prot · GM0937 · 1998-12-16 00:00:00 — Utgångspunkterna för en socialliberalfamiljepolitik är att den inriktas så att den främjarsåväl valfrihet för föräldrarna och familjerna somjämställdhet mellan könen. Inslagen i en sådan fa-miljepolitik blir därför en bra föräldraförsäkring,hyggliga barnbidrag och småbarnstillägg för barnsom är mellan ett och gamla.Det som kan konstateras beträffande bl.a. dagensbetänkande och sett till barnfamiljernas situation äratt barnfamiljerna har drabbats hårt av 90-talet eko-nomiska problem. Möjligen har barnfamiljerna drab-bats hårdare av den allmänna utvecklingen än någonannan grupp.I dagens betänkande konstateras att barnfamiljer-na ekonomiskt , 1998, har det sämre än de hade1991. I olika sammanhang, bl.a. i dagens debatt,diskuteras frågan om det låga barnafödandet, somsäkert har ett samband även med detta. Det har i storutsträckning också samband med arbetslösheten ochosäkerheten om att kunna få och behålla ett arbete.Att ha ett lågt barnafödande ärenligt min mening ett underbetyg till ett samhälle.Det tyder på att finns sådan brister i hur samhället ärorganiserat att många potentiella föräldrar väljer attlåta bli att skaffa barn.Det har på lång sikt också betydelse för pensions-system m.m. nämnde i sitt inlägg attnya befolkningsprognoser om ett lågt barnafödande,lång medellivslängd, sänkt nettoinvandring etc. inne-bär problem för det nya pensionssystemet, och så ärsjälvklart fallet. Dock kan det i sammanhanget påpe-kas att det hade varit ett ännu större problem om manhade behållit det gamla pensionssystemet, det systemsom vill behålla. Pensionssystemetkan påverkas i olika hög grad av den typen av demo-grafiska faktorer beroende på hur de byggs upp.Fru talman! Vi har lagt fram förslag om höjdabarnbidrag. Det vill vi ha i stället för den tillfälligasänkning av skatten för låg- och medelinkomsttagaresom regeringen har föreslagit. Jag skulle gärna viljahöra från socialdemokraternas företrädare - inte hel-ler på detta område kan vi diskutera med socialför-säkringsministern - om det ärbättre att genomföra en tillfällig sänkning av skatter-na eller om de är bättre att hjälpa de barnfamiljer somenligt utskottets egna beräkningar fortfarande har enekonomisk standard som i genomsnitt är lägre än denvar 1991.Vi har tillsammans med också före-slagit att man skall höja ersättningsnivån vid de s.k.mamma- och pappamånaderna till , dvs. attåterställa den nivå som gällde tidigare. Skälet bakomdetta är naturligtvis att vi tror att en sådan signalskulle göra det möjligt och önskvärt för många fäderatt ställa upp och ta ut en del av föräldraledigheten.Ett stort problem för många barnfamiljer är deoerhört höga marginaleffekter som de får om de pånågot vis försöker att förbättra sin ekonomiska stan-dard på legalt sätt. Om någon av makarna bestämmersig för att arbeta mer eller för att byta till ett jobb somger högre inkomster är det ekonomisktnästan meningslöst. Det beror på att olika systemsamverkar, alltifrån skattesystemen till bidragssys-temen och de inkomstrelaterade avgifterna.I det här fallet handlar det om den vanliga skatten,om bostadsbidraget som sjunker när inkomsternastiger och om dagistaxor som stiger i samband medatt inkomsten stiger. Det innebär att det perversaresultatet blir att många barnfamiljer med någorlundanormala eller t.o.m. med låga inkomster kan ha mar-ginaleffekter på , alltså långt högre än vadensamstående ungkarlar har.Vi har föreslagit - men vi har inte fått gehör fördet i utskottet - att man skall göra en bred utredningav dessa marginaleffekter i syfte att få en bättre bildav hur det ser ut. Vår förhoppning är naturligtvis attden skall leda fram till åtgärder på den här punkten.Fru talman! Här har jag noterat att det är flera so-cialdemokratiska ministrar som har gjortuttalanden på temat att man önskar att gå från ettselektivt stödsystem till ett mera generellt stödsystemför barnfamiljer. Det är förstås nödvändigt att göraom man vill minska marginaleffekterna. Det finnsingen annan metod för detta än att gå från ett selektivttill ett mera generellt system. Det skulle vara intres-sant att höra från om det handlarom en omsvängning från socialdemokraterna i rikt-ning mot en insikt om att vi måste gå mot mera gene-rella stödsystem.En annan punkt som finns med under detta ut-giftsområde är frågan om underhållsstödet. Man kankonstatera att den förändring av underhållsstödet somägde rum har blivit ett fiasko, ettfiasko i den meningen att besparingen för det allmän-na har blivit långt mindre än vad som har sagts.Första året handlar det om en differens på långt överhälften, om jag minns rätt. Det belopp som det hand-lar om är alltså fel i jämfö-relse med den reform som regeringen föreslog riks-dagen. Dessutom har denna reform drabbat mångaväldigt hårt. Det beror bl.a. på två saker som redanhar nämnts i dagens debatt.Den ena saken är att pengarna drivs in redan viden inkomstnivå som ligger långt under socialbidrags-gränsen, dvs. en inkomstnivå på ,vilket naturligtvis leder till konkreta problem.Den andra saken är sättet på vilket man fastställerbelopp i förhållande till tidigare inkomster. Det är välalldeles klart att man har misslyckats på den härpunkten. Vi får se om regeringen kan åstadkommanågonting bättre. har man utlovat att återkommaunder våren, men spåren förskräcker.Fru talman! Jag vill yrka bifall till två reservatio-ner. Det gäller reservation nr 14, som rör den allmän-na inriktningen av familjepolitiken, och reservation nr15, där vi och vill ha ett förslag om enhöjning till när det gäller mamma- ochpappamånaden.Anf. 88 () replik:Fru talman! Det tycks vara missförståndets dag när det gäller och mig. Vi pratarförbi varandra.Jag är fullständigt medveten om att oavsett vilketpensionssystem vi har utgör ett lågt barnafödande risk, eftersom det innebär att allt färre skall för-sörja alltfler. Det var inte så jag sade, utan jag ställdemitt hopp till de demografiska siffror som Pensions-gruppen har fått ta del av och till att ni som är sådrivande i denna grupp skall kunna se till att få i gångden debatt som är nödvändig om orsaken till att kvin-nor i inte föder barn.Anf. 89 BO () replik:Fru talman! Det är bra om vi kan reda ut så mångamissförstånd som möjligt så att vi kan ha diskussionerom reella skillnader mellan personer och partier.Det är alldeles utmärkt om vi kan vara överens omatt denna effekt gäller alla pensionssystem. Det voreändå bättre om vi också vore överens om att det isynnerhet gäller det pensionssystem som UllaHoffmann försvarar, nämligen det gamla ATP-systemet, jämfört med det nya systemet som i fleraavseenden anpassas till förändringarna.I övrigt är det en uppgift för oss alla som är ange-lägna om att vi skall ha ett familjevänligt och barn-vänligt samhälle, att vi skall försöka att argumenterapå olika vis för att ett sådant skall bli verklighet. Ettargument - inte det viktigaste kanske, men det är stort- är att det är bra för de äldre generationerna att detfinns några som kan betala deras pensioner.Anf. 90 () replik:Fru talman! I och för sig önskar jag inget högre änatt vi skulle kunna ha en ny pensionsdebatt, men detär inte det som är syftet med det här. Vi är överens iden frågan.Såvitt jag kan se är vi också överens om att vimåste ta reda på vad som är orsaken och försöka attkomma med åtgärder. Det tycker jag också är posi-tivt.Det är bra att stöder det sär-skilda yttrande som vi har avgett där vi föreslår enutredning som ser på vilka orsakerna kan vara till attkvinnor i föder färre barn. Det hade varit braom vi där hade kunnat få stöd från . Jagtror nämligen att det är viktigt för jämställdhetenmellan könen och också för det generella välfärds-systemet. I det fallet har i princip liknan-de åsikter om hur våra socialförsäkringssystem skallse ut.Jag ser fram emot att Pensionsarbetsgruppen sät-ter i gång och kanske startar en diskussion, och vikommer gärna att haka på den.Anf. 91 ():Fru talman! har den s.k. mark-naden i alltför många fall fått diktera villkoren för vårinhemska ekonomiska politik. Det har inneburitsnabba ekonomiska förändringar för människor i vårtland som drabbar familjens innersta kärna och dessförsörjningsmöjligheter. Människor kan alltmer sällanpåverka den egna situationen, och det leder till stress,osäkerhet och förödmjukelse. Relationerna inom enfamilj påverkas starkt, och barnen blir de stora förlo-rarna. En del av de barn som bråkar och är aggressivakanske egentligen reagerar helt normalt på en omöjligsituation.Tyvärr är det inte så allmänt vedertaget som detlåter här i kammaren att barn behöver . Det ärsamhällsekonomiskt olönsamt med en barnfientligpolitik, och man kommer att få betala med många årseftersläpning och med delvis mycket obehagligaresultat.Vi i är övertygade om att det som ärbra för barn är bra för hela samhället. Vi är övertyga-de om att en politik för barnens bästa är en förutsätt-ning för att bygga ett ekologiskt, socialt och demo-kratiskt hållbart samhälle.Att rena marknadskrafter styr utvecklingen äroacceptabelt. Marknaden tar inget samhällsansvar,visar ingen social solidaritet och ser barnen snararesom konsumenter av varor än som hela individer medrätt till trygghet och utveckling.Då barnen är de som drabas hårdast av familjernasförsämrade ekonomi och ökade sociala klyftor, anservi att en ny låginkomstutredning vore aktuell för attklargöra situationen. Vi är glada över att samarbetetmed regeringen leder till att äntligen skall fåse barnkonsekvensanalyser vid politiska beslut. Vitror att det är ett bra steg på vägen till att nå ett barn-vänligt samhälle.Ett bra välfärdssystem som omfattar alla är detbäst fungerande fördelningspolitiska instrumentet,och det kallar vi social hållbarhet. Framför allt bör desom bäst behöver stödet gynnas mest. Detta blir sär-skilt tydligt på familjepolitikens område.Miljöpartiet stöder regeringens avsikt att för riks-dagen lägga fram förslag som innebär en höjning avbarnbidraget. föreslår också en analysoch utvärdering av konsekvenserna av ett höjt ochbeskattat barnbidrag inom samma kostnadsram.I vårt förslag till nytt socialförsäkringssystem villvi att ersättningen i föräldraförsäkringen under deförsta tolv månaderna skall vara 85 %på inkomster upp till 4,2 basbelopp och för inkomst-delar därutöver . Detta medför sammanlagt enbesparing om på föräldra-försäkringen.Vi anser även att taket i föräldraförsäkringen börsänkas till 6,5 basbelopp. Ca 40 000 föräldrar erhållervarje år ersättning från föräldraförsäkringen på enbartgarantinivå. Denna har legat kvar på60 kr per dag. Dessa föräldrar, som till är kvin-nor, är unga, studerande eller nyanlända invandrareeller flyktingar som genom försäkringens arbetslinjeinte kunnat kvalificera sig för en högre ersättning.Miljöpartiet anser att föräldraförsäkringen bör inne-hålla ett högre mått av grundtrygghet, och vi föreslårdärför en höjning av garantinivån till per dag.För att delvis finansiera vårt förslag till ökadgrundtrygghet i föräldraförsäkringen vill vi avskaffade med ersättning enligt enbart garantinivåsom finns i försäkringen i dagens system. Vi villinföra en lagstadgad rätt för föräldrar att vara lediga isammanlagt 18 månader.Miljöpartiet anser att regeringens lag om under-hållsstöd är ett steg i rätt riktning. Dock har en storgrupp underhållsskyldiga föräldrar drabbats hårt avde nya reglerna och tvingats ansöka om uppskov medbetalningen av underhåll. Det betyder, som så mångahar sagt tidigare här i kammaren, att lagen åtminstoneinte ännu blivit den samhällsekonomiska besparingsom regeringen hade hoppats på.Det här har vi skrivit om i vår budgetmotion menmissat som hemställanspunkt. Vi kan dock lösa pro-blemet genom att rösta för och Car-linge Wisbergs reservation nr 17 under mom. 32.Jag kan medan vi talar om underhåll passa på attslå ett slag för arbetstidsförkortning. Förutom attMiljöpartiet menar att en arbetstidsförkortning germera jobb är det den allra bästa reformen för barn.Miljöpartiet välkomnar den arbetsgrupp inom Re-geringskansliet som avser att fortsätta analysarbetetbeträffande underhållsstödet, och vi föreslår att man idenna analys även tar i beaktande orsaken till att såmånga barn har särlevande föräldrar. Många blivandeföräldrar hade inte tänkt "att det skulle bli så här".Utveckling och förstärkning av förebyggande insatserbehövs, såsom samtal på mödra- och barnavårdscent-ralerna, föräldragrupper, pappagrupper, mammagrup-per och familjerådgivning.Med detta lilla upprop om förebyggande åtgärdervill jag avsluta mitt tal om utgiftsområde 8 och tackaför mig, fru talman!Anf. 92 BO () replik:Fru talman! Jag har begärt replik när det gäller ettämne som liknar det som ochjag har talat om tidigare , nämligen attden s.k. grundtryggheten i satsningsåvitt jag förstår ofrånkomligt måste leda till ökademarginaleffekter. Det är väl uppenbart att det gäller ifallet den sänkta föräldraförsäkringen. Jag förmodaratt man inte vill sänka avgiften för dem som skall fåmindre förmåner, utan det är väl även där fråga omett större skatteinslag med ökade marginaleffekteroch vidgade skattekilar.Samma sak gäller väl rimligen också förslaget omatt man vill ha ett, till skillnad från vad som gäller ,beskattat barnbidrag. Nästan alla andra partier - möj-ligen t.o.m. alla - är anhängare av det nuvarandesystemet med barnbidrag, men vill ha ettbeskattat barnbidrag, som också det leder till ökademarginaleffekter.En intressant fråga i sammanhanget, som jag interiktigt har klart för mig, är på vilket sätt det skallbeskattas. Vilken av makarna är det som skall ansesvara förälder och ha rätt till barnbidraget? Är detmaken med högsta inkomsten eller maken med denlägsta inkomsten, eller skall de dela på det? När skalldenna beskattning inträffa? Skall det ske efter det attbostadsbidraget är avtrappat eller medan dagistaxornafortfarande räknas upp, eller i slutet på allt detta? Detvore intressant att få höra det.Anf. 93 ()replik:Fru talman! Hur det skall beskattas kan jag intesvara på , utan jag skall be att få återkomma tilldet. Jag vill i övrigt ge samma svar som förut, att detsom har att göra med pengar hänger ihop. Det storapaket som vi föreslår innehåller ett alldeles specielltsätt att se på socialförsäkringar.Anf. 94 BO () replik:Fru talman! Jag är helt överens med om att det är ett speciellt sätt att se på social-försäkringar. Möjligen kan man t.o.m. säga att det ärmycket speciellt, eftersom det handlar om att social-försäkringarna inte skall vara försäkringar. Dethandlar ju om att ta bort så mycket som möjligt avförsäkringsinslagen och göra någonting annat av dem.Det vore bra om man från sida i fort-sättningen talade om dem som någonting annat änsocialförsäkringar. Jag vet inte vad de skall heta då,men det blir inte speciellt mycket av försäkringarkvar, eftersom ni vill ta bort försäkringselementen.Anf. 95 ()replik:Fru talman! Det är behandlat under den här rubri-ken och kallas därför för försäkring, men det är frågaom ett alldeles speciellt grundtrygghetssystem.Anf. 96 ():Fru talman! Vi diskuterar nu utgiftsområde 12,som handlar om ekonomisk trygghet för familjer ochbarn. Vi har hört partiernas olika förslag och syn-punkter på regeringens budgetförslag. På mångapunkter är vi ense, och på en del skiljer vi oss åt.Jag kommer att beskriva vår syn på familjepoliti-ken och på så sätt visa varför vi yrkar avslag på mo-tionerna. Det sker i en del fall av ideologiska skäl ochi några fall därför att vi just nu helt enkelt inte harpengar.Vi bedriver en välfärdspolitik som kallas densvenska modellen eller egentligen den nordiska mo-dellen. Det är inte bara vi socialdemokrater som stårbakom denna generella välfärdspolitik; det har viupptäckt här. Den innebär att alla är med om att fi-nansiera och att vi alla också har del i förmånerna.Med tanke på vad som har skrivits i tidningarnaden skulle jag vilja säga att ryktet omden generella välfärdspolitikens död är betydligtöverdrivet. Denna modell innebär en omfördelningmellan perioder i livet - från tider när vi är friska tillnär vi är sjuka, från tider med arbete till när vi ärarbetslösa och från vår aktiva tid till när vi blivitpensionärer.Men vi fördelar inte bara över livscykeln, utan vifördelar även mellan individer. Den som är friskbidrar till den som är sjuk, och den som är ung tillden som är gammal osv. Vi sprider alltså risk överbåde tid och mellan individer, och inte minst är soli-daritetsperspektivet väldigt viktigt.Då menar vi att välfärdspolitiken skall omfattahela folket och både ge förmåner åt och finansieras avlåg- och höginkomsttagare. På så vis, brukar vi säga,alstrar välfärdspolitiken sitt eget stöd. Att rikta of-fentliga resurser enbart till den del av befolkningensom på grund av arbetslöshet, handikapp eller andraomständigheter inte kan klara sig leder till en sämrefördelning och minskat stöd. Här har internationellerfarenhet och forskning visat att selektiv välfärdspo-litik leder till inlåsning, fattigdomsfällor och ger flerfattiga äldre och fler fattiga barn samt ett minskatstöd hos medborgarna.Vi fick en , straxföre valet, där man visar att vi i har lägst antalfattiga i EU.Det finns två vanföreställningar om välfärdspoli-tik. Den ena är att det krävs en mycket progressivbeskattning för att nå en hög grad av utjämning. Menom man finansierar välfärdspolitik med proportionellskatt och ger hushållen lika stora transfere-ringar oavsett inkomst, då får vi en stark inkomstut-jämning. Till den andra vanföreställningen hör attstöd som enbart riktas till de fattiga ger mest utjäm-ning. Men en selektiv välfärdspolitik, riktad enbarttill dem som behöver, leder till mer byråkrati och blirdyrare att administrera, det kränker integriteten ochinbjuder till fusk och manipulation. Det är därför vihellre vill ge barnbidrag till alla framför en ökning avhyresbidraget, även om det i och för sig kan varaintressant. Det här är ett av skälen till att vi inte villbehovspröva barnbidraget. Vi vill också införa max-taxa på dagis - detta för att behålla legitimiteten isystemet. Det är därför som vi vill att den som harhög lön och betalar mycket skatt också får ut mer iden inkomstrelaterade föräldrapenningen.Det ligger naturligtvis nära till hands att styra överoch behovspröva i högre grad när vi har haft så härdåliga tider och sett hur många har drabbats och faritilla medan vi sanerat budgeten. visar detsig också att svenska folket har större förtroende förde generella bidragen än för de behovsprövade. Mankan alltså inte lätt fuska med barnbidrag: antingen harman barn eller också har man det inte.När det gäller vårdnadsbidraget är jag inte så en-tusiastisk som . Jag är tveksam till hurdet slår när det gäller rättvisan i detta. Men gemen-samt är ändå att vi vill göra det bra för barnfamiljer-na. Jag ser hur pass mycket det kostar, 4 miljarder,och har vi inte dessa 4 miljarder. Om jag vi fickvälja skulle jag föredra att förlänga föräldraförsäk-ringen, framför allt garantinivån som legat på sammanivå . Det handlar som sagt om att det kostar såmycket pengar.Bo Könberg frågade om skatter gentemot barnbi-drag. Det är man skall börja överlägga omskatter. I mitt anförande har jag utvecklat hur vi serpå den generella välfärden och skatter. Det motsägerlite grann det som säger om att pengarnagår till bidrag, att vi får rundgång i systemet och skall kunna leva på sin lön. Men vi omfördelar isamhället. Det är svårt att svara så här direkt om jagskulle föredra att höja barnbidraget framför att sänkaskatter för låg- och medelinkomsttagare. Det är litemarigt att föregripa överläggningarna. Jag avstår, förjag har inte tänkt över det riktigt, om jag skall varaärlig. Vi får se vart det leder.Det vi har gemensamt är att vi vill att det skall blibra för barn och föräldrar. Det låga barnafödandet ärockså ett bekymmer. Jag tror att barnafödandekullar-na är också inne i en långkonjunktur. Jag tror att 70-talisterna var få, och det avspeglar sig naturligtvis. Viförutsätter att regeringen följer den här frågan nogautan att vi gör en utredning.Avlsutningsvis vill jag säga att den viktigaste för-utsättningen för en god välfärd är statsfinanser i ba-lans och en minskad arbetslöshet. Med sådana pro-blem tror jag inte att det spelar så stor roll vad vi harför modell.Jag yrkar härmed bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och avslag på motionerna.Anf. 97 ():Fru talman! talar väldigt välom den generella välfärden och menar att stödet tillfamiljerna i stort sett skall vara generellt. Om någon-ting var generellt var det vårdnadsbidraget. Det gicktill alla familjer. Det borde vara en väldigt bra metodatt pröva.Mariann säger att hon är väldigt tvek-sam därför att det är oprövat och osäkert. Men dockvar det ett stor andel av familjerna som använde sigav det här - jag har inte procentsatsen i huvudet. Detvar förvånansvärt många som på den korta tiden hannpröva det och som tyckte att det var bra.Jag beklagar djupt, och det borde i så fall MariannYtterberg också göra, att det fick en så kort livslängd.Socialdemokraterna ville till varje pris ta bort det. Vikunde ha fått pröva det lite till och få veta ännu mervad föräldrarna tyckte om det systemet, utvärdera detoch också se hur det fungerade. Detta trots att det varett så lågt belopp, alldeles för lågt. Det vi har föresla-git nu i vår motion är av basbeloppet, somskulle bli . Det skulle ge en helt annan möj-lighet, och det skulle innebära ett helt annat sätt attanvända det. Man skulle kunna köpa deltidsbarnom-sorg osv. Det finns andra sätt att formulera det härsom skulle göra det mycket effektivt.Vårdnadsbidraget är generellt, rättvist och be-skattat, vilket innebär att den som har hög lön betalarmer i skatt. Det är ur många synpunkter alldeles idea-liskt. Jag tycker att det vore värt att pröva det igen.Anf. 98 ():Fru talman! Hur generellt det är kanske vi kandiskutera. Det är beskattat också, som . Men det är en stor kostnad. Är man lågavlönadeller arbetslös kan man alltså inte leva på det här. Jagtycker inte att det systemet är att föredra. Vi har dis-kuterat frågan både i valrörelsen och här i kammarenmånga gånger. Det är inte så att jag tycker att vård-nadsbidrag är jättebra. Jag tror att vi för de pengarna istället skulle kunna ge längre föräldraledighet eller fåhöjt garantibelopp.Anf. 99 ():Fru talman! Nej, man kan inte leva på det helt.Det kanske inte är många som kommer att försökagöra det heller. Vi vet att samhället påolika sätt stöder ensamstående föräldrar. Det är välingenting konstigt i och för sig, men det här är gene-rellt. Det går till alla föräldrar. Man kan säga att detkostar mycket. Ja, 4 miljarder är ingen struntsumma,det vet jag också. Ändå kunde socialdemakraterna ivalrörelsen helt apropå, helt ofinansierat, säga att manskall ha ett tak på dagisavgifterna. Det är ungefär densumman, 3,6 miljarder. Kan man det ena kan man detandra. I vårt förslag har vi finansiering, det går attskaffa fram pengar. Det här tycker jag är ett mycketbra system. Vederlägg det!Anf. 100 ():Fru talman! Jag tycker inte att de riktigt är jäm-förbara. Om vi skall rangordna - det låter som påjulafton då man får önska - föredrar jag maxtaxan ialla fall. Det stärker tanken att alla är med och beta-lar, alla får del av det.Vi får marginaleffekter när konstruktionerna påtaxorna ser så olika ut. Om man går upp i tjänst fårman så mycket högre avgift att det inte lönar sig.Anf. 101 BO ():Fru talman! Jag noterade med viss tillfredsställel-se att i likhet med några av desocialdemokratiska ministrarna den här hösten taladeväldigt mycket för en riktig generell välfärdspolitikpå väg bort från de selektiva inslagen. Vi är inteöverens om allt, men jag tyckte att det fanns en heldel positivt i det som sades.Jag respekterar förstås om villfundera ytterligare på om det är höjda barnbidrag somär den bästa metoden för att göra förändringar ellerom det är sänkningar av skatten för alla låg- och me-delinkomsttagare oavsett om de har ansvar för barneller inte.Vår uppfattning från sida har varit attdet är barnfamiljerna som har råkat väldigt illa utunder 90-talet.