prot · GL0989 · 1998-04-14 00:00:00 — Därmed lassade ni över större ochstörre bördor på kommande generationer. Man kansäga att det är ett dolt skattetryck.Det är ingen konst att bedriva en sådan politik,men det kommer surt efter. Det blir oerhörda bördor.Det är det som vi har fått kämpa med under de häråren. Vi har också rått bot på det. är underskot-tet borta. kan vi i stället satsa ökade resurser påvissa prioriterade områden.Jag är tillbaka i detta: För oss socialdemokrater ärdet skolan för våra barn, sjukvården och omsorgenom barn och äldre som går före löften om stora ofi-nansierade skattesänkningar.Det här har och hans kolleger, dencentrala moderata partiledningen här i ,ingen förståelse för. Litet annorlunda är det ute i lan-det. Där finns det ju, även i led, prak-tiskt verksamma kommunpolitiker som möter verklig-heten på litet närmare håll. De märker att det inte ärså förbaskat lätt att på en och samma gång säga skall sänka skatterna och lova bättrestandard i vården, skolan och omsorgen.Jag kan bara citera ett exempel: Får Moderaternabestämma över skulle Ale kommun förlora30-40 miljoner kronor . Det kan jag inte ställaupp på. Skola och omsorg skulle drabbas hårt.Detta sade det moderata kommunalrådet . Han upplyste också om att han inte haderöstat på sitt parti i riksdagsvalet de senaste tio åren.Det här är den konkreta verklighet som möter decentralt tillverkade propagandabudskapen från i Stockholm.(Applåder)Anf. 12 BO () replik:Fru talman! Det är ju fantastiskt vad landets fi-nansminister engagerar sig i problemen för de arbets-lösa! Det är fantastiskt hur han verkligen bekymrar sigom dem som inte får den vård och omsorg eller denutbildning de skall ha! Han raljerar i stället. Det endaexempel han kan ta är en moderat som inte är en mo-derat. Det är också signifikativt.Sedan går tillbaka i det förflutna.Han glömmer att han var statssekreterare . Jag skall bara citera vad hans dåvarande chefKjell-Olof skrev om vad som hände . Han beskrev läget 1989: Vi hade nu kommitdärhän att den tredje vägens ekonomiska politik höllpå att bryta samman. Vid nästa anhalt väntade arbets-lösheten.Så blev det också. Så fick vi ärva en ekonomi somvar i sönderfall. Vi fick vända utvecklingen. Vi börja-de sanera statsfinanserna. 1994 kom en socialdemo-kratisk regering. Den valde att höja skatterna i ställetför att spara på utgifterna. Det skapade sämre förut-sättningar för jobben. Vi fick en utveckling där sys-selsättningen började minska efter att ha förbättrats.Det vi nu diskuterar är frågan om hur vi skallhantera den här situationen. Det landets finansministerborde bekymra sig om är de 560 000 som är arbetslö-sa. Men vårpropositionen är självberöm och rosenrö-da drömmar om . Det är därför jagär dyster - för det är människor som berörs och sommår dåligt.Vård, omsorg och skola måste prioriteras. Och såsäger inte ett enda ord när jag citerarvad ordförande har sagt om vad sombehövs. Han vill bevara de gamla systemen som integer valuta för pengarna. Det är som haruttryckt det: Svenska folket tvingas betala första-klassbiljett men får resa tredje klass. Det är det ErikÅsbrink begär att människorna skall acceptera.Det vi erbjuder är i stället politiker som ger valutaför pengarna, som prioriterar vård, omsorg och skolasamt lag och ordning och som ser till att det här fun-gerar genom att ändra systemen. De gör detta på ettbra och effektivt sätt och skapar utrymme för att ock-så kunna sänka skatten för de människor som dignarunder de skattebördor som gamla socialdemokrater engång klagade över.Men återigen : Varför är ni inte be-redda att ändra systemen? Varför är ni inte bereddaatt utnyttja pengarna bättre? Och varför, ,vill ni inte sänka skatten för vanliga inkomsttagare?Det gäller låg- och medelinkomsttagare. Varför vill niinte sänka skatten på deras arbetsinkomster när nisnabbt rusar ut och sänker skatten för miljardärer? Nisänker också skatten för utländska experter, och nisänker skatten på tobak när ni märker att just dethänder som också hände när ni höjde skatten på ar-betsinkomster.(Applåder)Anf. 13 Finansminister ():Fru talman! Det är egentligen ett ganska oförskämtpåstående riktat mot landets kommunpolitiker - intebara socialdemokrater utan också från andra partier -att påstå att de är så oerhört ineffektiva och gör ett sådåligt jobb att de inte tar till vara möjligheterna atteffektivisera och utnyttja resurserna bättre. Det skullealltså finnas en enkel trollformel tillverkad på varigenom man kan frigöra mångamiljarder kronor och använda bättre än vad som görs . Så talar en person som lever långt ifrån verklig-heten. Åk ut i landet och prata med folk! Då kommerBo Lundgren att möta en helt annan situation.Det var inte en ensam ropande röst som jag citera-de. Jag kan ta en annan moderat politiker. Jag citerar:Den landstingspolitik bedriver i Hallandär skandalös. I stället för att lyssna på läkare ochandra verksamhetsföreträdare kör de huvudet i sandensom strutsar. Besparingarna har gått för långt. Man fåraldrig tiga om missförhållanden. I valet mellan partiet- alltså - och patienterna måste jag väljapatienterna.Detta sade den moderata riksdagsledamoten . Det finns alltså flera exempel på en kri-tisk attityd till politik när det gällervården, skolan och omsorgen när denna möter denpraktiska verkligheten ute i landet.Sedan, , vill jag säga att jag har pra-tat mycket om arbetslösheten både och vid andratillfällen. Jag gör det gärna igen. Den är ett av vår tidsstora problem. Men det må ju också vara tillåtet attkonstatera att efter att vi tappade bortåt en halv miljonjobb då satt i regeringen,är vi nu på väg att raskt förbättra arbetsmarknadssi-tuationen i landet.Vi har minskat arbetslösheten medungefär 100 000 personer. Under de kommande årenkommer vi att se en fortsatt minskning av arbetslöshe-ten. Och det sker inte genom att vi sätter fler männi-skor i åtgärder. Tvärtom minskar antalet människor iåtgärder . Det är bara att tittai våra prognoser. I stället ökar den reguljära syssel-sättningen. Det handlar om drygt 50 000 fler jobb omåret i rad.En del kommer i den offentliga sektorn, inte minstgenom att vi skjuter till mer pengar - något som Mo-deraterna motsätter sig. Men huvuddelen kommergenom att företagen bygger ut och anställer fler män-niskor. Och detta sker som vi kommer att haen hög ekonomisk tillväxt i de kommandeåren. Det borde väl vara något som också Bo Lund-gren och kunde känna i alla fall litetglädje över; att det går bättre för nu än vaddet gjorde tidigare.(Applåder)Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag ställde en fråga till finansminis-tern. Jag hoppas att han senare kan besvara den. Jagvill påminna om den. Jag kan ta tillfället i akt attkomplettera med ytterligare någon fråga.Boendet är för många människor en stor post. Bo-endekostnaden tar en del av hushållsekonomin. Ge-nom att räntorna har sjunkit har många människorförstås fått ett billigare boende. Men det finns någotsom fördyrar boendet. Det är fastighetsskatten - sär-skilt för de människor som bor i områden som ärattraktiva för fritidsboende.Det handlar om två saker. Det handlar om denhöjda fastighetsskatten. Men det handlar också omtaxeringsförfarandet som har gjort att kostnaderna blirhöga. Jag undrar om finansministern är beredd attmedverka till att genomföra förslag som exempelvisgår ut på att vi slopar den s.k. belägenhetsfaktorn fördem som bor i områden som är attraktiva för fritids-boende. Det är ju en åtgärd av det slag som finansut-skottet har uttalat sig för. Men det har integivit något resultat ännu.Sedan måste jag, fru talman, säga att det märks attvi går mot en valrörelse. Någon har ju här varnat förexpansion. Andra har talat om att det är åtstramningför att man börjar betala av på statsskulden. Jag tyck-er att det är en styrka för när vi nu kan värnavården, omsorgen och skolan, när vi kan börja betalaav på statsskulden och när vi har skaffat oss ett lägemed låga räntor. Det gör ju att investeringarna tar fart.Det gör också att vi har råd att betala reformer medegna pengar i stället för att göra det med lånade peng-ar.Jag tycker att det är litet för mycket av dysterhet idenna debatt. Vi går mot ljusare tider - inte bara föratt vi går sommaren till mötes. Vi går också mot eko-nomiskt ljusare tider. Det finns anledning för den härriksdagen att notera det och också utnyttja de möjlig-heter som den starkare ekonomin ger att mötanästa mandatperiod. Nästa mandatperiod möter vi i enstyrkeposition jämfört med vad som har varit falletunder de två senaste mandatperioderna.Anf. 15 Finansminister ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att det är bra att vi kan amortera på statsskuldenunder . Det utesluter inte att vi kangöra en rad insatser för att förstärka resurserna i vår-den, skolan och omsorgen och också på en rad andraområden. Det innebär att vi får minskade bördor förkommande generationer. Det innebär att räntorna påstatsskulden, som är den största utgiftsposten, kanminska successivt. Det lämnar större utrymme åtandra mer angelägna insatser i framtiden.Jag skall svara på två frågor. Den första gälldejordbrukets energibeskattning och om det kan bliaktuellt med samma typ av lättnad som redan gällerinom industrin. Den Björkska utredningen, som tarupp ett sådant förslag, är ute på remiss. Jag tycker attdet är naturligt att vi avvaktar den remissomgångenoch tar del av de synpunkterna. Det är så vi brukargöra i . Hela energibeskattningen är föremålför översyn. Den blir klar under hösten.Även det tycker jag är skäl att vänta för att se vad denkommer fram till.I grunden har jag en välvillig attityd till förslaget.Det är naturligtvis rimligt att vi har likartade reglerför olika näringsgrenar och inte systematiskt gynnaren viss bransch jämfört med en annan. Men jag tyckerändå att innan vi fattar några definitiva beslut skall viha helhetsbilden. Jag vill avvakta med detta, men viprövar det i en positiv anda.Sedan till boendet. Vi har inte lagt fram någotförslag om att sänka fastighetsskatten, till skillnadfrån en rad andra partier. Men regeringen har i daglagt fram förslag om att frysa taxeringsvärdena så attden höjning som annars skulle ha skett inte slår ige-nom. Det sker i avvaktan på den översyn som nupågår av taxeringsförfarandet. Vi har satt in särskildalättnader för krisårgångarna, de som är särskilt hårtdrabbade av höga produktionskostnader, för att lindrabördan för dem.Vad som alla beoende gynnas av, även om det slårigenom snabbast för villaägarna, är de lägre räntorna.De halverade räntorna innebär en mycket kraftiglättnad. Jag vill gärna lägga till att den halveraderäntan har naturligtvis även medverkattill genom att ta del i de beslut har inneburit att vi harkunnat sanera statsfinanserna. Därigenom har räntankunnat gå ned och boendekostnaderna förbilligats.Hur det skall bli med lägesfaktorn vill jag också seöver i den större översyn som pågår om fastighets-skatten. Jag tycker att det är viktigt att vi eftersträvarneutralitet mellan olika upplåtelseformer. Vi skall sålångt som möjligt eftersträva detta.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det är riktigt att det pågår en utred-ning som är ute på remiss. Men man behöver intealltid avvakta remissomgången. Jag noterar att rege-ringen här lägger fram förslag på skatteområdet sominte har varit föremål för utredning, nämligen slopadfastighetsskatt på vattenkraftverk och sänkt skatt påcigaretter. Där tar regeringen initiativ utan föregåendeutredning. På samma sätt hade man kunnat göra idetta fall med energiskatten för lantbruken. Det är endel i en aktiv landsbygdspolitik. Men jag tolkar fi-nansministerns uttalanden positivt och utgår från attregeringen kommer tillbaka så fort som möjligt efterremissomgången.Anf. 17 Finansminister ():Fru talman! Det är riktigt att regeringen iblandklipper till utan att invänta ett remissförfarande, ävenom det normalt sett är den bästa vägen att gå. När detgällde tobaksskatten tyckte jag inte att det behövdesnågot remissförfarande. Problemen med smugglingenvar så uppenbara att det var bättre att klippa tillsnabbt. I normala fall tycker jag att vi har en godordning i . Vi skall ta del av vad olika remiss-instanser säger innan vi slutgiltigt tar ställning, och viskall pröva detta i positiv anda.Anf. 18 () replik:Fru talman! Finansministern tyckte att vi var någradysterkvistar. Men det är inte så konstigt. Regeringenoch denna riksdag har satt som överordnat mål arbets-löshetens eliminering och fler jobb. På denna punkthar regeringen misslyckats och misslyckats grundligt.Det är färre personer i som har ett riktigt jobbi dag än när regeringen tillträdde. Det är detta som ärgrunden för vår kritik. I och med att det är så få somhar riktiga jobb spiller det över i att vi vår mer in-stabila offentliga finanser. Vi har för få skattebetalareoch för många bidragsmottagare.Den andra orsaken till kritiken är att slä-par efter. Men jag skall glädja finansministern med ettlitet beröm så att han kanske blir på litet bättre humör.Jag tycker att det är utmärkt att regeringen har höjtbiståndet. Det är någon liten tiondel, men det ärmycket bra att regeringen har tagit detta steg.Låt mig också göra en liten tankemässig renhåll-ning. I den här debatten hör man väldigt ofta att depengar som anslås på något sätt är pengar. Det är inte så. Det är skattebetalarnaspengar. Det är heller inte pengar,och det är heller inte egna pengar. Detvore bra om vi kunde slippa denna felaktiga kletigaintimitet att beskriva skattepengar som om de skulletillhöra enskilda statsråd eller enskilda partier. Det är dina pengar som , och lägger framförslag om, ingen annans pengar.En annan fråga är historien. Jag skall beröra denmycket kort. En internationell valutakris brakade lossi , och drogs med. Innan denkrisen hade en person suttit i Finansdeparte-mentet som statssekreterare eller som statsråd. Innan valutakrisen bröt loss hadeAnne suttit som statsråd i sam-ma departement. Jag överlämnar åt åhörarna och åtdem som ser denna debatt att fundera på vem som harstörst ansvar för den efterkommande krisen. Var detden som hade suttit i ledningen för Finansdepartemen-tet , eller den som suttit i niomånader?Det som jag är mycket bekymrad över är att det äruppenbart att LO eller någon blockerar åtgärder föratt få lönebildningen att fungera bättre. Regeringenidentifierar själv lönebildningen som den kritiskafaktorn men abdikerar från uppgiften att göra någon-ting åt denna utan lämnar frågan till parterna på ar-betsmarknaden. Det är inte acceptabelt. Man bagatel-liserar därigenom arbetslösheten som problem. Förut-om alla andra internationella fiender - EMU, Natooch USA-skepticism - har man nu också fått OECDsom en fiende. Man tar avstånd från dess rekommen-dationer vad beträffar arbetsmarknaden och dessanalys vad beträffar konjunkturkänsliga offentligafinanser.Fru talman! Det är detta som är orsaken till mittbekymmer: att finansministern inte bryr sig om efter-släpningen och inte bryr sig om strukturreformer påarbetsmarknaden. Det gäller i första hand. Det finnsockså andra saker.Anf. 19 Finansminister ():Herr talman! Det är kanske inte meningsfullt attnu gå och rota i gamla syndaregister. Jag tar natur-ligtvis mitt ansvar för den tid som jag har suttit i Re-geringskansliet under olika skeden. Jag tycker ocksåatt samma skall gälla för andra personer.Det är klart att en nytillträdd regering inte, särskiltinte , kan göras huvudansvarigför en händelseutveckling. Men ju gårbör rimligtvis ansvaret öka. Det är inget särskilt brafacit som kunde visas upp av regeringen , där för övrigt satt som stats-sekreterare i slutskedet. Det lades fram en Nathalie-plan. Tala om orealistiska prognoser! Det var ju CarlB inne på i sitt inledningsanförande. Viskulle ha lägre räntor än under prognosperi-oden med tillväxttal som låg på en astronomisk höjd.Jag har inte drömt om att lägga mig på de nivåer-na, trots att utgångsläget nu är så oerhört mycketbättre än det var när Nathalieplanen lades fram. Detvar i hög grad detta märkliga dokument, som ävenCarl B rimligtvis måste ha varit medansva-rig till, som bidrog till förtroendekrisen i slutet av denborgerliga regeringsperioden. Det var då som räntor-na rusade i höjden. Det var då som bristen på åtgärderoch rosenröda - om man nu kan tala om sådana närdet gäller - prognoser och en total brist påhandlingskraft för att göra någonting åt problementotalt undergrävde förtroendet för den svenska eko-nomin.Jag måste upprepa frågan. Hur skall ni ha det medvården, skolan och omsorgen? Det är ju bra om ni kangå med på ett tillskott , men ännu viktigare är detatt veta hur ni ser på . KommerFolkpartiet att stödja en förstärkning av vården, sko-lan och omsorgen eller kommer partiet att slå följemed och säga nej till de förbättringarna?Jag tror att det är viktigt att ge det beskedet.Jag tycker också att en fråga måste besvaras innanCarl B uttalar sitt gillande av att vi höjerbiståndet, där vi kanske är överens i våra åsikter. Hurskall kunna regera ihop med ett parti,, som i varje fall tidigare alltid har gåttemot den typen av förbättringar?Vad är det som är viktigast, ? Ärdet biståndet till de fattiga länderna, eller är detåstundan att till varje pris samregera med Moderater-na? Vad är viktigast?Anf. 20 () replik:Herr talman! Det var ju skönt att höra att accepterar tanken att ju längre man sitter vidmakten, desto större ansvar har man för utfallet. Nukan vi konstatera att , eller i varje fallhans regeringskolleger, har suttit tre och ett halvt årvid makten, och att antalet jobb är färre än närregeringen tillträdde. Den skulden och det ansvaretbär Socialdemokraterna. Det är detta som är den kan-ske viktigaste kritiken från min sida.Det är beklämmande att höra att den tanke ochden fråga som har utretts, stötts och blötts så mångagånger som den om lägre skatt på tjänster, inte minsthushållstjänster, turism och service, inte ens nämns ifinansplanen. Det hade varit ett viktigt bidrag till attfå fler jobb.Det är litet konstigt att regeringen i andra sam-manhang har nekat till att lägre skatt på arbete skullege fler jobb. Regeringen säger att det inte finns någradynamiska effekter i detta. Men när det gäller ciga-rettskatten - då finns de! Där är det så att om mansänker skatten säljs det fler vita cigaretter. Men omman sänker skatten på arbete blir det inte fler vitajobb! Nej, nej - det där hänger inte ihop, frågar om kommunpengarna, ochraljerar över att jag har sagt att jag tycker att mankanske skall tänka efter litet. Det finns en anledningtill att jag vill tänka efter tillsammans med min riks-dagsgrupp till dess att motionstiden utgår.Anledningen är att som det finns stora be-hov inom vård och skola i kommunerna anser mångainom den socialdemokratiska allmännyttan att detockså finns ett stort behov av att fylla hålen i dekommunala bostadsbolagen med statliga medel. Detfinns uppskattningar som går från allt mellan 5 och 45miljarder kronor.Kan garantera att det finns ett vatten-tätt skott mellan ytterligare pengar till kommunerna,som regeringen nu har föreslagit, och bidrag till dekommunala bostadsbolagen t.ex.?Vi i anser inte att alla problem inomvård och skola enbart löses med mer pengar. Vi hartalat om vårdgaranti och om samarbete mellan för-säkringskassa, kommuner och landsting. Vi har talatom friskolor, fler alternativa vårdgivare osv. Detta ärett antal strukturella reformer för att få den offentligasektorn att fungera bättre.Det finns ett akut problem, men man kan inte pånågon timme eller två inför en sådan här diskussionsäga att vi lägger de långsiktiga strukturella frågornaåt sidan. Man måste se de kortsiktiga och de långsik-tiga problemen samtidigt.Detta är svaret. och andra kommeratt få höra vad säger inom två veckor.Låt mig avslutningsvis bara ställa en fråga till ErikÅsbrink apropå att regeringen inte vill ta tag i frågor-na om jobben och strukturreformerna och inte villlyssna på t.ex. rekommendation. Vad berordetta på? Beror det på att Socialdemokraterna ärblockerade av LO? I så fall är det kanske mer intres-sant att ni ägnar er åt LO, så skall nog ,och andra ta hand om diskussionenmed . Det har gått alldeles utmärkt tidi-gare, och det finns ingen anledning att tro att det inteskulle fungera i framtiden.Anf. 21 Finansminister ():Herr talman! Det har gått alldeles utmärkt att re-sonera och kanske också att regera med Moderaternatidigare, sade . Det finns väl litetdelade meningar om den saken. Det är nog mångasom i likhet med mig tycker att det inte var någonsärskilt lysande period när ni regerade tillsammansmed . Det var ingen bra period för Sveri-ge, och det var ingen bra period för vården, skolanoch omsorgen. Det var raserade statsfinanser, och detvar en halv miljon förlorade jobb.Carl B frågar om vi tar ansvaret för ut-vecklingen i regeringsställ-ning. Självfallet gör vi det. Vi tar ansvaret för densituation som råder och den utveckling som vi kan seframför oss. Jag ser en utveckling där arbetslöshetenfortsätter att minska i betydande utsträckning och därmånga nya reguljära jobb kommer till på arbetsmark-naden. Det handlar om över 50 000 jobb under den kommande perioden.Jag tar ansvaret för att vi nu ser ut att få en bratillväxt i landet, att investeringarna ökar i en mycketsnabb takt, att exporten fortsätter att öka och att ocksåden privata konsumtionen efter många års stilleståndnu tar fart ordentligt så att människorna får känna avlitet högre standard. Jag tar ansvaret för detta, och försanerade offentliga finanser så att vi kan skjuta tillmer pengar till vården, skolan och omsorgen.Tänk gärna under de här fram till dessatt motionstiden går ut. Det kan väl vara rimligt. Menge sedan svaret! Vad är det som ni sätter främst? Ärdet att säkerställa en bra standard för våra barn i sko-lan, en bra omvårdnad om de äldre och att alla i lan-det, gammal och ung, skall vara garanterade en brasjukvård oavsett plånbokens tjocklek? Är det dettasom är det viktigaste, eller är det den heta åstundan attregera tillsammans med skattesänkarpartiet Modera-terna som är det viktigaste?Ge besked i den frågan! Och ge besked på sammasätt om ifall längtan efter högre bistånd ärså stark att den t.o.m. tar över längtan efter att fåregera ihop med ! De beskeden väntar vialla på med spänning.Anf. 22 () replik:Herr talman! Finansministern skall jaga de bor-gerliga partierna kring oenigheten om pengar till vård,skola och omsorg. Jag skall gärna hjälpa till såmycket jag kan.Men jag kommer kanske också att i den debattenibland påpeka att lade fram de härförslagen redan före valåret. Den bedömning somVänsterpartiet gjorde i sitt budgetförslag avvilket utrymme det fanns var uppenbarligen bätt-re, eftersom regeringen nu erkänner att de här pengar-na finns och kan läggas dit. Det är bra. Men det hadevarit ännu bättre om vi hade gjort detta tidigare.Jag kommer kanske också att ta upp det faktum attmånga socialdemokratiska kommunpolitiker samarbe-tar mycket bra med politiker i ett antalkommuner och landsting. Jag har hört en hel del s-företrädare som är mycket undrande inför samarbetetåt höger, och som tycker att det vore bättre omman mer vände sig åt vänster, bl.a. på punkten ompengar till kommuner och landsting.Jag kommer också att jaga finansministern ochsocialdemokratin med en fråga. Jag har fått den for-mulerad med hjälp av statsministern. Jag formulerarom hans fråga litet grand, och ställer den till finans-ministern i den här formen: Tror finansministern attbarnens framtid blir bättre av sänkta skatter för hög-inkomsttagare och höjda egenavgifter för låginkomst-tagare?Anf. 23 Finansminister ():Herr talman! Den sista frågan antar jag var fö-restavad av att vi, i enlighet med det riksdagsbeslutsom fattades , uppfyller vårt löfte att av-veckla värnskatten. Det är viktigt att man håller detman lovar. I gengäld inför vi ett extra skattesteg förde verkliga höginkomsttagarna för att säkerställa enbra fördelningsprofil. Detta tar vi ansvar för fullt ut.Vad gäller pensionsöverenskommelsen har välandra partier i högre grad än Socialdemokraternadrivit krav på höga egenavgifter.