prot · GL09120 · 1998-06-08 00:00:00 — Det kommer att löna sig dåligt i det nyasystemet, eftersom det inte går att tillgodoräkna sigdet förhöjda basbeloppet för folkpensionen. Har Ro-se-Marie Frebran några synpunkter på det? Tyckerhon att det är ett bra förslag att löna kvinnornas arbetepå det sättet?Anf. 129 ()replik:Fru talman! Jag håller inte med om att det harfunnits en hundraprocentig uppslutning i vårt land föratt främja en bra tillväxt i vårt land. Här blir det ytter-ligare någonting som gör att kanske fler ställer upp påden målsättningen. Det blir inte lika bra att tala föroch försöka främja vissa särintressen framöver. Det ärbra.Jag talar om familjeprofilen när jag talar om dedelar som vi kristdemokrater tycker är bra. Det gårinte att lösa riktigt alla saker som man skulle viljagöra från ett system till ettannat. Nollåren är en belastning. Nollåren är ett minusför de kvinnor som berörs. Så är det.Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Jag kan tänkamig att man behöver en följsamhetsindexering för attfå ett system att hålla. Det är inte långsiktigt hållbartför pensionärerna. Det är bara vid denna höga tillväxt- som vi egentligen inte kan råda över.Jag vill kommentera premiepensionssparandet.Det är faktiskt ett tvångssparande. Är det bra att ha etttvångssparande? Skall det inte vara frivilligt? Skalldet inte erbjudas som en pensionsform? Det är etttvångssparande. Även om man överlåter åt staten attsköta om det kan det bli en dålig utveckling. Då harman sparat pengar utan att få ut något av det. Det kanju bli så.Nollåren är också en hake. Det gamla ATP-systemet tillät nästan tio nollår då man kunde studera,utveckla sig, få barn osv. Det finns inte . Det kom-mer att innebära oerhörda skillnader - särskilt fördem som redan har tagit ut sina nollår. Jag återkom-mer till mina 50-talister. De har kanske tagit ut sinanollår och har räknat med att hinna jobba för attfull pension. Så kommer: Pang - ! Det är ett svekmot dem som redan är litet äldre och som kommer in idet nya pensionssystemet för sent.Anf. 131 ()replik:Fru talman! talar om den lång-siktiga hållbarheten och säger att det inte är hållbartför pensionärerna. Man kan inte veta den exakta ni-vån. Vi har inte haft något långsiktigt hållbartsystem för pensionärerna. Får vi verklig ordning påekonomin och strävar åt samma håll kommer det attbli bättre framöver än vad det har varit. Men vi kaninte garantera någonting. Det är självklart att man intekan göra.Är ett tvångssparande bra? Om man har iavsättning med eller utan premiepensionen, är avsätt-ningen lika stor för det. Det är ingen skillnad i det.Men premiepensionen inrymmer stora fördelar ochstora möjligheter. När vi fick reda på att vi nu kanskelever än vad vi trodde var de flesta överens omatt det var tur att vi fått en halv procent till avsatt justtill premiepensionen för att kompensera för det.Detta är ett plus i kanten. Vi skall inte skrämmaupp människor med att det är något negativt. Tvärtomär det bra för hela systemet och för de framtida pen-sionerna. Det ser vi av all erfarenhet avfondsparande.Ragnhild Pohanka frågade om 50-talisterna. Jagskulle gott kunna hänvisa till svar pådet. Hon har tänkt igenom det ordentligt, och jagtycker att hon också hade ett bra svar. Om man göruppehåll för studier får man pensionsrätt även fördetta.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Det är klart att premiepensionen ärbåde en risk och en chans. Men jag förstår inte varförman skall spela med pensionspengar som på Lotto.Hela den idén är litet halvgalen. Svenskarna tyckerom att spela, och då förutsätter man att alla gör det.Jag har svårt att acceptera premiepensionsfonden.Dessutom är den väldigt dyrbar att handlägga. Det gåråt mycket administrationspengar. Men det är kanskeändå en bisak.Jag vill återigen ställa en fråga. Man gjorde förutnollår, men finns de inte. Jag har stor respekt förMargit kunskaper. Men jag vet att dessanollår betyder oerhört mycket. Tänk på alla arbetslösaoch ungdomar som inte har kommit in i systemet! Vadgör vi med dem? De vill väl inte skaffa sig nollår?Rose-Marie Frebran säger, fru talman, att de somstuderar kommer in på något sätt. Men hur vet vi intei dag.Rose-Marie Frebran är oerhört nöjd med systemetmed nio pågående utredningar, broms och gas, ochallt som man inte vet någonting om. Jag har svårt attförstå den förtjusningen över det här systemet när detinte är klart.Anf. 133 ()replik:Fru talman! Vad gäller det sista tror jag inte attRagnhild Pohanka hade varit mer nöjd om alltinghade varit klart. Vi ser olika på detta. Vi vill ha olikasystem. Jag tror därför inte att det skulle ha hjälpt.När det gäller premiepensionen är det också attvälja perspektiv att kalla det för att spela. De allraflesta människor kallar det för att investera genom attsatsa kapital i näringslivet och utveckla det, vårt landoch ekonomin i vårt land.Utan sådana kapitalinvesteringar skulle vi intekunna klara vårt land. Att vi med våra pensionspengarskall kunna vara med är väldigt bra och positivt. Viser att facket när man väljer hur man skall göra medsina avtalspensioner kommer att göra just detta, efter-som det är bra att investera i företagen.Anf. 134 Statsrådet ():Fru talman! , 1959 och 1998. Tre viktigaårtal i välfärdspolitiska historia. År 1913fick vi allmän folkpension. fattade riksdagenbeslut om ATP efter en folkomröstning, och den8 fattar beslut om ett nytt ålder-spensionssystem.Pensionerna är ett mycket långsiktigt åtagandemed verkan långt och en fråga som beröralla generationer i vårt samhälle. Att lägga fram för-slag om ett pensionssystem innebär att vi upprättar ettkontrakt mellan generationerna. Men för att det skallvara rättvist och måste vi finna en balansmellan kraven på goda pensioner och kraven från deförvärvsarbetande på rimligt konsumtionsutrymmeoch pengar till andra viktiga delar av välfärden somt.ex. barnomsorg, skola, hälso- och sjukvård ochäldreomsorg.Den balansen har vi nu sökt finna i det förslag tillreformerat pensionssystem som förelagts riksdagen.Det som är det nya i förhållande till ATP-reformenför är att fem politiska partier står enigabakom ett allmänt, obligatoriskt pensionssystem sombygger på inkomstbortfallsprincipen.Det är inte vanligt att fem partier i stårbakom två propositioner från regeringen, men det ärheller ingen vanlig fråga. Det är fråga om en grund-sten i den generella välfärdspolitiken och den kanskeviktigaste delen i det offentliga trygghetssystemet.Våra förslag kommer att påverka människors välfärdlångt in i nästa århundrade.Det förslag som har att behandla i dagär resultatet av ett mångårigt arbete. Några har varitmed under hela arbetet. Andra har som jag kommit insenare och fått förmånen att vara med och slutföra dethela. Det har varit en lång process med mycket hårtarbete, men i en konstruktiv anda där alla och envartagit på sig ett stort ansvar för att nå resultat. Vi harinte voterat oss ur de svåra diskussionerna. Vi harsamtalat oss fram till alla beslut. Målet har varit att blieniga, och då krävs också kompromissvilja. Vi, dvs.de fem politiska partier som står bakom pensionsför-slaget, har tagit gemensamt ansvar för helheten.Det reformerade pensionssystemet är ett exempelpå ett stabilt och långsiktigt trygghetssystem, bådeekonomiskt och politiskt. En bra pension ger trygghetpå äldre dagar, och därför är pensionsfrågan en såcentral välfärdsfråga. ATP, som kom , harförändrat tillvaron för flera generationer pensionärer,men förutsättningarna har efterhand förändrats.Antalet pensionärer har ökat, och många fler äldrelever allt längre. Ett gott betyg åt vårt samhälle, mendet ställer stora krav på vårt pensionsåtagande. Till-växttakten har varit lägre änvad ATP är konstruerat för, och om inget görs är AP-fonderna tömda . Taket i ATP-systemet följer inte löneutvecklingen. Gör vi ingen-ting åt det utvecklas ATP till ett grundtrygghetssys-tem. Sambandet mellan avgift och förmån är dåligt.ATP-systemet har ingen automatik inbyggd somgör att det kan anpassas till dessa förändringar, utandet måste förändras genom politiska beslut. Redan imitten av 80-talet började man se över ATP, men detledde inte till några beslut. Det var först i början på90-talet som arbetet tog fart, och det politiskt nya varatt fem politiska partier gjorde upp om ett reformeratpensionssystem. Överenskommelsen innebär att det råder en bred politisk samsyn kring att framtidenspensioner skall vara offentliga och obligatoriska.Kärnan i ATP-systemet skall bibehållas.Bakom uppgörelsen låg insikten att en ge-nomgripande reform av pensionssystemet var nöd-vändigt för att skapa rättvisa mellan generationernaoch ge trygga pensioner . Den politiskauppslutningen bakom reformen är en av dess storatillgångar. En förändrad riksdagsmajoritet innebärinte förändrade villkor och förväntningar. Det refor-merade systemet kommer att vara politiskt stabiltäven på lång sikt. Det i sin tur stärker ytterligare denekonomiska stabiliteten i samhället. De ekonomiskaaktörerna vet vad som gäller på detta viktiga område.Det blir en positiv spiral, och det är en av anledning-arna till att vårt nya pensionssystem redan väckt inter-nationell uppmärksamhet.Jag tror också att vi genom det nya pensionssys-temet har gett en god möjlighet att vara kon-kurrenskraftigt . Inom svenskt näringslivkommer man att inse att man i det nya svenska pen-sionssystemet har fått en konkurrensfördel. Sverigeborde bli mer intressant att investera i, dåvi kan visa att vi har funnit ett svar på en av de frågorsom flertalet av de övriga västländerna har stora pro-blem med.Fru talman! Det svenska samhället kommer attfortsätta förändras. Det kommer det reformeradepensionssystemet att tåla. Genom att låta systemetsinkomster styra dess utgifter i stället för tvärtomkommer det att bli ekonomiskt stabilt. En lärdom avde senaste årens ekonomiska kris är att det är oerhörtfarligt att försätta landet i en situation där man måstelåna till välfärden. Ett pensionssystem får aldrig riske-ra att gå bankrutt.I det reformerade pensionssystemet kopplas utgif-terna till inkomsterna. Har de yrkesaktiva en bra lö-neutveckling så får pensionärerna mer. Är löneut-vecklingen dålig får pensionärerna vara med och göraavkall på sin standard. Det blir därmed ett ekonomisktstabilt system - ett generationskontrakt mellan demsom betalar avgifterna och dem som får pension.Pensionerna skall finansieras med 18 ½ % av lö-nesumman - hälften arbetsgivaravgifter, hälften ege-navgifter. Detta bygger på en avvägning mellan vadsom skall gå till pensioner och vad som behövs till deförvärvsarbetande. Den avvägningen måste uppfattassom rättvis både av pensionärerna och av dem somarbetar ihop till pensionen om generationskontraktetskall hålla.I det reformerade pensionssystemet bygger pen-sionen på livsinkomsten och inte som på de 15bästa av 30 yrkesverksamma år. Dagens system hargynnat dem som arbetat i relativt få år och som harfått en god löneutveckling under . I det nya sys-temet står pensionen i direkt relation till vad man hararbetat ihop. Varje ytterligare arbetad timme ger yt-terligare i pension - men med ett undantag. Det är ettundantag som alltför mycket kommit i skymundan idebatten men som är en viktig signal: Svartjobb geringen pensionsrätt. Eftersom varje timme räknas in idet nya systemet innebär varje timme svartjobb sombyts mot riktigt jobb högre pension.Fru talman! Ett pensionssystem kan aldrig kom-pensera alla de orättvisor som drabbat människorinnan de blev pensionärer. Däremot har vi komplette-rat livsinkomstprincipen med fördelningspolitiskainslag.Det viktigaste är garantipensionen, som ger en ut-fyllnad eller en lägsta garanterad nivå till den som haren låg intjänad inkomstgrundad pension eller som intehar tjänat ihop någon pension alls.Ett annat viktigt fördelningspolitiskt inslag ärbarnårsrätten, dvs. den tid då någon förälder är hem-ma med barnen. I det reformerade systemet ges enextra pensionsrätt utöver den som föräldrapenningenger.Under det kommande året skall efterlevandepen-sionen, bostadstillägget och den övergångsvisa garan-tipensionen anpassas till det nya pensionssystemet.Förtidspensionen knyts till sjukförsäkringen.Det innebär att vi kommer attha reformerat samtliga delar av det svenska pensions-systemet.Före sommaren 1999 kommer vi alla att få beskedom vår intjänade premiepensionsrätt och möjlighet att få väljafondförvaltare. Senast skall vi också fåbesked om våra pensionsbehållningar ochframåt enligt de nya reglerna. Riksförsäkringsverketräknar nu med att kunna ge alla en första preliminärpensionsprognos i samband medpremiepensionsbeslutet . Det ger ossen information om vår egen pension som vi aldrigtidigare har kunnat få.Fru talman! Ett nytt pensionssystem är en stor ochviktig händelse i en nations utveckling. Det skall ståför långsiktighet, överblickbarhet och stabilitet. Dethar stor betydelse inte bara för den enskilda männi-skans egen ekonomiska trygghet utan även för sam-hällsekonomin.Beslutet i är resultatet av mångamänniskors hängivna arbete - ofta ett mödosamt ochotacksamt arbete i det tysta.Jag tänker på projektgruppen på Socialdeparte-mentet och de tjänstemän på ochvåra myndigheter som tagit aktiv del i arbetet.Jag vill rikta ett stort, varmt tack till alla ledamö-ter, sakkunniga och experter i Genomförandegruppenoch till de tjänstemän som starkt har bidragit till da-gens historiska beslut.Till sist, fru talman, är det mycket glädjande attfem politiska partier enats om utformningen av mor-gondagens pensionssystem. Men framför allt är det ettglädjande besked för dagens unga som kommer att bliframtidens pensionärer.Anf. 135 () replik:Fru talman! Statsrådet och även andraledamöter från Genomförandegruppen har utgjutit sigöver och tackat alla människor som har arbetat såmödosamt med det nya pensionssystemet. Jag vill tatillfället i akt och tacka alla dem utanför denna riks-dag som har orkat hålla min låga brinnande vad gälleroppositionen i pensionssystemet. De har varit en heldel, och jag hoppas att de inte är besvikna på mig iden debatt som vi för . Tack alla ni som harskrivit! Tack alla ni som har hört av er! Tack alla nifackliga organisationer! Tack alla i kvinnorörelsen!Jag har några frågor till statsrådet . Jagskulle vilja höra litet grand om garantipensionen somjag inte fick riktigt klart för mig på den hearing vihade. Den olyckliga indexeringen på garantipensionenoch den inkomstrelaterade pensionen innebär att omvi skulle ha otur eller vad vi nu skall kalla det, dvs.om det inte blir som vill och vifår dålig tillväxt , så kommer alltfler männi-skor att bli beroende av garantipensionen. Den kom-mer då att belasta statsbudgeten.Jag undrar hur statsrådet tänker lösa det proble-met. Vad jag förstår har man bestämt sig för att avgif-ten skall vara 18 ½ % och att den också skall ge enrimlig nivå. Men det kan ju inträffa saker och tingsom gör att man måste ändra sig. Jag vill veta vadsom händer då.Jag skulle också vilja veta hur statsrådet har reso-nerat kring de kvinnor och även män som har nollår.Hur hänger detta ihop med resonemanget kring attlyckönska dagens unga? Kanske är det de arbetslösa -eller inte vet jag vad det är som statsrådet tänker på.Anf. 136 Statsrådet ():Fru talman! Med all respekt för den kritik som har kommit under debatten skulledet ändå vara intressant att få veta vilket Vänsterpar-tiets alternativ är till det förslag som vi nu har förelagtriksdagen.Ulla har under debatten talat väldigtmycket om pensionsnivåer och låga pensioner. Jagundrar vad , som uppenbarligen villhålla fast vid ATP-systemet, tänker göra åt det? Vadhänder med ATP vid låg tillväxt - vid tillväxt?Jag har förstått att en handlingslinje är att förändraintjänandetiden till 20 av 30. Kommer det att räckatill för att klara de påfrestningar som ATP-systemetutsätts för? Vad betyder den förändring som Vänster-partiet har föreslagit i sin reservation i pensionsnivå-er?Jag vill fråga en sak till innan jagsvarar på hennes frågor. Hur ser ett pensionssystem utsom är oberoende av tillväxt? Det var en synpunktsom hon lade fram i ett tidigare replikskifte. Hurskapar man ett sådant pensionssystem som är obero-ende av tillväxten i samhället?Ulla frågade om nollåren. Nollåren,som kommer från den tid då man har barn under fyraår, kompenserar vi ju med barnår. Men nollår därut-över är ju en stor belastning för vårt nuvarande sys-tem. Skulle man tänka sig att alla hade tio nollårskulle vårt ATP-system kollapsa oerhört snabbt. Detnuvarande systemet förutsätter att de flesta jobbar merän för att pengarna skall räcka.Anf. 137 () replik:Fru talman! Jag tar för givet att statsrådet har lästvår motion. Det vore ju inte bra annars. Där har vifaktiskt talat om vad vi anser och hur vi vill byggaupp vårt system. Vi har inte sagt att vi skall förlänganågon intjänandetid, utan vi säger i intjänande-tid. Det vi förlänger är den beräkningsgrund somligger för nivån på pensionen.Jag tror faktiskt att statsrådet håller med mig omdet som är absolut nödvändigt att göra i ett pensions-system oavsett hur det ser ut. Det finns två saker. Denena är att först och främst se till att alla människorkommer i arbete. Det andra är att göra systemet an-passat till samhällsekonomin, om man nu skall utgåfrån systemet. Det har vi också gjort i vårt system. Jagtror att statsrådet är ganska säker på att vi faktiskt hargjort beräkningar så att vi står med båda fötterna påjorden.Jag har aldrig sagt att vi skall ha ett system som äroberoende av tillväxten. Jag har aldrig beskrivit det.Däremot har jag försökt att diskutera och debatterahär att man inte skall gå ut och säga vissa saker. , Genomförandegruppen och pensionsarbets-gruppen har sagt att det här systemet kommer att blilika bra och ge lika hög utdelning som allt annat ochatt man inte skall ändra så att det blir sämre för någonpensionär i hela . har man i och för sigändrat sig och säger att det skall i princip inte blisämre för någon pensionär.Det är det jag menar. Man skall inte gå ut och sägasaker och ting när man vet att man inte kan hålla det.Det har förstört en stor del av den debatt vi har haftom pensionssystemet. Genomförandegruppen ochpensionsarbetsgruppen har tvingats till försvar jämtoch ständigt.Jag tycker inte om att bli tillvitad saker och tingsom jag inte har sagt.Anf. 138 Statsrådet ():Fru talman! Jag har läst motionoch också reservationen. Det ger inte mig någon yt-terligare ledning i hur tänker hanteraett bevarat ATP-system vid låg tillväxt och vad det fårför konsekvenser. Handlar det om att sänka pen-sionsnivåerna, och i så fall hur mycket? Eller handlardet om att höja avgifterna? Eller är det så att vid lågtillväxt är det bara de förvärvsarbetande som skall tasmällen och inte pensionärerna?Det som gör vårt system så hållbart är ju att gene-rationerna följs åt. Eftersom det är kopplat till löneut-vecklingen i samhället innebär det ju, ,att om det går bra för löntagarna blir det också hygg-liga pensioner och vice versa. Blir det en dålig lö-neutveckling får också pensionärerna vara med och taen sämre standard. Detta skapar ett generationskon-trakt som gör att vi kommer att kunna klara olikatillväxttal i ekonomin. Vårt bekymmer med ATP är juatt ATP inte klarar tillväxttal utan att detfår mycket stora konsekvenser.Eftersom vill bevara ATP - visser-ligen vill man förlänga de 15 åren till 20 - undrar jaghur ni tänker hantera frågan om låg tillväxt i ekono-min.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! kommer att talalitet mer om vårt system snart.Jag har några frågor till statsrådet. Det har sagtsatt ingen skall få lägre pension än . Men detgäller alltså inte dem som bor i de 36 kommuner somi dag har högre kommunalskatt än 33:50. Hur är detmed ministerns utsago i det här fallet?Häromdagen sade ministern att pensionsavgifternaskall vara av livsinkomsten. Men så är detinte. Det är av litet drygt 90 000. Det kan göraen ganska stor skillnad på pensionerna. Hur är detmed dessa två frågor?Anf. 140 Statsrådet ():Fru talman! Vad jag förstår frågar först om garantipensionen. När det gäller ga-rantipensionen klarar vi t.o.m. den kommun som i daghar den högsta kommunalskatten, nämligen Gullspångsom ligger på litet . Det blir alltså en bättrepension för alla när det gäller garantipensionen.Ragnhild Pohanka står ju för ett förslag som ärhelt annorlunda än både det som vi fem politiskapartier har kommit fram till och det som Vänsterpar-tiet står för, nämligen ett grundskydd. Hur ser egentli-gen kostnadsberäkning och finansieringut för grundskyddet? Såvitt jag förstår måste det ini-tialt bli en mycket kraftigt utökad kostnad att införadetta. syn på det framtida pensionssys-temet är ju väldigt avvikande mot övriga politiskapartiers här i . Jag undrar också hur männi-skors pensionsskydd skall lösas? Varför säger nej till inkomstbortfallsprincipen? Varför ärdet då, vilket det ju måste bli, de privata försäkrings-bolagen som skall stå för människors pensionsskydd?Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Det gör de ju till en stor del ock-så. Det är ingen skillnad. Vi har inte sagt att någonmänniska skall garanteras en hög nivå, men hon skallha en grundskyddsnivå. Den får man ta ansvar försjälv. Vem kan göra det då? Jo, det är de som är godainkomster. De andra kan inte ta något ansvar och harinte råd att ta försäkringar i alla fall. Jag menar attdessa människor alltså kan ta det ansvaret.Sedan vill jag fråga om en annan målkonflikt somgäller mellan garantipensionens prisindexering ochålderspensionens löneutvecklingsindexering. Dessakan ju divergera. Vad gör man då? Kommer man attgöra som tidigare då man tillförde pensionstillskottoch hyresbidrag? Då blir det ju ungefär lika lappatoch lagat som det har varit . Det är väl det manmåste dra till med. Man kan ju inte tänka sig attmänniskors grundskydd när det gäller garantipensio-nen är likadant för alltid. Då kommer det ju att finnaskrav på att även de som bara har garantipension skallfå en litet förhöjd levnadsstandard.Anf. 142 Statsrådet ():Fru talman! Garantipensionen kommer ju att pris-indexeras eftersom vi måste garantera att de somuppbär grundskyddet också får full kompensation förprisökningarna. Bostadstillägget fyller ju funk-tionen att hjälpa till att få en hygglig standard. Såkommer det att vara också. Vi håller justnu på att se över hur bostadstillägget i det reformera-de systemet skall anpassas till detta.Sedan gällde det den inkomstgrundade pensionenoch att det där finns en löneindexering. Om det blir engod utveckling i samhället med en god tillväxt kom-mer ju alltfler att klara sig på sin inkomstgrundadepension och behöver inte få någon garantipensioneller bara en liten utfyllnad av garantipensionen. Såkommer det att se ut.Anf. 143 ():Fru talman! Det är flera frågor i det här pensions-systemet som inte är lösta . Andra talare har ocksåpratat om det. Det gäller t.ex. utformningen av denpopulära bromsen eller gasen. Det handlar om hurstor överföring vi skall göra av AP-fonderna till stats-budgeten. Det handlar om pensionsrätt för studier.Det handlar om efterlevandepensionerna osv. Dethandlar också om avgiftsväxlingen.När vi hade den offentliga utfrågningen för ett tagsedan sade man från regeringshåll att det här var frå-gor av mer teknisk natur. Jag tänker ta upp frågan omavgiftsväxlingen. Även om många anser att det är enteknisk fråga tycker jag att det finns ett ganska stortmått av politiskt sprängstoff i just den frågan - kanskejust därför att den inte är avgjord , vilket denkanske borde vara.I betänkandet står det att den uppgörelse om av-giftsuttaget som Genomförandegruppen gjorde i janu-ari ligger fast, i varje fall fram till vårvintern1999. Då, säger man, skall man komma med ett fär-digt finansieringsförslag, och det tror jag är bra. Menfram till dess ligger den allmänna pensionsavgiften på6,och ålderspensionsavgiften på i desociala avgifterna.Man skriver också i betänkandet att det är väldigtviktigt att frågan får sin lösning för att reformen skallverka trovärdig. Det kan jag i och för sig ställa upppå. Det är viktigt.