinns där. Det är genomgående krav på en reduceringoch förenkling av regelverken. Jag tror t.ex. att det ärbra att det för de små företagen bör räcka med enenkel bokföring med direktavskrivningar och en enkeldeklaration. Det skulle bespara småföretagen kostna-der för både arbete och redovisning.Jag skulle vilja återkomma till frågan om att brytaned sektorsgränser. Den har varit uppe tidigare i dag.Det handlar om att låta regionerna få större inflytandeöver de näringspolitiska insatserna. Som jag var innepå tidigare anser jag att man skall lägga ut så mycketsom möjligt på de regionala ALMI-bolagen.När det gäller de arbetsmarknadspolitiska medlenhar det varit mening att manskall bryta ned och låta de lokala instanserna få störreinflytande. Jag tycker att det har varit en bra målsätt-ning. På något vis finns det hämmande regler som göratt den lokala friheten blir ytterst begränsad.Jag hörde att län skulle bli ett försöks-län som friare skulle få använda medlen. Jag anseregentligen att alla län skulle få den möjligheten. Jagtror att de lokala företrädarna ute i regionerna har enklar bild av vad som måste göras. Om de utifrån delokala regionala erfarenheterna fick vidta åtgärder fören ökad sysselsättning tror jag att vi fick ut mer av deresurser som vi satsar. Jag skulle vilja fråga närings-ministern om det inte finns planer på att göra fler län,helst alla län, till någon form av frilän.Slutligen vill jag beröra något om de infrastruktu-rella åtgärder som är nödvändiga, inte minst i regionermed befolkningsminskning. Det har också närings-ministern sagt i sitt svar. Det gäller ytterligare resursertill högskoleplatser, inte minst för distansundervis-ning. Det behövs också resurser till forskning ochutveckling. Här finns en utredning som gjorts avlandshövding som behandlar bl.a.forskning och utveckling när det gäller livsmedel. Jaghoppas att näringsministern har med en del av de härförslagen i en kommande proposition.Vad gäller kommunikationerna finns det ett stortuppdämt behov av olika åtgärder. Bl.a. släpar detglesare länsvägnätet långt efter. Även utbyggnaden avny tele- och datateknik behöver påskyndas. Den nyatekniken ger ju möjligheter till förläggning av jobb påpraktiskt taget vilken plats som helst i . Minfråga är om näringsministern har några planer på attskynda på denna utbyggnad.Anf. 179 ():Herr talman! Jag är beredd att instämma med nä-ringsministern när det gäller behovet av mötesplatseroch av att ha ett regelverk för företagen som gör attden som satsar riskkapital i ett nystartat företag harmöjlighet att se hur pengarna används. Jag vill dockäven vända på saken och säga att jag inte tror attfrågan om bristande regional livskraft i förhållandetill vad som finns i andra länder kan lösas helt enkeltgenom att man ökar skattetrycket på företagen. Detsambandet faller på sin egen orimlighet.När det sedan gäller ALMI:s betydelse vill jag sä-ga att fick beröm av näringsministernför att han hade inlevelse i och goda kunskaper omsmåföretagens situation. Min bild är dock den att manpå vissa håll inte har lyckats bygga upp en som innehåller en sådan kompetens. Isådana fall tror jag inte att blir ett sådant stödsom det skulle kunna vara för de nya företagen.Jag är glad för instämmandet när det gäller beho-vet av förenklingar. Jag har i en tidning läst atthälsovårdsnämndskontrollerna av restauranger nume-ra i stort sett har upphört men att man fortfarande tarut full avgift. Om det svenska regelverket för småföre-tag fungerar på det viset, tror jag att företagarnasförtroende för regelverket försvinner, och då får viännu större svårigheter att upprätthålla förtroendet förmyndigheter och statliga bestämmelser.Anf. 180 Näringsminister ():Herr talman! Jag skall försöka vara mycket kort-fattad. Jag vill till att börja med säga till att jag har samma inriktning som han i alla defrågor som han tar upp. Jag vill dock inte gålängre in på dem än vad jag har gjort, eftersom detjust nu pågår en beredning av den regionalpolitiskapropositionen. Jag vill bara säga att min bedömning ärden att de områden som pekar ut alla ärviktiga för att vi skall lyckas vända utvecklingen ochfå fart på hela igen.Till vill jag bara framhålla att detsom jag ville säga var att länder med ett stort väl-färdssystem, där man fördelar vård- och omsorgsin-satserna efter behov och inte efter köpkraft, också ärde länder som har de minsta regionala klyftorna. Detär också rätt naturligt.Köpkraften är väldigt skiftande i olika delar avlandet. Det finns regioner som har dubbelt så högainkomster som de regioner som har de lägsta inkoms-terna. Vi har ett välfärdssystem där regioner med lågainkomster kan efterfråga lika mycket av sjukvård,barnomsorg och äldreomsorg. Därigenom får vi tillstånd en utjämning, eftersom en så stor del av syssel-sättningen är inriktad på att klara den lokala servicen.Det finns regioner där den arbetande befolkningenär nästan dubbelt så stor som i andra regioner, pågrund av att man har stor andel åldringar osv., mengenom pensions- och arbetslöshetsförsäkringssystemfinns det köpkraft också i sådana regioner. Detta ledertill att har mindre regionala klyftor. Det klararinte ett land som inte har ett stort och starkt välfärds-system.Det är i dessa sammanhang som re-sonemang så att säga går back. Jag vet inte om JanBackman har rätt till något mera inlägg, men jagskulle vilja ställa en fråga till honom. bl.a. på infrastrukturen. Anser de starka moderata gruppledarna i de stora kom-munerna framför en korrekt uppfattning när de sägeratt miljardinvesteringar i infrastrukturen läggs ut iavfolkningsbygder medan landets olika tillväxtcent-rum sätts på undantag?Anf. 181 TREDJE VICE TALMANNEN:Jan äger icke rätt till ytterligare inlägg.Anf. 182 ():Herr talman! Jag vill slutligen bara konstatera attdet finns behov av många olika åtgärder för att för-bättra den regionala balansen. Det är klart att jagställer förhoppningar på den kommande regionalpoli-tiska propositionen. Det är viktigt att man på bästasätt fördelar och brukar de regionalpolitiska medlen.Det gäller medel till utbildning, till små och medelsto-ra högskolor, till forskning och utveckling, till ar-betsmarknadspolitiska åtgärder, till kommunikationeroch vägar, till IT, tele och data, till enhetstaxa förISDN-anslutningar osv. Jag hoppas att mycket av dethär kommer med i den aviserade propositionen.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 11 februari1997/98:178 av () till miljöministernReturburkshanteringen1997/98:179 av () till justitieminis-ternMiljöbrottden 12 februari1997/98:180 av () till socialministernAmalgam1997/98:181 av () till arbetsmark-nadsministernNew och sekter på arbetsmarknaden1997/98:182 av () till jord-bruksministernDjurskyddet1997/98:183 av () till socialmi-nisternAllergier1997/98:184 av () till statsrådet utan godkända betyg1997/98:185 av () till justitieministernNationella beredskapsstyrkan1997/98:186 av () till socialmi-nisternTransplantationerInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 17 februari.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svar fram-ställtsden 11 februari1997/98:428 av () till statsrå-det /98:429 av () till jordbruksminis-ternKulturväxter1997/98:430 av () till justitiemi-nisternSchengenavtalet1997/98:431 av () till kommuni-kationsministernLapplandstågen1997/98:432 av () till jord-bruksministernÅlhuttning1997/98:433 av () till kommuni-kationsministernSJ:s ansvar för sina anställda1997/98:434 av () till statsrådetThomas ÖstrosLånedatorer och mervärdesbeskattningenden 12 februari1997/98:435 av () till justitieminis-ternOmstrukturering av rättsväsendet1997/98:436 av () till arbets-marknadsministernAGB-ersättning vid studier i kunskapslyftet1997/98:437 av () till justitieminis-ternErsättning till häktadeFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 februari.17 § Kammaren åtskildes kl. 18.15.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 140 (delvis)ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.