prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — Det ärframför allt ungdomar, invandrare och unga kvinnor -ungefär en fjärdedel av de unga LO-kvinnorna - somhar de jobben. Det är osäkra jobb: Jag får litet infly-tande och dålig komptensutveckling. Jag vet inte omjag skall jobba eller inte, om jag harspringvik - och de ökar.Jag tycker att politiker i de flesta partier ägnar all-deles för litet intresse åt vad jobbet egentligen skallvara för en människa och för en familj. Det skallskapa trygghet, försörjningsmöjligheter men ocksåinflytande över den stora del av tiden som åtgår tilljobb.Arbetsmarknadsdepartementet skickar ibland utkonstiga papper. skriver , och ibland är det information. Arbetslös-heten sjunker kraftigt! ger vi topplistan över dekommuner där den sjunker mest. Jag läser intresseratom och . Jag känner till de här kom-munerna rätt så bra. I , som är mingrannkommun, minskar arbetslösheten ,och säger i uttalandet: Jag glädermig åt att glesbygden inte släpar efter i orter somtidigare har haft det svårt. ljusnar det mest.Låt oss titta på , som under ett århar tappat 250 invånare av 12 000. Det är i principbara unga människor, nästan bara kvinnor, i arbets-kraften. Jag kollade sista kvartalet. Det var 69som fick gå. Man har ordnat litet syssel-sättning för en del ungdomar. Sedan har vi kunskaps-lyftet - mycket bra - där det framför allt är kvinnorsom går. Men kommunen anställer inte fler. Lands-tinget anställer inte fler. Fundia vid Stora valsverketanställer inte fler. Det finns några få jobb på småföre-tagssidan. Läget i är inget att glädja sigåt, kära . Det säger också AMS,som har klart för sig att läget kommer att förvärrasoch att klyftorna kommer att öka regionalt 1998, 1999eller 2000.Nu kan inte göra allt åt dethär. Vad jag menar är att det är en så konstig infor-mation som jag får från departementet. Detär som om det vore valtal på gatan. Men den här in-formationen kom ju i april och maj.Likadant finns det en topplista när det gäller kvin-norna: är det fina fisken, och situationen blir bätt-re för kvinnor på arbetsmarknaden. Men sysselsätt-ningen sjunker ju, och det noterar t.o.m. regeringensegna experter. Arbetskraften minskar särskilt mycket.Det är rena raset för kvinnor. Korttidsarbetsmarkna-den är vad som gäller.Jag är alltså besviken på regeringens sätt att hante-ra mycket allvarliga och strukturellt viktiga frågor.Det talar inte för den ambition som man har rätt attkräva med de stolta traditioner, rena Meidnertraditio-ner, som vi har i den svenska arbetarrörelsen.Det går inte att säga att det går bra för Sverige.Det gör det inte med ökande klyftor. Det gör det intemed ökade orättvisor. Det gör det inte med minskadsysselsättning.I dag har vi möjligheter. förutser vi budgetöverskott. Varför dåspara i EMU-processens anda och amortera nedstatsskulden i ett läge med massarbetslöshet ochmycket ledig kapacitet i landet? Det är fel politik,, och jag tror att arbetsmark-nadsministern egentligen vet det.Ni moderater, kristdemokrater och folkpartisterskriver en artikel som slutar nästan komiskt: Det härblir 300 000 jobb. Är ni inte brända på de 400 000jobben som har valsat runt ellertvå? Vad har ni att komma med? Sänk skatten förstås!Jag ber om ursäkt. Det är ju självklart patentlösning-en. Det finns inte någon argumentation om på vilketsätt det skulle ge fler jobb i det här fallet. Jag är öp-pen för en diskussion om skattetrycket i vissa sekto-rer, t.ex. på tjänstesektorn, eller i alla fall delar avden, där även ni vill delta. Men menar ni också att nivill sänka skatten i den kommunala tjänstesektorn?Eller är inte de kommunala omsorgsjobben, service-jobben, skoljobben riktigt riktiga? Om detta har vilagt fram förslag. Men vi har också reserverat 4 mil-jarder på den privata sidan till tjänstesektorn, meninte till pigor.Mindre krångel, säger man. Javisst, det är väl allaöverens om. Vi får se nu vad den nya kommissionenkommer fram till. Det tror jag inte skall bli någraproblem.Modern arbetsmarknad, som det så vackert heter,är flexibilitet och att ta bort arbetsrätten i moderater-nas tappning. Men det är svårt att få med kd ochFolkpartiet,och därför står det praktiskt taget ingen-ting under punkten.Eurons möjligheter, talas det om. Man skall få re-dovisa i bokföringen med euro. Jag tackar för de jobbsom skapas därmed, Per Unckel.Förnuftig energipolitik vill man ha. Vi har ingadyra priser. Vi har en elmarknad som är nordisk, snarteuropeisk. Det finns ingen elbrist. Jag ser inte ettjobb.Spjutspets inom IT, säger man. Det tycker ju alla.Det enda konkreta ni säger där är att ni omedelbartvill sälja . Hur många jobb blir det?Och så avslutar ni: Därmed tror vi oss skapa300 000 nya jobb.Per är en god retoriker. Det är väl inte all-tid han har så mycket sakinnehåll. Men jag tror inteatt artikeln, om Per hade skrivit den, hadevarit så fullständigt innehållslös som den nu har blivit.Det är, för att återknyta till vad jag sade först, illa.Det skapar ett politikerförakt när man behandlar denvärsta sjukdomen vi har i vårt samhälle på det härsättet, med enkla lösningar.Vi har inte enkla lösningar. ochPer har gått igenom en bred palett medpolitik som vi för fram. Huvudingredienserna är för-nyelse och tillväxt i näringslivet, miljöomställning,kompetenslyft, småföretagssatsningar. Men det ärockså satsningar på den offentliga sektorn, riktadebidrag till den offentliga sektorn som gynnar perso-naltillväxt. Fler händer - färre liggsår, bättre skola,mindre klasser.När det gäller omfördelning vill vi lyfta socialför-säkringens och a-kassans nivåer till . Kan vi fåstöd för det, för övrigt, ?Vi vill ha en skatteomfördelning. Vi vill inte hakvar de orättvisa egenavgifterna. Det är en rejäl skat-tehöjning för låginkomsttagarna, , som vi,ihop med regeringen, har kommit fram till.Vi vill ha en arbetsmarknadspolitik där vi tar bortvolymmål och detaljregleringar men också frizoner.Det lät på som om hela Sverigeskall bli en frizon. Hela skall leva, brukarCentern säga. Så kan man väl inte uttrycka sig? Viskall ha ett bra regelverk som ger decentralisering,frihetsgrader och effektiv arbetsmarknadspolitik i helaSverige. Varför bara i några få län, ?Och så vill vi ha ett sysselsättningsmål somkompletterar målet att halvera arbetslösheten. Därförhar vi satsat rejält i den här budgeten på de utgiftsom-råden som handlar om a-kassa och om arbetsmark-nadspolitik.Förklara för mig återigen hur ni i de borgerligapartierna kan sänka utgifterna med 10-15 miljarderkronor på det här om-rådet, och ändå går det bra.Miljöpartiet har faktiskt varit mycket försiktigare iår. Det tycker jag är bra. Man gör rejäla sänkningarom . Det beror på att de, precis som vi, inseratt man måste fördela om arbetstiderna och att manskall ha en plan och en lagstiftning om en arbetstids-förkortning. 35-timmarsvecka genomförs under nästamandatperiod. Det kommer att kräva betydande om-fördelningar skattemässigt för att de som är lågin-komsttagare och även deras arbetsgivare skall ha rådmed det.Fru talman! Låt mig ägna de sista minuterna avmitt anförande åt arbetslivsfrågorna, som ju liggerinom ramen för den här budgeten. Jag tycker att detkanske är ett område där regeringen har misskött sigmer än på de flesta områden. Jag kan räkna dit a-kassan, alltså trygghetssystemet för de arbetslösa.Det finns en utredning om deltidsarbetslösa kvin-nor. Det har pågått år . Massor av kvinnor harförsäkrats ut. Varför fatta ett dåligt beslut först ochsedan utreda? Ni kan väl åtminstone göra som medden bortre parentesen, fatta ett dåligt beslut först ochsedan dra sig tillbaka och ge rätt.När det gäller frågan om uthyrning av arbetskraftfinns det en utredning. Regeringen vill inte göra nå-gonting.Så har vi frågan om arbetsrätten. Vi befinner oss iett läge där hela arbetsmarknaden görs om, där denkorta arbetsmarknaden ständigt ökar kraftigt, därmängder med människor har några veckors jobb,några månaders jobb men ingen fast anställning.När det gäller frågor om arbetsrätten föreslår vi enskärpning av tryggheten och inflytandet för löntagar-na. Vi vill hitta nya lösningar som skapar flexibilitetför både arbetsgivare och arbetstagare. Då säger ni:Arbetsrätten ligger där den ligger . Den liggerbra till. Ni har en finfin överenskommelse med Cen-terpartiet, som naturligtvis inte har givit ett jobb. I denfinns ytterligare en form av korttidsanställning sompraktiskt taget inte används.Ni måste inse att arbetsrätten måste utvecklas ochmoderniseras, men inte på det borgerliga sättet medavreglering, Per . Det skapar inga jobb. Detskapar otrygghet, klassklyftor och maktlöshet hoslöntagarna. Men ni måste vara med och utvecklaarbetsrätten.Arbetstidslagen är också en viktig arbetsrättsfråga.Det handlar om inflytande över hur man förläggerarbetstiden. Den skulle vi få i vår. Vad hände medden? Efter valet då? Den frågan är juoerhört viktig för att få flexibla arbetstidslösningar.Kompetensutveckling har jag motionerat om i femår. Det har varit olika system: avdrag på arbetsgivar-avgifterna, skattelindringar, vinstdispositioner, fram-tidsfonder, konton. Jag vet inte alla modeller vi haranvänt oss av. Och det är det fler partier som hargjort.Nu sitter det en arbetsgrupp i de yttersta dagarnaunder , som jag i och för sig har förtroen-de för i flera avseenden.Jag förutsätter att det kommer ett förslag, och jagförutsätter att det inte bara är ett milt förslag där visäger: Varsågod, ni kan få litet pengar om ni gör nå-got. Jag förutsätter att det är ett förslag som riktarkompetensutvecklingsresurser till dem som mestbehöver dem, att det handlar om rejäla insatser och attarbetsgivarna får vara med och betala en rejäl del avdetta. Det ingår i att ha människor anställda att se tillatt investera i de framtida behoven. Annars kommerytterligare människor som har gjort sitt att få gå ochlandar i a-kassa. Det är inte värdigt ett välfärdssam-hälle.Företagshälsovården har förfallit på väldigt mångahåll. Förra mandatperioden stod jag tillsammans medsocialdemokrater här i och krävde lagstift-ning och att det hände någonting. Vi använde hårdaord mot . Det har inte hänt någonting.Men det finns någon liten utredning.På varje punkt är det likadant. Låt mig ytterligarelyfta fram frågan om den korta arbetsmarknaden, dekorta jobben. Det gör att kompetensfrågor, inflytande-frågor och trygghetsfrågor skall stå i centrum. Det göratt arbetsmarknadspolitik och arbetslivspolitik skall tavarandra i hand. Och det skall inte ske på moderater-nas vis, att man avreglerar och tar bort inflytande ochtrygghet. Det skall tvärtom innebära att alltmer kom-petent personal får alltmer att säga till om och har enallt större trygghet.Jag tror att om vi får den diskussionen får vi endiskussion som löntagare och arbetslösa känner igenoch förstår sig på. I så fall skall vi också kunna ta enrejäl ideologisk drabbning till valet, mellan de partiersom vill skala ned budgeten på arbetsmarknads- ocharbetslivsområdet och de partier som vill främja sys-selsättning genom att också främja trygghet och infly-tande för löntagarna.Jag yrkar inte på något, utan instämmer i de yr-kanden på reservationer som och har gjort.Anf. 156 PER () replik:Fru talman! undringar är värdaett svar även om jag inte har förhoppningen om att häroch kunna övertyga honom om att han skall skrivaunder ett borgerligt regeringsprogram.Tre kommentarer har jag emellertid. Den första äratt inte anser att det är trovärdigt atthävda att sänkt skatt leder till fler jobb och att haninte förstår hur detta kan hänga samman.Jodå, det förstår visst. Hans An-dersson är inte mindre insiktsfull i dessa frågor än atthan inser att om jobben kostar mindre så blir de fler.Det är väl rimligtvis detta som är skälet till att ocksåHans Andersson ser motiv för att skatten på vissatjänster inte skall vara så hög som . Han inser attom den är så hög som är det svårt för människoratt med beskattade pengar köpa de tjänster de ansersig ha behov av.Dessutom vet ju , för att exempli-fiera med de förkättrade hushållstjänsterna, att livslevande försök har utförts som visar att människor ärberedda att efterfråga sådana tjänster om de genomlägre skatter får ett lägre pris. Så visst blir det, frutalman, flera jobb om skatten är lägre.Min andra kommentar har att göra med Hans An-derssons undringar kring den offentliga sektorn: sjuk-vården, omsorgen och skapandet av nya resurser. Närmoderaterna skapar nya resurser säger vi oss att deskapas först och främst genom att företag växer ochatt människor i dessa företag får möjlighet att bidra.Som jag sade i mitt anförande skulle vi iSverige ha mer att dela på om vihade fått de arbeten i privata företag som vi var påväg att få vid det förra regeringsskiftet. Stat ochkommun hade förbättrat sina finanser med 30 miljar-der.Det är pengar som vi hade kunnat bestämma hurvi skulle kunnat använda bl.a. till att skapa de nyatjänster i offentlig verksamhet som säkerligen är välså motiverade och som efterfrågar.Anf. 157 HANS () replik:Fru talman! Det finns inte de enkla samband somPer talar om när det gäller skatt och jobb.Men i vissa fall och på vissa marknader är det riktigtatt lönekostnader har en mycket stor betydelse förantal jobb i den branschen, på den marknaden och idet företaget. Det gäller specifikt på tjänstesidan, därdet inte är så lättrationaliserat. En stråkkvartett skullebåde Per och jag vilja att den spelades av fyraoch inte av tre.Det är klart att om det är jättebilligt skulle mångaköpa tjänster i hushållssektorn. Men våra behov i dagnär det gäller jobb och hjälp i hushållen för de äldre,för de handikappade och för sjuka människor äroändligt stort. Vi måste prioritera. Jag har ingentingemot att göra riktade sänkningar. Det var vad jagsade. Men då skall vi diskutera till vilka de skall rik-tas. Är det så skall höja produktiviteten iett modernt kunskapssamhälle, att vi skall få 100 000pigor, eller vad ni brukar säga, tror jag faktiskt att nihar bitit er i svansen.Det talas om sambandet mellan skatt och jobb.Tittar jag i finns inte alls det sambandet.Danskarna ligger bra till, hyfsat i förhållande till and-ra länder i EU, och de har en relativt hög skatt. Vi kantitta på . Spanjorerna ligger inte så bra till,fastän de har mycket lägre skatt. Så kan vi titta påland efter land.Det finns också skillnader. har en bättre sys-selsättningsutveckling. Låt oss vara noggranna när vidiskuterar den. Titta på demografin så skall PerUnckel se att av sysselsättningsökning-en beror på tillväxt av den aktiva befolkningen i ar-betskraften.Dessutom är jag inte beredd att vara nöjd med attjobb skapas. Det skall vara jobb som jag kan försörjamig på. Det skall vara jobb som är del av en sam-hällsutveckling där välfärd skapas och där klyftor inteonödigtvis skapas. Det finns mycket att säga om detta.Den enkla lösningen är: Sänk skatten, så ordnar vijobben! Never, Per ! Ni försökte förra mandat-perioden. Vi har aldrig tappat så många jobb som då.Anf. 158 PER () replik:Fru talman! Får jag i fråga om klyftor bara påmin-na om att det inte finns några klyftor som är djupareän dem som går mellan människor som inte får arbetaoch de som finns på den riktiga arbetsmarknaden. Idetta hänseende är ett delat samhälle.Det finner vi moderater oss inte i. skall slutasigen genom att fler får möjlighet att arbeta.Vad jag hävdar är att lägre skatt leder till fler arbe-ten än högre skatt. Det finns starka empiriska beläggför denna tes, bl.a. från den hushållssektor som HansAndersson har talat om. Däremot hävdar jaginte att lägre skatt är den enda nödvändiga åtgärdenför att jobben skall bli fler.Jag räknade i mitt anförande upp en säker energi-försörjning. vill visserligen intebehålla kärnkraften utan skrota alltihop. Det blir sä-kerligen rivningsjobb, men inga nya konstruktivaarbeten. Svenskt deltagande i är ett accepteran-de av Småföretagardelegationens förslag om enklareregler för företagandet, för att bara nämna ytterligarenågon åtgärd. Allt detta måste genomföras om Sveri-ge skall få den sysselsättningsökning som välståndetkräver.Hans Andersson är inte dummare än att han inseratt något steg i den riktningen måste ändå ta.Jag skulle välkomna om också i enoffentlig debatt kunde lägga undan en del av deblockeringar som han behäftas med så fort han kom-mer upp i talarstolen och som litet tar överhandenöver den klokskap som jag tror att Hans Anderssoninnerst inne faktiskt besitter.Anf. 159 HANS () replik:Fru talman! Jag får tacka för den kommentaren.Men jag tror att Per menar att den sitter väl-digt långt inne. Jag tror ändå att kärnkraftsavveck-lingen kommer att skapa jobb. Det skapar inte detdesperata fasthållandet i en gammal teknik somegentligen inte ger speciellt mycket jobb.Nu sade Per något som moderat han intevågade säga i , nämligen om deltagandet iEMU. Min uppfattning är att det kommer attförsvaga sysselsättningsutvecklingen, och jag harväldigt många ekonomer med mig om det.Sambandet mellan skatt och antal jobb är inte en-kelt. Men det finns varken empiriska klara beläggeller teoretiska belägg - låt oss gärna diskutera det pånågot offentligt seminarium - att det är som PerUnckel säger. Men det är heller inte så att motsatsenär lätt att hävda.Men skatten används ju inte till att betala Marga-reta fina kläder. Den används till att få jobbi välfärdssektorn. Med Per politik avlövasmed tiotals miljarder efter tiotals miljarder den of-fentliga sektorn, inte minst på kommunsidan. Detkommer att leda till att oerhört många jobb förstörs.Det är en prioritering som jag inte kan acceptera.I övrigt borde vi kunna finna varandra något bättreän vad vi normalt gör när det handlar om närings-livstillväxt och företagsutveckling. Det gäller moder-nisering, att vi förnyar våra branscher i det svenskanäringslivet, höjer kompetensen, utvecklar teknik,förbättrar exporten och underlättar för mindre företag.Det gäller entreprenörandan. Men låt den besjälasav någon känsla av att jag som människa verkligen ärmed och gör nytta, inte bara att jag plockar åt migpengar. Varför har ni som enda lösning att jag skallbefrias från att man tar ut skatt av mig, om jag nutjänar väldigt mycket pengar? Varför är ni så emot attalla andra som arbetar som inte är ägare skall ha ettinflytande, ägarmässigt eller arbetsrättsligt?Ni är på fel spår. Ni är i fel sekel. Och ni kommeratt vara ännu mer i fel sekel när vi går in i nästa, PerUnckel!Anf. 160 ():Fru talman! Detta är arbetsmarknadsutskottetssista debatt den här fyraåriga mandatperioden. Jag villdärför börja med att tacka utskottet och speciellt vårkanslipersonal, som inte är här i kammaren, förden tid vi har haft. Det är ett hårt arbete i arbetsmark-nadsutskottet. Det är klart att den svåra arbetslöshetenhar tvingat fram beslut, och det ofta i en rasande fart.Jag undrar ibland om de alltid har varit så väl över-vägda.Fru talman! är arbetslösheten mycketstor. Jag tycker att den är oacceptabelt stor. Jag ärtyvärr inte lika imponerad av de sjunkande arbetslös-hetssiffrorna som regeringen presenterar. Det kännssom om de inte är helt stabila. Om det verkligen varså att så många fler hade kommit i arbete och fått jobbhade situationen varit annorlunda.Arbetslöshetssiffrorna har ökat från år 1990till . Det har varit en otrolig arbetslös-hetsökning. Då får man också betänka att deltagandetav arbetskraften i procent av befolkningen har sjunkitunder . Annars hade arbetslösheten kanskevarit ännu högre. Det har sjunkit från år 1990till . Det är många som avstår från attsöka jobb därför att de inte tror att det finns några. Detycker att det inte är någon idé, och då skapas enlatent arbetslöshet. Även har natur-ligtvis bidragit till att siffrorna går ned.Konjunkturinstitutet bedömer att den öppna ar-betslösheten skall vara , medan rege-ringen säger . Regeringens bedömningär betydligt mer optimistisk än vad Konjunkturinstitu-tets. säger att det kommer att blien sysselsättningsökning med 100 000 jobb, medanregeringen säger 200 000 jobb.Regeringen kan inte neka till att just kunskapslyf-tet med 100 000-150 000 deltagare har hjälpt till attminska siffrorna. Visst är det bra att människor somtidigare inte har kunnat utbilda sig nu får chans attgöra det. Men jag tycker att de skall ingå i statistikenså att man inte missleder människor.Visst unnar jag regeringen att glädja sig åt ljuset itunneln. Men att läget är så ljust som regeringen på-står är en sanning med modifikation. Att dribbla medord är inte heller rätt. Vi talar nu om obalanstalet istället för om total arbetslöshet. I massmedierna talarman om arbetslöshet när det är den öppna arbetslöshe-ten man menar. Det förvirrar människor, och man fåringen riktig uppfattning om hur stor arbetslöshetenegentligen är.Nej, jag tycker att man skall lägga fram klara be-sked. Låt oss i stället hjälpas åt att komma till rättamed lösningarna på arbetslöshetsproblemet. Läget ärändå tillräckligt besvärligt som det är.I ett pressmedelande från AMS som kom stårdet att är arbetslösa . Det är överskriften. Meddet menar man öppet arbetslösa. Då tycker jag att manskall säga det också.En följd av den höga arbetslösheten är att de somhar jobb har drabbats av en väldigt stor press på sinaarbeten. Därför vill jag ta upp detta . De som hararbete jobbar alltmer och betalar alltmer för dem sominte har arbete. Många känner sig inlåsta på sina ar-betsplatser.Fru talman! Så många som känner att deinte är nöjda med det jobb de har . De skulle viljabyta, men de vågar inte säga något utan förblir tysta.De går och tiger på sin arbetsplats av rädsla för att bliarbetslösa.Läkare slår nu larm om bl.a. ökad stress och ut-brändhet på så stora företag som exempelvis Volvo.Övertid, tidspress och oro för övertalighet liggerbakom. I en undersökning gjord av TCO anser överhälften att det är risk för att bli arbetslös om man ärför kritisk på jobbet.Vad är det då för kritik som man inte vågar kom-ma med? Det som är farligt är att det är större konkur-rens på arbetsmarknaden . Folk har blivit mer räddapå grund av den ekonomiska kris vi har haft. Arbets-givarna behöver inte vara rädda om sin personal läng-re eftersom det är mycket lätt att få tag i personal.Cheferna tål mindre kritik i dag.Kunde man sänka arbetslösheten så kanske pres-sen också på dem som har jobb minskar.Vi i har i ett flertal motioner ochframföranden här i framfört kravet på enarbetstidsförkortning och att vi därigenom delar på dejobb som finns. Detta är väl känt, men jag kan ändåinte låta bli att tala om det eftersom arbetstidsför-kortningen är en bärande del i politik föratt få fler i arbete.I dagens läge på arbetsmarknaden skulle en kraftigarbetstidsförkortning bidra till en sänkning av arbets-lösheten. Kortare arbetstider ger dessutom ökad liv-skvalitet genom mer tid för barn och familj, färrearbetsskador och en förbättrad hälsa.Vi i vill säga detta i ett kontrakt mel-lan staten och parterna på arbetsmarknaden. Vi har ien rapport tagit upp hur vi vill genomföra en arbets-tidsförkortning. Besparingarna för samhället skulleuppgå till netto, som viskulle vilja använda till att sänka egenavgifterna och höja grundavdraget. De somjobbar heltid och har de lägsta lönerna på arbetsmark-naden skulle då inte i realiteten få någon sänkt lön.Fru talman! Vi tycker att regeringens tillväxtanta-ganden är orealistiskt höga. Dessutom har sambandetmellan tillväxt och sysselsättning försvagats kraftigtgenom den starka produktivitetsutvecklingen, den s.k.jobless growth. Med förslag, bl.a. detom arbetstidsförkortningen, skulle man komma nedtill öppen arbetslöshet och totalarbetslöshet till år 2002.Med en sänkning av normalarbetstiden till 35timmar skulle 200 000 nya jobb kunna ska-pas.Fru talman! I det avtal som bilmekanikerna slöt nuuteblev arbetstidsförkortningen, vilket flera av de här15 000 bilmekanikerna som inte fick arbetstidsför-kortning är mycket besvikna på. De anförde bl.a. attde fick en minskad livskvalitet. Flera var ensammapappor, som hade litet tid för sina barn. De tyckte attde hade kunnat utnyttja arbetstidsförkortningen tilldetta om de hade fått den. Arbetsgivarna däremotville ensidigt förlägga arbetstiden till oregelbundnatider. Detta stoppade en arbetstidsförkortning.Fru talman!