prot · GL0966 · 1998-02-12 00:00:00 — Vi tyckte då att den rådandeekonomiska situationen kräver alldeles speciella åt-gärder för landsbygd och glesbygd, och vi menade attdet hade varit viktigt att slå samman våra visa huvu-den för att försöka komma fram till resultat.Jag vet att man har jobbat mycket medvetet påLandbygdsriksdagen. Jag tycker också att och arbetar bra. Dethade dock varit stimulerande, som , om alla partier hade engagerat sig i dessaviktiga frågor. Det är inte så att harmonopol på den här typen av frågor och på något sättskulle vara landsbygdens garant. För att klara lands-bygdsfrågorna måste vi kämpa tillsammans.Jag undrar alltså om propositionen kommer föreLandsbygdsriksdagen. Jag undrar också hur regering-en har arbetat med materialet . Hur har manarbetat med alla de frågor som Landsbygdsriksdagenförde fram till regeringen , och har det blivitnågot resultat av detta arbete?Jag instämmer för övrigt också i fråga om det regionala ansvaret. Det gäller våramyndigheter och verk liksom även de statliga bola-gen, som naturligtvis har begränsade möjligheter att tapå sig ett regionalpolitiskt ansvar. Kan vi förvänta ossatt få tydligare och effektivare krav på myndigheter,bolag och verk att ta ett konkret regionalt ansvar, ochhur skall detta se ut? Kommer detta månne att tas uppi den aviserade propositionen?Anf. 150 ():Herr talman! Jag vet inte om näringsministernkommer ihåg det, men stod vihär i kammaren och diskuterade regionalpolitik. Jagkommer ihåg att näringsministern då ömsint betygadesin gemenskap med . Näringsminis-tern var då arbetsmarknadsminister och for ut i lyriskaordalag om det historiska tillfället när ochSocialdemokraterna gjorde upp om regionalpolitiken.Kommer näringsministern ihåg det? Han poängteradeockså styrkan i samarbetet mellan och Soci-aldemokraterna. Interpellanten, ,betygade å sin sida vikten av, som han kallade det,den breda samsynen. Med det menade han då samsy-nen mellan och Socialdemokraterna.Vad som har hänt under de två gångna åren efterdet historiska tillfället är att befolkningen i glesbyg-den har minskat. Det är vi alla överens om. Vi har settsiffror på det. Vi har också sett att befolkningen istorstadslänen ökar. Vi har sett att skatteintäkterna iglesbygdskommunerna minskar och att service ochvård urholkas. Lantbruksföretagen avvecklas på grundav dålig lönsamhet. Statsrådet, vad gör regeringen åtdetta?I mars 1996 sade statsrådet: som bor iÖstersund och i skall ha samma rätt till ut-veckling som de som bor i , och vi har varitoerhört framgångsrika i det arbetet. Jag måste ställafrågan: Tycker ni, och Per-OlaEriksson, att ni har varit oerhört framgångsrika i regi-onalpolitiken? Ni torde i så fall vara de enda somtycker det. Det är tomt skryt som inte har någon verk-lighetsförankring.Verkligheten är i stället att den av Socialdemokra-terna och förda regionalpolitiken totalt harhavererat. Selektiva bidrag till företag och kommuna-la industrilokaler har inte hjälpt ett dugg för att för-hindra utflyttning från svaga regioner. En usel skatte-och näringspolitik har gjort att just de företag som ärde värst utsatta i de svaga regionerna har förhindratsatt komma till stånd och utvecklas.I kritiserar socialdemokra-tiska kommunalråd regeringens och energi-politik - en politik som gör att de energiberoende,svaga kommunerna ytterligare utarmas. Historiskt,sade . Bred samsyn, sade tänker regeringen göra?Det viktigaste för att vända den här trenden och fåtill stånd en regional utveckling blir nu att radikaltförändra villkoren för företagandet. Ta bort bidrag,sänk skatter, rensa i den byråkratiska djungeln, se tillatt landet får en utbildning med kvalitet, höj kompe-tensen i de svaga regionerna!Det verkar som om alla partier utom ochSocialdemokraterna har insett att det för att få tillstånd en regional utveckling behövs en helt ny regio-nalpolitik. För att få en riktig bredd i en sådan haroppositionen - där räknar jag inte in , om ursäktar - begärt att få tillsätta en par-lamentarisk utredning. Samma sak var inne på. Tyvärr blockeradesdenna önskan av just . Den regionalpolitiskapropositionen som skulle ha kommit , somskulle ha kommit , som kanske kom-mer , kunde då haft en bredare förankring iriksdagen.Mot bakgrund av det regionalpolitiska misslyck-andet vill jag fråga näringsministern om han är bereddatt sänka energiskatter, bensinskatter, skatter på före-tagande och inkomstskatter för att underlätta för sva-ga regioner att utvecklas. Anser statsrådet, i motsatstill företagarorganisationerna, att det är genom selek-tiva bidrag som utveckling kommer till stånd i svagaregioner? Om inte, vilka bidrag är statsrådet bereddatt ta bort?Anf. 151 Näringsminister ():Herr talman! skulle man önska att man ha-de för att läsa upp interpellationssvaret änför debatten.Jag skall börja med , om Per-OlaEriksson ursäktar. Jag har här ett meddelande från TTsom kom alldeles . Sex moderater - gruppledarnai , , , , Uppsalaoch - beskriver socialdemokratin som stor-stadsfientlig. Majoriteten av den socialdemokratiskariksdagsgruppen och regeringen består uppenbarligenav glesbygdsföreträdare. Miljardinvesteringar i in-frastruktur läggs ut i avfolkningsbygder, medan lan-dets tillväxtcentrum sätts på undantag, skriver kom-munalråden. heter det attden dominerades av glesbygdsföreträdare som körtrespektive kommun i botten och slarvat bort skattebe-talarnas pengar.Det kan inte vara roligt för att till-höra den där riksdagsgruppen, utan det måste varaganska trist. Men det är det verkliga moderata ansiktetsom visas upp i det här TT-meddelandet.Patrik säger att jag och sänkt bidragen för litet i inland. Hadedet gått bättre för inland om vi hade sänkta-kassan, sjukförsäkringen och skatteutjämningenmer? I så fall måste det vara väldigt länge sedan Pat-rik var hemma. Det är ju inte alla som leverpå jordbruksstödet från EU, utan väldigt många ärberoende av den välfärdsmodell som vi har byggtupp. Det som jag och har gjort ge-mensamt, när vi eller har åkt hemtill , är att vi har sagt att det är viktigt attsnabbt få ordning på statsfinanserna. De bidrag sombetalas ut till dem som har det sämst ställt i landet ärnämligen beroende av hur mycket som måste gå tillräntor till de redan rika. Så i den meningen tycker jagatt vi har gjort ett historiskt viktigt jobb, och vi hargjort det därför att vi vet att de människor som viföreträder tjänar på att vi snabbt sanerar statsfinanser-na. Att sedan höra recept, nämligenatt skära ned mer än vad vi har gjort för att det skallbli bättre i inland, är skrämmande. De sexgruppledarna är verkliga ansikte.Ulf är också kritisk till det vi har gjortoch till det som jag säger i mitt svar, just att ned-dragningarna i transfereringarna slår mot inlandet ochatt vi har gjort neddragningarna för att sanera statsfi-nanserna. Då är min fråga: Anser att viskall förbättra transfereringarna, höja stödet och ökaskatteutjämningen för de människor som bor i dessabygder, eller vill alliera sig med Norinderoch storstadsföreträdare i tron att de har enbättre lösning för inland? Det är den vikti-ga frågan.Sedan vill jag säga till att jag ärglad över att har hjälpt till medbudgetsaneringen. Jag kan förstå att den typ av tjyvnyp som nu försö-ker ge, därför att det är naturligtvis ingen enkel peda-gogik att berätta att det gäller att snabbt dra ned föratt behålla någonting av välfärdssystemet. Men jagtror att det är rätt att göra så.Per-Ola ställde två frågor till mig. Kanjag göra någonting för att klara lansbygden? Det skall vi göra, och det gör vi genom att för-bättra välfärdssamhället, utbildningen och infrastruk-turen. Kan vi styra myndigheterna hårdare? Ja, detkan vi, och det skall vi göra. Men vi kan inte göra detpå det sätt som interpellationsdebatten har gåttut på, att samhället skall bry sig mindre och lämnamer åt dem som inte vill hjälpa till i landsbygden.Anf. 152 ():Herr talman! Innan jag vänder mig till näringsmi-nistern måste jag framföra ett tack till sade: Vi skall vara tacksamma över att Center-partiet och s har samarbetat för att lösa de statsfinan-siella problemen. Det är såvitt jag vet första gångenen företrädare för kd här i uttalar sin upp-skattning över det arbete som har gjort för attsanera statsfinanserna och få på grön kvist.Det vore hedersamt och klädsamt om fler av UlfBjörklunds partikolleger hade samma insikt och klar-syn.Sundare statsfinanser är en absolut avgörandeförutsättning för att över huvud taget kunna skapa enpositiv regional utveckling. De som är hårdast drab-bade av det statsfinansiella läget är de svaga område-na, periferin. Ju snabbare vi lyckas klara statsfinan-serna, få sund ekonomi, få ned statsskulden, få bortbudgetunderskottet osv., desto lättare blir det att klaraen bra tillväxt i landets olika delar.Det inger ingen respekt när ironi-serar. Det är närmast löjligt. Löjligt är det rätta ordet.Jag mötte för sedan en moderat riksdagskol-lega som sade så här till mig: Det är bra att ni i Cen-terpartiet har tagit upp dessa frågor om regionalpoliti-ken, för jag möter ingen förståelse i mitt eget parti.Först skall jag kämpa i den egna riksdagsgruppen föratt få förståelse, och sedan här i kammaren.Moderaterna kan aldrig vara trovärdiga i regional-politiken, tror att det är viktigt att vi, nu när det skallformas en ny regionalpolitik, lägger större tonvikt vidden stora regionalpolitiken än vid den lilla regional-politiken. Regionalpolitiskt stöd, länsanslag osv. ärnog så bra, men jag tror att det är väldigt viktigt att vilägger tyngdpunkten på bra villkor inte minst för demindre och medelstora företagen.Goda kommunikationer är viktigt. Vi måste un-derhålla det finmaskiga vägnätet, som är så betydelse-fullt för livskraften på landsbygden och i de mindreorterna.Både tele- och datakommunikationerna måste för-bättras. Vi bör exempelvis ha taxesättningar som ärmer rättvisa än dem vi har . Vi bör underlättauppkoppling och användning av s.k. ISDN-anslutningar, så att man kan använda den nya ochmoderna tekniken även ute i periferin. På det sättetkan vi också få ökad kompetens.Den centraliserade högre utbildning som vi ochsocialdemokraterna har medverkat till att skapa ärockså ett viktigt inslag. Vi har kommit överens om att60 000 nya platser skall tillskapas inom de mindreoch medelstora högskolorna. Alla platser är inte för-delade.Är näringsministern beredd att medverka till att viganska snabbt kan fördela resterande platser medambitionen att främja de mindre högskolorna?Det är viktigt att vi klarar de statliga servicefunk-tionerna. Polisen skall finnas också i mindre orter.Tingsrätter, åklageriet osv. skall finnas i decentralise-rade former. På det sättet skall vi klara mångfaldenoch tryggheten för människorna. En fungerande post-service hör också dit.Är näringsministern beredd att medverka till attockså hans kolleger i regeringen tänker i dessa banoroch att alla lägger större tyngd vid den stora regional-politiken än vid den lilla?Anf. 153 ():Herr talman! Det är precis som näringsministernsäger. Vi vill från sida höja stö-det. Vi vill kunna garantera att hela skall leva- även det svenska inlandet. Hela skall varaen levande plats där människor känner att de kan, fåroch har möjlighet att bo. Det kräver säkert ett stödsom gynnar dessa platser.Det pågår en utredning om de nya utjämningssys-temen och kostnadsutvecklingen. Jag vet att vi frånvårt parti diskuterar frågan om utjämningssystemetbör göra så att mer pengar kommer tillbaks till gles-bygden skattevägen. Den justering som gjordes förnågra år sedan missgynnade faktiskt glesbygden litetgrand. Vi är överens.Jag vill också tacka för upp-skattningen. Det var fina och vackra ord. Jag är allde-les övertygad om att det finns fler kristdemokratersom tycker likadant.Det har fattats en hel del obekväma beslut; det ärvi medvetna om. Mycket av det var säkert nödvän-digt. Vad vi möjligen kan fundera över är om åtgär-derna felaktigt har kommit att riktas mot svaga grup-per och mot svaga landsändar. Jag kan förstå att detkan vara svårt att förutsäga resultatet, men det är ändåtveksamt. Åtgärderna har drabbat barnfamiljer ochäldre inte minst i glesbygden. De har drabbat detyttersta av glesbygden och det svenska inlandet endel. Jag hoppas att vi kan återställa det och att denproposition som kommer är ett steg åt rätt håll.Jag håller med om att det hand-lar om den stora regionalpolitiken. Man kan inte klaraav problemen enbart med den lilla politiken, sominnebär små pytsar av stöd hit och dit. Det är ett hel-hetsgrepp på allt det som har med landsbygdoch glesbygd att göra som vi efterlyser från Kristde-mokraternas sida.Jag skulle vilja ge några exempel. Om manvill stödja inlandet och glesbygden var det bra att mangav 50 miljoner till , men det räcker baratill banunderhåll. Det skulle också behövas pengar förturistisk marknadsföring.Jag vill också nämna Västerdalsbanan och Sälen-banan. är faktiskt största stad storadelar av året. Där finns 50 000-60 000 turistbäddar,och det är fullt . Vi harmycket dåliga kommunikationer dit. En upprustningav Västerdalsbanan fram till skulle skapa förut-sättningar.Det finns ett antal exempel på projekt där inteminst jag efterlyser pengar. Jag vet att jag också harpartiet med mig i de frågorna. Vi vill att hela Sverigeskall leva.En intressant fråga är den som gäller Inlandsbanankontra . Vi har inte sagt nej till Botniaba-nan. Det är märkligt att man med stor tveksamhet gerlitet stöd till , som faktiskt går genomhela svenska inlandet. Jag har påstått att det sombehövs är en kombination av och Botni-abanan. Låt oss för allt i världen inte glömma In-landsbanan. Den ligger ju där!Det saknas några för att man skallklara den sista biten mellan och Jokkmokklängst upp i norr och skapa den bärighet som krävsför att norska NSB skall kunna transportera sitt godsfån ned till Trøndelagsområdet längresöderut i . Varför inte också satsa på det svens-ka inlandet genom att litet mer medvetet satsa påInlandsbanan?Jag är tacksam för att regeringen ändå har vänt iden frågan och är på väg åt rätt håll. Med hjälp avCentern borde det ha gått litet bättre sist. Några mil-joner till hade faktiskt känts säkrare när IBAB plane-rar. Jag vet att man återkommer års bud-get, och då hoppas jag att både näringsministern ochPer-Ola är med på noterna.Anf. 154 Näringsminister ():Herr talman! Jaghade hoppats att skulle ta avstånd från det imitt tycke mycket oförskämda påhoppet, men det fårväl bli någon annan gång.Jag skulle vilja resonera med omregionalpolitiken.Utvecklingen är bekymmersam. Frågan är hur vikan vända utvecklingen. Jag tycker att det är viktigastatt konstatera att och är de två europe-iska länder som har klarat att utjämna skillnadernabäst i . Inga andra länder kommer i närhetenav oss.Skälet till detta är att vi har en omfattande väl-färdspolitik där vi fördelar vård och omsorg efterbehov och inte efter köpkraft. Den fördelas jämntöver landet.Centern och Socialdemokraterna har gjort enenorm insats när det gälleratt behålla välfärdssamhället på en anständig nivå.Det är där skiljelinjen går mellan oss och framför alltModeraterna, som vill åstadkomma en kraftig ned-skärning av välfärdssystemet.Det finns inget land i världen med liten välfärdsom har klarat en regional balans. Det är viktigt attkomma ihåg. Det finns inget sådant exempel i värl-den. Det är den första frågan.Den andra frågan gäller utbildningen. Socialde-mokratin och gör nu tillsammans en gigantisksatsning på att bygga ut de små högskolorna. Småhögskolor finns trots allt inte i 280 kommuner, utan i30 kommuner. Det innebär att de flesta ungdomar fårflytta till dessa 30 kommuner. Det gäller hälften avalla ungdomar.Nästa stora språng är att se till att utbildningenkan ges som distansutbildning. Det skall vara ett in-teraktivt system som det som vi nu skapar mellanUmeå och . Det är mellan universitetetoch de studerande i . Jag tycker att utbildning ärviktigt.Det tredje exempel som jag skulle vilja peka pågäller försöken att samverka om insatserna.Per-Ola tar upp frågan om tingsrätt,åklageri och skatteväsende. Det är klart att det för denkronofogde som har problem med indrivning i enkommun som kanske ligger från krono-fogdekontoret kan vara svårt att veta varför Petterssonjust nu inte kan betala sina skatter. Närheten skullegöra att man lyckades bättre med att driva in skatter-na. Genom den kunskap som närheten ger vet man hurman skall hantera frågorna. Sektorsgränserna göremellertid att vi inte klarar av det. Det krävs alltså etthelt nytt tänkande, där den moderna tekniken kananvändas för att på ett stadigt sätt gå över sektors-gränserna.Ulf lämnade ett par positiva beskedfrån , som jag gärna vill ta fasta på.Jag har av inlägg förstått att kristde-mokraterna vill öka anslagen till regionalpolitiken.Det är någonting nytt, och det gläder mig.Kristdemokraterna vill också se över skatteutjäm-ningssystemet. Det är en översyn som pågår. Jagförstår att i och med detta avvisar angrep-pet från de moderata kommunalråden, som redovisaren bild som är raka motsatsen till den som Björklundbeskriver. Också det gläder mig.Också jag tycker att det behövs mer investeringar ijärnvägen. Det gäller och ,och vi kanske också skulle kunna få fram mer pengartill Västerdalsbanan.Det säger talar för att sitta närmare mig än . 155 ():Herr talman! Det har skapats en ökad insikt i Sve-rige om vikten av att ha en bra regionalpolitik ochåtgärder för en positiv regional utveckling. Bakgrun-den är de negativa befolkningstalen . Jag kaninstämma i vad säger i analysen.Den är litet mer mångfasetterad än vad den verkar viden första anblick, när man tittar på enskilda siffror förenskilda län, med låga födelsetal, mindre inflyttningtill landet, osv.Det har skapats ett engagemang runt om i Sverigeför regionalpolitik, och det är värt att notera. Det harkommit många brev och telefonsamtal med synpunk-ter på att vi nu måste vidta åtgärder för att dämpastorstadsutvecklingen och få en mer positiv utvecklingi periferin.I det sammanhanget spelar de lokala utvecklings-grupperna en väldigt viktig roll. Landsbygdsriksda-gen, och hela den drivkraft som finnsdär är viktiga att ha med i de här sammanhangen.Jag tror också att vi måste förenkla reglerna för attstarta och driva företag. Jag instämmer i näringsminis-terns synpunkt vad gäller distansutbildning. Genomatt vi satsar så kraftfullt på högre utbildning måste viockså vidareutveckla distansutbildningarna. Det är pådet sättet man tar till vara kompetensen och gör detmöjligt att bo i periferin men också få en bra utbild-ning.Sedan till frågan om samverkan genom olika in-satser. I olika regeringsförklaringar och dokumentbrukar man tala om att hela skall leva. Det ärvackra ord som förpliktar. När propositionen inomkort kommer på bord hoppas jag att viskall kunna se att man nu går från ord till handling.Anf. 156 ():Herr talman! Jag skall utnyttja mina två minuterav taletid.Statsrådet läste upp ett pressmeddelande. Jag harsjälv inte läst det, men den kommentar man kan göraär väl att den socialdemokratiska politiken slår hårtmot både storstäder och glesbygd och landsbygd. Denär skadlig för båda delarna.Att statsrådet började tala om jordbruksstöd frånEU var väl ett försök att hitta på någonting. Kanskehandlade det om okunskap. Jag skulle rekommenderastatsrådet att tala med , partikamraten.Han var uppe i och frågade vad delantbrukare som var samlade där tyckte om kost-nadsläget och lönsamheten i jordbruket. Trots allastöd som finns säger jordbrukarna att det inte är stödde vill ha, utan de vill ha lönsamhet utan stöd.Per-Ola säger att vi moderater inte kanvara trovärdiga i regionalpolitiken. Det kanske är litetbittert för att erkänna att vi har enhög trovärdighet i det sammanhanget. Fråga vad små-företagare och människor som bor på landsbygd och iglesbygd tycker om bidrag och höga skatter. De säger att det inte ärbidrag de vill ha. De vill inte ha det här skattetrycket,utan de vill ha en politik för utveckling. Vår politikhar hög trovärdighet. Det kanske grämer Per-OlaEriksson, som arbetar så intimt med socialdemo-kraterna kring den företagspolitik de för.Jag har haft litet svårt att förstå vitsen med de härinterpellationsdebatterna om regionalpolitiken. Viskall ju snart få en regionalpolitisk proposition, ochCentern kan då utveckla sin politik i en motion medanledning av den. Varför skall vi diskutera detta tidi-gare? Svaren på många av de här interpellationernahar blivit att statsrådet inte kan ge något besked utanatt besked kommer i den regionalpolitiska propositio-nen.Jag beklagar fortfarande att vi inte fick en parla-mentarisk utredning. Det hade varit oerhört värdefulltatt få en mycket bredare samsyn i de här frågorna.Centern säger att man inte visar intresse för regional-politiken. Vi moderater gör det.Anf. 157 Näringsminister ():Herr talman! För att vi skall klara glesbygden ärdet viktigaste att vi ser till att ha en tillväxt. Tillväxthar vi om vi har ordning på statsfinanserna och ord-ning i ekonomin, om vi får ordning på de storamakroekonomiska sakerna. Vi har detta på plats.Det känns bra. Det finns mycket kvar att göra. När jagjobbar med en regionalpolitisk proposition har jaghela tiden fokus på tillväxten. För att klara tillväxtenmåste vi nyttja det kapital vi har i periferin. Vi harenorma investeringar i vägar, järnvägar, bostäder,skolor, daghem och industribyggnader som skulle gåförlorat om vi inte hade tillväxt i periferin. På denpunkten är jag och helt överens. Detär viktigt att peka på.Till vill jag säga att jordbrukethelt berättigat faktiskt vill ha både bidrag och lägreskatter. För är detta med bidrag litetsvårt att säga, men det är faktiskt så man vill ha det.Ja, man vill ha samma stöd som de får i andra delar avEuropa, och man skall ha samma stöd. Stöd är bidrag.Prova att säga det! Det ha, och det tycker jag är okej. Det är inget felmed det.Om man däremot sänker skatten med t.ex. arbets-givaravgiften rätt över landet och avskaffarstödet för företagen i inland leder det till enomfördelning. På den punkten är inte tro-värdig. Han kan naturligtvis säga att socialdemokra-terna är inkompetenta och okunniga. Men samtidigtskriver ledande moderater: iinfrastruktur läggs ut i avfolkningsbygder medanlandets tillväxtcentrum sätts på undantag. Och dåangriper mig! Vågar inte angripasina egna?Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1997/98:132 omEU:s regional- och strukturfondspolitikAnf. 158 Näringsminister ():Herr talman! har vad gäller EU:sregional- och strukturfondspolitik frågat mig1. om jag är beredd att verka för att även de områdensom omfattas av målen 2 och 5b även fram-gent skall kunna erhålla stöd,2. om jag är beredd att verka för en inom EU gemen-sam Östersjöpolitik där ses somett integrerat område i behov av en integreradpolitik,3. om jag med hänvisning till den negativa befolk-ningsutvecklingen för inland är bereddatt ompröva beslut om att även kust-området skall ingå i mål 6-området,4. vilka åtgärder jag ämnar vidta för att förenkla densvenska hanteringen av EU:s strukturfondsmedel,och5. om jag är beredd att koncentrera resurser till deområden som främst drabbats av befolknings-minskning.Helena har ställt sina frågor mot bakgrundav den ökade regionala obalansen.Den befolkningsutveckling som vi har haft underde är bekymmersam. på en del av de konsekvenser som den kan föramed sig. Den samlade befolkningsutvecklingen äremellertid resultatet av förändringar i en rad olikafaktorer. Det finns därför anledning att se närmare påvar och en av dessa.Bruttoomflyttningarna i landet har under ett antalår legat på en historiskt sett hög nivå. Storstadsområ-dena, främst , har under de senas-te åren haft stora inrikes inflyttningsöverskott. Fram-för allt är det skogslänen som redovisar stora ochökande flyttningsunderskott. Det som gör att bildentotalt sett skiljer sig är delsatt vi hade födelseunderskott i landet, dels att nettoin-vandringen var extremt låg. Det är faktiskt så att förförsta gången överstiger antalet dödaantalet födda. Från att ha haftett årligt födelseöverskott i landet på 20 000-30 000personer hade vi ett underskott på 3 000personer.