prot · GM0923 · 1998-11-26 00:00:00 — Denna miljöredovis-ning är ju egentligen inte någonting annat än ett åter-införande av den obligatoriska skogsvårdsplanen.Detta är en återreglering.Anf. 14 () replik:Herr talman! Kunskap är lätt att bära. Kunskapenom tillståndet i skogen är också mycket lätt att bära.Kunskapen ger myndigheterna möjligheter att reageragenom att utfärda föreskrifter, om så behövs, för attmålen skall uppfyllas.Jag skall ta upp ett annat exempel på någontingsom man har missat, och det gäller återplanteringen.När kravet på återplantering togs bort och det vartillåtet att använda självsådd som en återbeskog-ningsmetod visade det sig att det inte fungerade spe-ciellt bra. Många trodde att man kunde använda denmetoden överallt, men det var inte alls bra. Att mananvänder fel föryngringsmetoder på fel marker är endel i att produktionsmålet inte har uppnåtts.Nu hoppas vi att man med ökad rådgivning ochnya befogenheter skall kunna komma till rätta medåterplanteringen så att framtida generationer kan få utfull effekt av skogen, både från miljöhänsyn och frånproduktionshänsyn.Anf. 15 () replik:Herr talman! Just nu pågår det en mycket stor av-veckling av svensk landsbygd. Antalet invånare ochantalet permanenthushåll minskar kraftigt, kanskekraftigare nu än , som annars var detårtionde då stora delar av svensk landsbygd avveck-lades.Jag vill fråga om han med de kon-takter som han rimligen har i kanange någon tidpunkt för när den översyn av fastig-hetsbildningslagstiftningen och jordförvärvslagstift-ningen som utskottet och begär från rege-ringen kan vara färdig.Sedan skulle jag vilja ha en garanti från . Det gäller den föreslagna skogs- och miljöredo-visningen som återigen blir obligatorisk. Jag villha en garanti för att detta inte blir någon byråkratiskkoloss som alltför hårt styr brukarnas markanvänd-ning.Anf. 16 () replik:Herr talman! När det gäller översynen av fastig-hetsbildningslagen och jordförvärvslagen har vi inteangett någon tidpunkt. Men den bör ju finnas med iden allmänna översyn som skall återkomma till riks-dagen varje mandatperiod. kan man nog intekoppla den här frågan isolerat till bosättningspliktenbeträffande skogsfastigheter med avfolkningen frånlandsbygden. Det vore nog för enkelt att se dennafråga enskilt för detta område.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag kan delvis hålla med om att en förändring av fastighetsbildningslag-stiftningen och jordförvärvslagstiftningen inte är helalösningen på problematiken kring avfolkningen pålandsbygden. Däremot anser jag med bestämdhet attdet är en viktig del för att ge möjlighet till en fortsattutveckling av den svenska landsbygden.Jag vill betona att jag är ytterst angelägen om attutvärderingen görs skyndsamt och att det efteråtskyndsamt läggs fram förslag. Det bör inte dröja tillnästkommande mandatperiod, för det skulle innebäraytterligare fyra förlorade år.Min andra fråga gällde att jag är rädd för att dennya skogs- och miljöredovisning som här föreslås bliren byråkratisk koloss, en koloss som hämmar såvälutvecklingen som produktions- och miljöintressena istället för att hjälpa desamma. Jag vill alltså ha engaranti för att det inte blir en byråkratisk koloss sombrukaren har att rätta sig efter, utan att det blir endastfråga om en redovisning och ingenting annat.Anf. 18 () replik:Herr talman! Nej, jag tror inte att det blir någonbyråkratisk koloss.Jag berörde redan i mitt inledningsanförande attdet finns ett stort förtroende mellan skogsmyn-digheterna och skogsägarna. Jag tror inte att det härnya instrumentet kommer att användas på ett sådantsätt att detta förtroende förstörs. Tvärtom kommer detatt ligga till grund för att man i dialog mellan skogs-brukare och myndigheten kommer fram till ett redo-visningssystem som alla kommer att acceptera. Vi fåraldrig glömma bort att i botten är det för att vi skall fåett bra skogsbruk både produktions- och miljömäs-sigt, och det tror jag att alla markägare och skogsäga-re är intresserade av.Anf. 19 () re-plik:Herr talman! var inne på detta medatt vi aldrig har haft så mycket skog som , och detär mycket möjligt. Men en sak som man bör ha medsig är frågan om strukturen på skogen håller och varttendensen leder.Skogsstyrelsens utvärdering visar att åldern påden skog som föryngringsavverkas sjunker, främst isödra . Det innebär att det bliren brist på virke av kvalitet. Det gäller ju att man harskog av äldre årgångar kvar och att inte denna ned-gång i avverkningsålder fortsätter. Därför är det vik-tigt att vi verkligen slår vakt om den lägsta åldern föravverkning.När det gäller bosättningen och översynen avjordförvärvslagen och fastighetsbildningslagen ärbostadsplikten mycket viktig för att få en skog somsköts på ett vettigt sätt både produktionsmässigt ochmiljömässigt. Det är ju ett sätt att försöka få bortmöjligheterna för "skogsklippare", men det är ocksåett sätt att slå vakt om att hela skall leva ochmöjligheten att leva på den orten. Detta äralltså en kombination av olika saker. Därför är detviktigt att slå vakt om bostadsplikten.När det gäller avverkningsanmälan står det i be-tänkandet: Den möjlighet som bestämmelserna gerSkogsstyrelsen att förbjuda avverkning på fastigheterhinner inte utnyttjas somskogsägarna måste vänta efter det att en avverkninghar anmälts.Det visar ju på att det verkligen finns ett behov avatt förlänga den här tiden.Anf. 20 () replik:Herr talman! Det var många frågor på en gång.Åldersstrukturen: Bakgrunden när reglernasläpptes var att vi hade en delgammal, mogen skog, inte naturskog utan kulturskogsom inte avverkades, och vi hade brist på virke. Dåvar det befogat att få den typen av skog avverkad. Dethar skett, och har man gått ned i åldrarna.Visst har det skett en del misstag, eller så har detskett medvetet. Det är nämligen en del av de s.k.klipparna som har stått för de s.k. föryngringsavverk-ningar som skedde innan skogen hade vuxit fullt ut.Men, , vi ger ju nu möj-ligheter att göra föreskrifter om det här. Man skall seflera av dessa åtgärder i kombination, och det gällerockså anmälningsplikten. Sedan den nya redovisning-en har kommit i gång har man på ett tidigare stadiumkunskap om både ålder och natur- och kulturvärden ide områden där skogsägaren tänker avverka, och dåhar man möjlighet att klara av detta på sex veckor.Förmodligen har man klarat av det fram-över i den dialog som skogsägarna har haft medskogsvårdsmyndigheten.Anf. 21 () re-plik:Herr talman! Det är bra att man ger dem den möj-ligheten. Men det gäller också då att de utnyttjar denmöjlighet som de får och att man inte längre sermellan fingrarna på detta, för det här är ju fråga ombåde sågverkens och skogsindustrins fortlevnad. Vi iSverige har ju kännetecknats av en bra kvalitet påvåra skogsråvaror. Och det är det som vi måste fort-sätta att slå vakt om, om vi skall slå vakt om ochrädda denna närings framtid.Vi ser hur dimensionerna på sågtimret minskar.Det är inte bara fråga om dimensionerna, utan det ärockså fråga om kvaliteten på själva virket och vadman kan använda det till. Vi ser pinnarna på lastbilar-na som går till massafabrikerna.Det behövs en översyn.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag är övertygad om att om vi germyndigheterna ett uppdrag och myndigheterna ser attdet finns ett behov av att, i det i det här fallet, det intesker avverkning av för unga årgångar, så kommermyndigheterna att använda denna möjlighet.Längre kan vi inte komma i diskussionen om dettai dag, men nästa gång det utvärderas skall vi natur-ligtvis noga följa upp om det blev som vi hade tänktoss.Anf. 23 () re-plik:Herr talman! Jag tänker knyta an lite grann till detsom förra repliken handlade om, nämligen det härmed avverkningsålder.I min hemkommun, kommun, har vi desenaste månaderna haft en mycket intensiv debatt omen skog som skulle avverkas. Det är en skog sombestår av just gamla träd - tallar som är flera hundraår gamla. Vi lyckades nu spara ungefär fem hektar.Det här är en skog som egentligen inte är inventerad.Det visade sig naturligtvis att den, som det ofta ärmed gamla skogar, innehöll hotade arter, i det härfallet tickor. gick in precis innanskogsmaskinerna kom och beslutade att den skulleskyddas som en nyckelbiotop. Jag behöver väl intesäga att vi i har varit mycket aktiva, fördet har vi naturligtvis varit.Tyvärr är det så att skogsmaskinerna fortfarandegår in i skogar som har hotade arter. Ser inte AlfEriksson något problem i att vi sänker avverkningsål-dern, när vi vet att de få skogar som finnskvar och som är eller äldre faktiskt harmycket av den biologiska mångfald i skogen som visäger att vi vill värna? På låter det somom det är bra att vi äntligen får till stånd lagar ochregler som gör att man börjar avverka det som kallas"mogen" skog. Men just denna s.k. mogna skog är juden skog som vi måste spara för att ha kvar en biolo-gisk mångfald.Skälet till att vi från sida vill höjalägsta ålder för avverkning är just att skogen skallhinna att få de värden som behövs för att många av de1 662 hotade arter som finns i skogen skall hitta mil-jöer att leva i.Ser inte något problem i att mansänker avverkningsåldern och därmed utarmar denbiologiska mångfalden?Anf. 24 () replik:Herr talman! Lagom är bäst.Vi hade på en del håll, som jag tidigare nämnt,skog som var mogen för avverkning. finns inte detproblemet längre, inte så uttalat i alla fall. Jag tror attvi genom möjligheter nu kan få enbalanserad hantering av detta med avverkningsålder,som jag har nämnt.Men, , vi har ju avsatt ordentligaresurser till att köpa in och skydda produktiv skogs-mark och nyckelbiotoper, vilket vi har varit överensom. Vi har ett program , ochregeringen har givit i uppdrag attta fram hur de här inköpen skall kunna organiseras,hur det skall gå till och vilka marker det är fråga om.Det händer alltså väldigt mycket på de här områ-dena. Till detta skall läggas att på ett annat konto, ettsom inte vi handskas med som gäller naturvårdsavtal,finns också större möjligheter framöver. Allt är upp-byggt för att vi skall bevara vår biologiska mångfald iskogen och för att vi skall klara både miljö- och pro-duktionsmål.Anf. 25 () re-plik:Herr talman! Naturligtvis tycker jag som miljö-partist att det som har stridit för underlång tid, nämligen att få pengar för att spara skogs-mark, är bra. Vi tycker att det här är en mycket bradel av det samarbete som har inletts mellan rege-ringen, och . Vi kommeratt återkomma till den frågan i samband med budge-ten.Men skall vi spara biologisk mångfald tror jag ochMiljöpartiet att det är viktigt att också se till att ha ettvanligt skogsbruk som tar de hänsyn som gör att detäven där kan finnas möjlighet till biologisk mångfald.Att man tror att man kan spara den biologiska mång-falden bara i reservaten och sedan göra vad man villmed resten av skogsmarken är en syn som jag harmött ibland, men sällan eller aldrig från socialdemo-kratiskt håll.Jag menar att vi naturligtvis skall ha naturreservatdär vi vet att vi kan ha en biologisk mångfald och därdet finns refugier där de här arterna kan finnas kvar.Men det finns ingen anledning att ha regler i det van-liga skogsbruket som gör det svårt, eller närmastomöjligt, för arter att finnas där också.Just det här med avverkningsåldern är precis ensådan här sak. Har vi en lägsta avverkningsålder på80 år så vet vi att många av de arter som behöveräldre, mjukare ved - ibland döende ved - har enchans att finnas. Har vi en avverkningsålder på 50 årvet vi att många av de här arterna inte kan finnas iden skogen.Jag har svårt att förstå hur Socialdemokraternakan försvara att vi skapar regler i det vanliga skogs-bruket som bara momentant ger mer skog medan detpå lång sikt också utarmar den biologiska mångfal-den. Jag får inte riktigt det här att gå ihop, herr tal-man. Jag förmodar att vi kommer att återkomma tilldetta vid flera tillfällen.Precis som har sagts tidigare finns det alltså allanledning i världen att se över avverkningsåldern,framför allt i och Mellansverige.Anf. 26 () replik:Herr talman! När jag lyssnar på jag intrycket att det bara handlarom ett mål i skogspolitiken. Vi har ett produktions-mål också. Vi kan inte glömma bort det.Visst är det så att det har hänt oerhört mycket närdet gäller miljöhänsynen i det normala eller vanligaskogsbruket, som uttrycker det. Jaghar varit ute och tittat på många föryngringsavverk-ningar och många exempel på det som i dagligt talkallas kalhyggen. Jag kan jämföra med dem somfanns . När jag jämför dessa ärdet ljusår mellan synen på miljön på 60- och 70-talenom jag jämför med de avverkningar som görs i dag.Så visst kan vi med tillförsikt se framåt och konstate-ra att det kommer att hända något på båda områdena.Jag skall bara uttrycka den förhoppning vi har omatt vi när vi nästa gång utvärderar årsskogsvårdslag skall ha uppnått både miljömålet ochproduktionsmålet.Anf. 27 ():Herr talman! Varken produktionsmålen eller mil-jömålen inom skogspolitiken har kunnat uppnås. Detär ett konstaterande som regeringen själv gör i sinproposition. Det är bra att målen skall ligga fast, ochdet är bra att ansträngningarna för att nå målen skallintensifieras. Men visst finns det, och det har påpe-kats härifrån talarstolen tidigare, risker för onödigbyråkratisering. Detta måste vi se upp med. Åtgärder är viktigare än utvärde-ringar.Vi socialliberaler tycker t.ex. att det är positivt attytterligare skogsmarksarealer avsätts för natur-vårdsändamål. Men det som föreslås är otillräckligt. IVärldsnaturfondens genomgång av skogspolitiken iEuropa får kritik för att vi inte skyddar till-räckliga delar av skogsmarken. instämmeri den kritiken. Det som är skyddsvärt måste staten taett ansvar för. Staten måste se till att man finner lös-ningar, och att man finner snabba lösningar, medfastighetsägarna.Det bristande intresset, för jag påstår att det är ettbristande intresse, för att skydda och bevara naturvär-den, för att skydda mångfalden i naturen och för attge skydd åt framtida generationer kommer till uttrycki bl.a. affären mellan staten och om köpav skogsmark. Affären borde ha före-gåtts av en mer omfattande debatt än vad som hittillshar förekommit. Kontakter måste enligt Folkpartietsmening omgående tas med miljöorganisationer ochmed . Skyddsbehovet och markbyte-saspekten måste tydligare styra vilka områden somskall förvärvas. Affärens effekter på naturvårdenmåste göras tydligare.Planerna på att minska skogsinnehavet i As-si Domän innebär en unik möjlighet att snabbt räddanaturskog genom att byta kommersiellt användbarskog mot avverkningshotad skog, skog med stortskyddsvärde. Regeringen bör använda den möjlighe-ten för att reparera tidigare försummelser.Herr talman! Jag vill med dessa korta men mycketviktiga markeringar yrka bifall till hemställan i ut-skottets betänkande.(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 28 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund.Regeringen företräds av vice statsministerLena , jordbruksminister , kulturminister , försvarsmi-nister , utbildningsminister , socialminister och näringsmi-nister statsministern svarar på allmänpolitiska frå-gor, övriga statsråd på frågor inom sina ansvarsområ-den.VårdköernaAnf. 29 BO ():Fru talman! Ett av de största problemen i vårt landär de långa vårdköerna. De växte ju kraftigt undersocialministerns tre föregångare på posten sedan1994.En av de åtgärder som regeringen vidtog var attavskaffa den vårdgaranti som kraftigt hade bidragittill de minskade köerna perioden innan.Socialministern har ju på postenifrågasatt väsentliga delar av den svenska socialpoli-tiken. Det gäller bl.a. den svenska alkoholpolitikenoch den generella välfärdspolitiken.Min fråga, fru talman, är om det inte vore bättreatt socialministern använde sin önskan om förnyelsetill att förnya den socialdemokratiska vårdköpoliti-ken.Anf. 30 Socialminister ():Fru talman! kanske skulle överlåtatill mig att själv tala om vad jag tycker i olika frågor.Det hade varit trevligare för debatten.När det gäller just frågan om vårdgarantier, ellerdet som sedan kom att utvecklas till en diskussion ombehandlingsgarantier, vet säkert också Bo Könbergatt just nu gör en genomgång av för-utsättningarna för en behandlingsgaranti. Man kom-mer att redovisa sina resultat till regeringen. När denanalysen är färdig kommer regeringen tillbaka tillfrågan. 31 BO ():Fru talman! Jag överlåter gärna till socialminis-tern att själv utveckla sina tankar. Jag har väl tidvistrott att det som har redovisats i massmedierna harhaft någon likhet med socialministerns uppfattning.Det som jag åberopade i mitt förra inlägg återfanns ibl.a. på endirekt fråga om vårdgarantin. Där finns det ett prat-minus som följs av: Det är politiskt trixande. Dettolkade jag som att socialministern inte tyckte omvårdgarantin, och jag efterlyste en förnyelse i hanssyn på den socialdemokratiska vårdköpolitiken.Anf. 32 Socialminister ():Fru talman! Jag har varit journalist ,och måste konstatera att man nog skall ta referaten itidningarna med en nypa salt.När det gäller just vårdgarantierna påpekade jagatt mycket av vårdgarantierna kommer att spela roll i den politiska retoriken, och en mindre i denverklighet som den vårdbehövande befinner sig i.Det viktigaste för svensk vårdpolitik är att de sombehöver vård får det snabbt och att de får en relevantvård. Det är den viktigaste uppgiften för mig somsocialminister.Frågan om behandlingsgarantier kommer alltså attprövas i särskild ordning, men jag är fortsatt tveksamtill att fortsätta debatten kring frågan om vårdgaran-tin. Jag är mycket mer intresserad av att diskutera attde som behöver vård i skall få det utan att ståi långa köer.StudiemedelssystemetAnf. 33 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern. uttalade sig utbildnings-ministern om ett nytt studiemedelssystem och menadeatt det kommer att ta mycket innan vi kaninföra någonting sådant. Det kan endast förhopp-ningsvis träda i kraft under den här mandatperioden.Jag tycker att det är mycket förvånande om mantittar på vilka tidigare besked som har givits, specielltav den tidigare ministern som t.o.m. gavett löfte om att ett nytt studiemedelssystem skall trädai kraft år 2000.Jag har skrivit en skriftlig fråga kring detta till ut-bildningsminister . I svaret kan jaginte utläsa om utbildningsministern håller det löftesom den tidigare utbildningsministern har givit kringdet nya studiemedelssystemet . Jag hoppas kunna få ett besked.Anf. 34 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har inte jobbat i tid-ningsvärlden, som har gjort, men jaghåller med honom om hans första slutsats, nämligenatt man inte alltid skall ta det som står i tidningen förgivet. Ta hellre mitt svar på den fråga till mig som utgångspunkt förvad jag tycker i frågan om studiemedlen.Vi har ett studiemedelssystem som inte fun-gerar tillfredsställande. Det är ett studiestödssystemsom nästan är en omvänd studielön. Många kommerinte att kunna betala tillbaka sina studielån. Detkommer att avskrivas när man närmar sig pensionsål-dern. Man får en mycket hög skuld genom hela ar-betslivet.Vår strävan är att reformera studiestödssystemet.Det är en angelägen reform. Vi har också förhopp-ningen att kunna lägga en proposition under nästa årför att göra dessa reformer.Det statsfinansiella läget måste självklart ha ett in-flytande över reformpolitiken framöver. Det är det jaghar sagt. Det kommer naturligtvis att gälla framöver.Anf. 35 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag håller natur-ligtvis med utbildningsministern om att det är viktigtatt hålla koll på det statsfinansiella läget och att kun-na ha det i balans. Men handlar det ju omen prioritering.Precis som menade, krävs det ettnytt system, framför allt för att det skall kunna blijämlikhet mellan studenterna.Jag tycker att det är oerhört viktigt att utbild-ningsministern har det i tankarna och funderar kringdet och förhoppningsvis håller fast vid löftet om ettnytt studiemedelssystem möjligt.Anf. 36 Utbildningsminister ():Fru talman! Ett reformerat studiestödssystem ären angelägen reform. Den arbetar vi med i Rege-ringskansliet. Utgångspunkten för den är den utred-ning som kom för sedan som pekade på brister-na i dagens studiemedelssystem men också på rikt-ningen i en reform med förändrad bidragsandel ochskärpt återbetalningstakt och ett system som gör atten ung student ser att den skuld han drar på sig ärmöjlig att betala tillbaka under ett arbetsliv.Den reformen arbetar vi med. Vi skall naturligtvisockså se till det statsfinansiella läget för att se vidvilken tidpunkt det är möjligt att genomföra refor-men. Jag siktar på en proposition under nästa år.SkogspolitikenAnf. 37 ():Fru talman! Vi håller på och diskuterar skogenoch skogspolitiken i kammaren. Man har vitsordatdenna närings stora betydelse.Jag har erfarit att 17 olika företrädare för skog ochskogsindustri har skrivit till regeringen angående denframtida skogsforskningen som ju är en viktig del avskogspolitiken. Dokumentet är rubricerat Framtidensskogsforskning, branschens visioner, behov och för-slag.Jag har inhämtat att, trots att det har gått ganskalång tid sedan detta dokument skickades till regering-en, det inte har kommit något svar.Min fråga till berört statsråd, vilket väl torde varanäringsminister , är: Vad är på gångi denna fråga?Anf. 38 Näringsminister ():Fru talman! Vi har fått in utredningar om SLU. Visammanställde dem för sedan. Jag skall beatt få återkomma till kammaren om detta.Statens museerAnf. 39 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till . Det gäller som harfått i uppdrag att analysera frågan om lokalisering avledningen för till Karls-krona.Den 1 april skall utredningen lämna sitt förslag.Min fråga är: Hur snart efter den tidpunkten ämnarregeringen fullfölja beslut om lokalise-ringen till ?Anf. 40 Kulturminister ():Fru talman! Regeringen behöver ytterligare un-derlag innan vi återkommer i denna fråga. Det utred-ningsuppdrag som det gäller är ett särskilt uppdragsom handlar framför allt om ekonomiska och perso-naladministrativa konsekvenser av en flyttning tillKarlskrona av myndighetsledningen för de sjöhisto-riska museerna. Vi återkommer naturligtvis så snartsom möjligt efter den 1 april.Anf. 41 ():Fru talman! Jag vill ändå veta hur efter ut-redningens förslag beslut kommer att fattas. Riksda-gen har redan fattat beslut om lokaliseringen tillKarlskrona. Den kan det alltså inte råda några tvivelom. Hur därefter kan vi vänta oss ett beskedom att detta kommer att ske?Anf. 42 Kulturminister ():Fru talman! Jag kan inte ge ett exakt datum,men det är självklart att eftersom den tillkommandeutredningstiden är ganska lång - fram till den 1 april- skall regeringen återkomma så snart som det någon-sin går.VasaskogAnf. 43 ():Fru talman! Jag är ny riksdagsledamot från Norr-botten och vill ställa en fråga till näringsministern.Jag tror att jag och näringsministern är överens om attett av våra största problem är att det behövs jobb.Skogen borde vara en viktig resurs när det gäller attskapa nya jobb, men många av de små sågverkenläggs tyvärr, framför allt i inlandet, ned på grund avvirkesbrist. Enbart i har under det senasteåret ett femtiotal arbeten gått förlorade.Förre näringsministern villelösa problemet med virkesbristen genom bildandet avVasaskog, men jag och många med mig i Norrbottentror inte att Vasaskog är lösningen, eftersom dettaföretag skall börsintroduceras och arbeta på mark-nadsmässiga villkor.Tror ministern att ett börsintroducerat Vasaskogkan vara lösningen för de små skogssågverken?Anf. 44 Näringsminister ():Fru talman! Jag tror att det i alla fall för dagen ärden lösning som står till buds. Jag tror inte att detfinns någon väg att gå som skulle innebära att vitillförde råvara till de mindre sågverken genom någonsärskild subventionering. Det här måste ske på mark-nadens villkor. Jag tror att regeringens bildande avVasaskog är en mycket bra väg.Anf. 45 ():Fru talman! Om detta skall via marknadenkänns det litet konstigt.