prot · GM0927 · 1998-12-02 00:00:00 — Jagtror att det var 23 . Men i hennes under-sökning kunde hon visa att det fanns ett sambandmellan sänkta inkomstskatter och tillväxt i ekonomin.Man kan naturligtvis inte ta ut en undersökning ochsäga att så här är det, men det finns en hel rad under-sökningar som pekar på ett rätt entydigt samband. Jagtycker att det är värt, , att ta meddenna kunskap till de överläggningar som skall ägarum och pröva om det inte är läge att nugå vidare. Det finns alltså både ekonomiska och mo-raliska skäl för att sänka skatterna, jämte en hel delandra skäl som jag nämnde tidigare.Det besked som jag skall ta med mig och funderapå inför överläggningarna, i vilka jag i och för siginte skall delta men som vi diskuterar i vår parti-grupp, är uppenbarligen att säger attSocialdemokraterna är beredda att sänka vissa skatter.I så fall är det ett bra besked. Då har han tagit bort deideologiska skygglapparna i den här diskussionen. Dåkan man med tillförsikt se fram emot överläggningar-na. Men det är en helt annan retorik än den som vihörde i valrörelsen, då varenda socialdemokrat sade:Nej, inga sänkta skatter på någon punkt. Han får juproblem med sina egna väljare, men jag välkomnarattitydförändringen.Anf. 83 () replik:Fru talman! Äras den som äras bör. Det är fi-nansministern som i inbjudan till och alla andra partier här i har sagt attsyftet i första hand skall vara att diskutera sänkningarav inkomstskatter. Därefter blir det en diskussion omsamhällsekonomin och om klyftorna mellan låg- ochmedelinkomsttagare. Syftet är att öka möjligheternatill arbete, tillväxt och rättvis fördelning. Jag skallalltså inte äras, utan det är finansministern som skalläras.När det sedan gäller den moraliska diskussionenom skattesatsen finns det vissa nyliberaler som sägeratt alla skatter är stöld från folket. Jag påstår inte attCarl vare sig är nyliberal i det avseendet elleratt han påstår det, men det visar hur svår diskussionenär. undvek ju bevisligen att tala omvilken procentsats som är moralisk och hur hög denskall vara. Jag inbjöd ju faktiskt till att eller50 % totalt skulle kunna vara en norm. Detta visarbara hur svår diskussionen är.Men som sagt var: Finansministern har här i dagpå nytt inbjudit till överläggningarna i nästa vecka.Låt mig instämma i denna inbjudan.Anf. 84 () re-plik:Fru talman! Det är väl känt att ärbåde sin kollektivistiska ideologi och sina förfäderväl trogen. Men är det så att det har hänt en hel deli sedan tid. Jag tycker att detär den nuvarande situationen som vi skall debatterahär i dag.Jag förstår att jag kom litet känsligt in på det härmed mössan i hand. Det var en bild från min sida. Jagtror att det är nyttigt att tänker sig ini situationen för en ensamstående mamma, som kan-ske arbetar deltid och inte klarar av sin försörjning,får betala in i skatt och sedan gå till socialenoch hämta pengar för att klara sin familj. Jag tror attden situationen är värd att tänka på för socialdemo-kraterna. Den är inte så rolig. Det skulle vara betyd-ligt finare om man åtminstone fick behålla de pengarman tjänar.Sedan handlar det om frågan om sysselsättningoch kostnader, som jag försökte ägna min tid åt här.Jag vill på ett så pedagogiskt sätt jag kan försökaförklara och få förståelse för att en läkare, en lärareoch en sjuksköterska har sin lön på vilken de skallbetala kommunalskatt, vanlig statlig skatt och sedanvärnskatten från socialdemokraterna. Ovanpå dettaläggs de sociala avgifterna. Förstår det blir dyr arbetskraft? Vi har inte råd att anställaomsorgspersonal till de gamla i vårt samhälle i denutsträckning som behövs. Förstår Kjörnsberg att dettainte skapar arbetstillfällen utan att det leder till skickar hem människor? Samhället har inte råd,därför att kostnaderna är för dyra med alla dessaskatter som staplas på varandra. Det är den här dialo-gen som jag skulle vilja få fram och få förståelse för.Kan vi få fram denna förståelse, så kan vi sedan dis-kutera hur vi kommer till rätta med detta.Finns det ett samband mellan höga skatter ochhög arbetslöshet? Det är min fråga.Anf. 85 () replik:Fru talman! Det kan hända att det finns, men detär inte självklart, . Jag vet inte hurmånga gånger jag har sagt att det faktiskt inte finnsnågra entydiga studier som visar att det är så. En delsäger si och en del säger så.Sedan detta med mössan i hand: Ja, det var en känslig punkt för mig.När jag var var jag och hälsade på två kusi-ner, vilkas pappa var lantarbetare på en herrgårdutanför . När den där stora svarta ameri-kanaren kom stod min farbror, inte bildligt utan bok-stavligt talat, och bugade för bilen med mössan ihand. Det är klart att det är en känslig punkt för mignär använder en sådan bild av dengenerella välfärden, nämligen att man skall stå medbidragsblanketten i den ena näven och med mössan iden andra. Det beror naturligtvis på vår bakgrund ochvåra erfarenheter. För mig var det en känslig punkt.Den där mamman, som talarom, är ensamstående och har några barn. Det är honsom under sitt liv genom den generella välfärden fårminst mer till sig själv och sina barn,därför att vi har generell välfärd. Detta kan jämförasmed modell.När det sedan gäller värnskatten vänder jag migockså till . Jag hade inte tid att göra dettidigare. När vi gjorde upp skatteöverenskommelsensade vi att varje inkomstsgrupp skall bära sina egnaskattesänkningar. har undersökningar efteråt visatatt den tiondel som tjänar mest inte har burit sinaegna skattesänkningar. Det är därför vi inför - det villjag säga till både och - det som kallar den nyavärnskatten eller den extra värnskatten.Anf. 86 () re-plik:Fru talman! Jag tycker ändå att svaret tyder på attvi kan föra en dialog framöver, och det är alltid posi-tivt. Jag skulle vilja passa på detta tillfälle att ställaytterligare en fråga till . Jag undrar över något som från social-demokraternas sida återkommande sägs i debatten.Om vi skulle komma fram till en skattesänkning så attmedborgarna har råd att köpa de här tjänsterna - vikan diskutera vilket fält det skulle röra sig om - ochslipper köpa dem svart, är det då att betrakta som ensubvention? Eller är det ett havererat skattesystemsom vi måste rätta till? Är det så att staten äger denskattenivå vi har och när vi gör en avvikelsenedåt subventionerar man från statskassans sida? Ärdet så ni ser det?Anf. 87 () replik:Fru talman! Naturligtvis kan jag alltid föra en di-alog med . Och det parti som jagtillhör kan naturligtvis föra ett samtal med HolgerGustafsson och hans parti. Det är självklart.I fråga om tjänstesektorn vill jag inte nu ta heladen diskussionen. Jag har genom att titta på talarlistanförutsett att den kommer . Men jag skall svarapå en sak, . Sänker man skatten pådet som brukar kallas hushållsnära tjänster så är deten subvention jämfört med annat, med sådant somman inte sänker. I så måtto är det en subvention. Detvidhåller jag bestämt.Sedan kan jag som sagt förutse att den här diskus-sionen kommer upp senare på talarlistan. Då är jagberedd att utveckla lite mer - detta av artighet, frutalman, mot övriga debattörer som står på talarlistan.Anf. 88 () replik:Fru talman! Den statistik som jag har, som är frånSCB, visar att det är ungefär 100 000 färre företagoch företagare nu än vad det var när ni socialdemo-krater tog över. Det har funnits vissa perioder då dethar varit några fler företag - inte företagare. Man fårju göra en åtskillnad när det gäller detta med varförman bildar aktiebolag. I är det ju väldigtvanligt att man tvingas bilda en mängd aktiebolag föratt klara av omstruktureringar av sin verksamhet osv.Ibland är det ren skatteplanering. Så man får ju göraen åtskillnad i fråga om hur många företag vi har därdet är människor som arbetar, driver en näring ochfaktiskt kan anställa folk.Så till det här med sänkt skatt på arbete. I sitt an-förande var orolig för att hög skattpå energi kan leda till att vi använder mindre energi.Det kan ju vara klokt. Men om vi då har hög skatt påarbete så kan väl det leda till att vi arbetar mindre -åtminstone till att vi arbetar mindre i ?Arne Kjörnsberg var också inne på det här medvad som kan kallas för subvention och vad som är rättoch fel i det avseendet. Vi har ju skattelättnader förvissa tjänster. Om det är byggnadstjänster i hemmenså är det helt okej. Det är ju helt orimligt att vissaskall ha detta och inte andra. Det måste finnas någonkonsekvens.Sedan till det här med att det inte är bevisat attsänkt skatt på arbete leder till fler nya jobb. Nej, dethar ju aldrig prövats i så det är väldigt svårtatt ha något empiriskt bevis för det. Men det mestapekar ändå sannolikt på att så är fallet. Vi måste väländå våga känna sådan experimentlusta att vi i det härfallet åtminstone prövar? Läget är ju katastrofalt. Jagträffar också väldigt många människor som står medblanketten i hand och söker socialbidrag eftersom detinte finns några arbeten.Anf. 89 () replik:Fru talman! Man skall vara lite försiktig, JohanPehrson, när man målar upp alla socialbidragstagareman har träffat. Det går nämligen inte till på det sättetatt man står där med blanketten i hand.Johan påstår att jag är rädd för att energi-förbrukningen minskar om avgiften höjs. Det är jaginte alls. Tvärtom - jag tycker att det är bra om vi kanspara på det sättet. Sedan försöker draparallellen till arbete. Det kan faktiskt vara precistvärtom. uttrycker det som att högreskatt på arbete kan leda till att vi arbetar mindre. Detvar inte min formulering. Det kan faktiskt vara precis tvärtom. Detberor på vilka vi är, på vilken livssituation vi har, påhur vår familjesituation är och på vilka ambitioner vihar.Sedan till det här med sänkta arbetsgivaravgifter.Vi har ju med benägen hjälp av ochRolf Kenneryd sänkt arbetsgivaravgiften för småföretag. vill fortsätta den diskussio-nen. Det kan finnas skäl att göra det. Men vi kan intese någon entydig, absolut, matematisk effekt av dethär. Det kan ju finnas andra skäl. Sådant här kanockså ta tid.Man får inte experimentera alltför mycket, JohanPehrson. Man får inte experimentera med våra ge-mensamma inkomster. Då går det käpprätt åt skogen.Erfarenheten visar det. Jag säger bara: Fördubbladstatsskuld. Allt detta skedde . Experimentet kallades den enda vägen.Anf. 90 () replik:Fru talman! säger att det är braatt vi minskar energiförbrukningen i . Dettycker jag också. Men poängen med de höga skatter-na är just att vi skall minska energiförbrukningen. Dåborde ändå konsekvensen vara att höga skatter påarbete också kan få en negativ effekt som vi inte villha. Varken eller jag vill väl minskaantalet arbeten gissar jag.Sedan var det detta med välfärden. Jag står ändåfast vid att när jag har varit i socialnämnden hemma iÖrebro där jag bor, och när jag har varit på studiebe-sök vid de sociala myndigheterna där, är människorfaktiskt där och ansöker om att få socialbidrag. Ochde är väldigt många. Det är ett stort problem med detexperiment som vi har , att vi inte gör någonting.Vi säger nej till alla förbättringar för företag - elleråtminstone att man skall fortsätta vänta. Vi säger nejtill sänkt skatt på arbete. Vi säger nej till modernise-rad arbetsrätt, vilket i och för sig är en annan diskus-sion.Det händer ju ingenting. har bara ungefärhälften av medborgarna i arbetsför ålder en riktig fastanställning. Många har tillfälliga jobb och utbild-ningsplatser. Väldigt många är också direkt arbetslö-sa. Detta är ett problem som vi måste ta tag i, och detgranska snabbt. Om ni förut tyckte att en liten sänk-ning av arbetsgivaravgiften var okej är min direktafråga: Varför genomförde ni den om ni hade bevisalls då? Eller hade ni bevis som gällde just den lillasänkningen?Anf. 91 () replik:Fru talman! Lyssna noga , , ochgå sedan gärna till ert partikansli och läs brevet somfinansministern har skickat till liberalernamed inbjudan om överläggningar om det framtidaskattesystemet. Där säger finansministern att syftet äratt åstadkomma ett skattesystem med sänkta inkomst-skatter för låg- och medelinkomsttagare som leder tillökad sysselsättning, bättre tillväxt och stabila statsfi-nanser.Detta är uppfattningen hos det parti som jag till-hör såsom det är presenterat av regeringen genomfinansministern. Vi är beredda till detta. Det enda jagvill försöka framföra, , är att man intekan säga att allt i övrigt är lika. Det finns så mångavariabler. Och experiment av modell den enda vägenavråder jag bestämt från, för att uttrycka det försik-tigt.Anf. 92 () replik:Fru talman! Om jag bortser från en del smågräl islutet av den här debatten så noterar jag med tillfreds-ställelse den öppenhet som har kännetecknatden. Framför allt noterar jag att de traditionella mot-polerna Socialdemokraterna och , härföreträdda av och ,har visat en så pass stor öppenhet. Jag tycker att detger en god grund för de här skattesamtalen som skallske på, för att citera Grönköpingsveckoblad, "höjden av nivå".Jag vill också uttrycka förhoppningen att det härskall bli bestående. Det är ju då vi kan räkna medresultat. Men förutsättningarna för ett konstruktivtarbete inom ramen för de här skatteöverläggningarnahar ju i varje fall inte stäckts.Jag vill också uttrycka tillfredsställelse över att ut-skottets ordförande har intagit den här attityden ochen förhoppning om att den också skall kännetecknautskottets arbetsdiskussioner framöver. Då kan ocksådessa bli konstruktiva och till gagn för oss alla.Arne Kjörnsberg förde i sitt inlägg vidare ett prin-cipiellt resonemang. Han ställde frågan: Skall vi intebetala för välfärden, och skall vi inte göra det medegna pengar? Jo, så långt är jag och Centerpartietmed. Jag får ändå intrycket att resonemanget lite välmycket andas traditionell socialdemokratisk skattefi-losofi med högsta möjliga skattetryck. Det är en vä-sentlig balansakt som vi måste klara, framför allt medde rörliga skattebaser som måste till som följd aveuropiseringen.Detta är en anpassning som behöver vara ömsesi-dig mellan de olika nationerna. För oss med vårtutgångsläge måste det innebära en anpassning nedåt.Jag hoppas att också det skall kunna bli föremål föröverläggningar inom ramen för skattesamtalen.Anf. 93 () replik:Fru talman! Svaret på den sista frågan eller för-hoppningen från är ja. Också detkommer att bli föremål för samtal, om de andra par-terna vill det.Vad vidare ankommer på mig vill jag verkligenbidra till ett bra samtals- och samarbetsklimat i skat-teutskottet. som harvarit svensk FN-delegat har vi försökt hjälpa till medatt lösa kriser på olika håll i världen. Jag är ny i skat-teutskottet - eller åtminstone nygammal; jag har engång i tiden varit suppleant - och jag har mötts avstor vänlighet och ett öppet sinne från flera håll. Detuppskattar jag, och jag skall, som vi socialdemokraterbrukar säga, göra så gott jag kan.Vad sedan gäller samtalsklimatet i skatteöver-läggningarna kunde och Socialdemo-kraterna talas vid, och vi kunde träffa handslagsöver-enskommelser. Jag tror att har störremöjligheter än jag att påverka andra så att vi skallkunna samtala lugnt och sansat som vuxna människorom viktiga frågor.Vissa saker kan dock vi socialdemokrater intesläppa. Det skall vara ordning på pengarna, på moderSveas portmonnä, det skall vara minskade klyftor,inte ökade, och om vi skall sänka skatter skall vi hapengarna först, och de skall gå till låg- och medelin-komsttagare. Det skall syfta till att förbättra syssel-sättningen och öka tillväxten. Jag tror - i varje fallhoppas jag det - att detta är så allmänt omfattat att viborde kunna komma överens om det som en bas,utifrån vilken vi sedan kan gå vidare.Anf. 94 () replik:Fru talman! Låt oss ha som utgångspunkt att viskall åstadkomma allt detta goda. Jag har en del dubi-er om huruvida vi kommer att lyckas med det. Vikommer naturligtvis inte att klara det fullt ut, men viskall göra ett ärligt försök.Låt mig avslutningsvis lite kommentera det somArne Kjörnsberg var inne på, nämligen förklaringentill tillfälliga förslag. De skulle också bero på öppen-heten inför andra synpunkter. Jag är i vart fall intealldeles säker på att det är den enda förklaringen. Jagtror att det också kan ha varit så att man i de över-läggningar som har förts mellan partierna i det nuva-rande regeringsunderlaget närmast har nödgats ta tillsådana här tillfälliga lösningar för att tillfredsställanågon eller några av de parter som ingår i de häröverläggningarna.Jag vill därför upprepa min tidigare framställdafråga vad gäller bedömning:Kommer den sänkta fastighetsskattesatsen för hyres-hus att resultera i sänkta hyror, eller kommer pengar-na att till slut hamna i fastighetsägarnas fickor?Anf. 95 ():Fru talman! Jag tror att det drar åt lite olika håll,men enligt vad jag kan överblicka med den bakgrundsom jag har kommer den i varje fall på de allra flestahåll att resultera i lägre hyror, och pengarna kommerinte att hamna i fastighetsägarnas fickor. Det kandock bero på att fastighetsägarna i stor utsträckning ärallmännyttiga bostadsföretag.Fru talman! Jag vill vidare till barasäga att det någonstans i står: Tänkinte illa om din nästa! Vi har från Socialdemokraternaoch tillsammans både höjt och sänktfastighetsskatten. När vi nu sänker den och inbjuderer till att samtala med oss vill vi naturligtvis inte attden skall vara låst för evärdliga tider. Vi vill i prakti-ken visa att vi har ett öppet sinne.Det är faktiskt den enkla bakgrunden. Tänk inte illa om din nästa! För protokolletsskull vill jag peka på att detta är ett citat ur att jag därför kan säga "din" nästa.Anf. 96 ():Fru talman! står, som tidigaresagts, bakom budgetförslaget tillsammansmed Socialdemokraterna och de gröna.Jag tänker i mitt anförande prata lite grann om vårsyn och vår inriktning på skattepolitiken i Vänster-partiet. Jag gör det utifrån den inbjudan till skatte-samtal som vi liksom alla andra partier har fått.Vad syftar då skattepolitiken till? var tidigare inne på frågan varför vi har skatteroch en skattepolitik. Också jag skulle vilja ställa denfrågan. Vi tycker att skatterna fyller vissa väldigtgrundläggande och viktiga uppgifter i samhället. Detgäller i första hand att finansiera statlig och kommu-nal verksamhet. Det handlar alltså om att ha en starkoffentlig sektor.De är också ett viktigt redskap i fördelningspoliti-ken. Det handlar om att minska inkomstskillnader.Skatter kan i vissa fall också ha en styrande effekt.För att fördjupa mig lite grann skulle jag vilja prataom den offentliga sektorn och den generella välfärdenoch den betydelse som de har haft, kanske framförallt för oss kvinnor. Vi hade enoffentlig sektor som expanderade. Kvinnor kom ut påarbetsmarknaden, och detta blev till en stor arbets-marknad också för oss kvinnor.Under 90-talets besparingar har detta ryckts un-dan. Många kvinnor har blivit arbetslösa, och mycketav kompetens tas inte till vara. Jag tycker att det ärviktigt att ha detta med sig. Jag tycker också att det ärbra att vi nu ser att vi på något sätt är i slutet av denhär saneringsperioden, så att vi kan börja återupp-byggnaden av vår generella och gemensamma väl-värd.Jag vet inte riktigt vad menadenär han förut sade att den offentliga sektorn intehar kontakt med de behov som finns och med efter-frågan. Den skulle därför i stället växa av sig själv.Jag vet inte vad ett sådant uttalande står för. Så-som jag ser det är det snarare tvärtom.Den offentliga verksamhet som vi har täcker inte allade behov som faktiskt finns på dagis, i skolan, inomsjukvården och inom äldreomsorgen. Det har mångalarmrapporter faktiskt vittnat om.Det är också i mycket en ideologisk fråga vadman använder skattepengarna till och vilken typ avsamhälle man vill ha. Vi i förespråkarden generella välfärden. Vi förespråkar inte den s.k.grundtrygghet som vissa partier vill föra fram som ettalternativ. Vi ser det så att en grundtrygghet mångagånger förutsätter privata försäkringar vid sidan avdet som samhället kan erbjuda.Det är en väg som vi inte vill gå in på. gjorde försämringar inom sjukförsäkringen fickvi se prov på hur privata försäkringsbolag för några årsedan helt plötsligt hittade en helt ny marknad förmänniskor som behövde få trygghet inför eventuelltkommande sjukdom.Det är intressant, , att höra såmånga män göra sig till tolkar för hur en ensamståen-de mamma kan tänka eller tycka i en viss situation.Jag kan kanske lite bättre tänka mig in i hur en en-samstående mamma tänker, och jag tror inte att hon iförsta hand tänker: Måtte de nu sänka skatterna! Jagtror att hon i stället vill ha en bra skola för sina barnoch kanske en god vård för sin mamma eller sin pap-pa. Det finns oändligt mycket annat som hon sätterhögre på prioriteringslistan än att skatterna skall sän-kas.Kanske blir detta en lång utläggning om den gene-rella välfärden, men det är faktiskt en stor och viktigdel av det vi använder våra skatter till.Som jag sade förut skall skatterna vara ett redskapi fördelningspolitiken. Detta måste få acceptans hosdem som betalar skatt. Det måste finnas något slagslegitimitet för ett skattesystem. Det måste upplevasrättvist. Av den anledningen var vi i Vänsterpartietkritiska till att man ändrade grunden för värnskatt,vilket man nu kommer att göra den 1 januari 1999.Det är också en annan sak som andra företrädarehar påtalat, och det gäller den förmögenhetsbeskatt-ningsbefrielse som vissa miljardärer har påbörsen. Någon nämnde t.ex. , och detfinns naturligtvis flera. Med tanke på kommandeskattesamtal tror jag att det är viktigt att vi tar uppfrågan om hur vi definierar arbetande kapital, för detär där problemet ligger. Från sida ärvi alltså med andra ord inte intresserade av att ta bortförmögenhetsskatten.Det har pratats om hushållstjänster. Vi har tidigarefrån sida pratat om, inte specifikthushållstjänster, utan om den privata tjänstesektorn,och vi kan också tänka oss att ta upp detta i skatte-samtalen. Finns det någon möjlighet att göra riktadesänkningar av arbetsgivaravgifter där, eller finns detmöjlighet att för att öka sysselsättningen tänka sigriktade momssänkningar?Det är också viktigt att vi förbättrar villkoren förföretagande, kanske framför allt för de små företagen.Småföretagsdelegationen har ju lagt fram en rad för-slag, och vad jag förstår kommer det så småningomen proposition angående detta.Vi har också påtalat sjuklöneperio-dens inverkan, i första hand då för de små företagen,och att den minskar viljan att kanskeanställa en person eller att, om man har två anställdaredan, anställa den tredje, för att ha någon anställdsom befarar att han eller hon kommer att vara frånva-rande och sjuk mycket hämmar inte bara verksamhe-ten utan också det enskilda företagets ekonomi. Dethär tänker vi ta med oss till skattesamtalen.Vi får heller inte glömma bort den s.k. grönaskatteväxlingen. Jag tycker att det är en viktig del iarbetet för en hållbar utveckling. Det är också viktigtatt vi i vår generation nu tar upp dessa frågor på all-var och använder detta som ett redskap för att minskavår miljöbelastning. Jag tycker att det är en viktig deli skattesamtalen, och jag tror att det kanske finns enganska stor samstämmighet när det gäller, kanske intesynen på hur vi skall beskatta, men att detta är enviktig överlevnadsfråga.Fru talman! Vi är också beredda från Vänsterpar-tiets sida att ställa upp och diskutera de ändrade för-utsättningar som vi tyvärr har hamnat i på grund avden ökade internationaliseringen. Det kan handla omkapitalskatterna. Utan att säga att vi på något sätt villsänka kapitalskatterna måste vi ändå erkänna att dettaär ett problem. Det handlar alltså om skattebaser somhåller på att minska; man säger att de eroderar. Att habreda och starka skattebaser är ju också faktiskt grun-den för att vi skall kunna beskatta och för att vi skallkunna få och få behålla en generell välfärd. Det tyck-er jag är viktigt. Det förs diskussioner om eventuellaminimiskattesatser, och det förs diskussioner omuppgiftsskyldighet mellan länder.