prot · GM0922 · 1998-11-25 00:00:00 — Han skall vägledas av några himmelskaprinciper som han har fått av några ekonomiska guru-er som 1991 hittade på den här konstruk-tionen. Det är viktigare än vad folket vill.Det är den politiska linjen som i förlängningen le-der till en urholkning av demokratin med ett lägrevaldeltagande; att man inte är beredd att ge majorite-ten det grundläggande ansvaret och makten över denekonomiska politiken.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är väldigt tråkigtoch trist när man nu från Vänstern vill göra gällandeatt vi som ser positivt på en självständig riksbank,något som jag tycker väl faller inom ramen för demo-kratin, skulle ha en elitistisk människosyn. Så är detinte alls. Vi ser det här som reform som passar in i ettdemokratiskt system och som kommer att främjautvecklingen för Sverige.Inflation och arbetslöshet har diskuterats här. Vivet ju att det ena inte är beroende av det andra. Höginflation ger inte lägre arbetslöshet. Man kan intekoppla ihop det här automatiskt. Det är erfarenheternafrån t.ex. 70-talet. Då hade man både hög inflationoch hög arbetslöshet.Jag tycker att debatten har blivit väldigt tråkig pådet sättet att man vill göra gällande att vi skulle ha enannan människosyn, en odemokratisk, elitistisk män-niskosyn. Det vill jag kraftigt vända mig mot.Anf. 68 () replik:Fru talman! Nej, jag vill inte anklaga HelenaBargholtz för att ha en elitistisk människosyn. Där-emot vill jag säga något om det tänkande som liggerbakom den grundlagsändring som ni vill ha. Bakomde konstruktionerna finns ett elitistiskt tänkande somhar formats av och andra ideologer.Då kanske det kan låta lite övermaga om jag säger attjag tycker att ni har köpt denna konstruktion lite förlättvindigt.Jag vill inte påstå att ni inte har förstått innebör-den av denna elitistiska människosyn. Men jag hävdaratt ni i likhet med den stora majoriteten av politikeroch ekonomer har köpt detta koncept som i grundenhar formats av ideologer av typ.Bakom detta ligger en människosyn som är elitistiskoch som framför allt reducerar människan till någotmindre än vad hon är; nämligen till ett kortsiktigttänkande djur som enbart är ute efter maximal profitoch nytta på kort sikt.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! kommer vi snart in på en debattsom handlar om proletärernas diktatur. Jag tycker attvi bryter nu.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag tyckte nog faktiskt att det varHelena som sänkte debattnivån. Det finnsockså exempel på elitistiskt tänkande i mitt partishistoria. Det har vi ägnat oss åt i denna kammare förinte så länge sedan.Men bakom det som jag har velat föra fram liggeren mycket viktig debatt om synen på ekonomiskpolitik och om den demokratisyn som i själva verketligger bakom här. Den debatten tror jag att vi kan förapå ett nyanserat sätt utan att fördöma varandra för detena eller andra - proletariatets diktatur eller annatsådant. Det får faktiskt stå för omhon vill sänka nivån till de allmänna slagordens nivå.Anf. 71 ():Fru talman! Denna dag, onsdagen den25 , riskerar att bli en mörk dag i vårtlands moderna historia. Om beslutar somregeringen och utskottsmajoriteten föreslår tar riks-dagen ännu ett steg på vägen mot centraliseringoch avdemokratisering av vårt samhälle.Sedan 1668 har riksbank, världens älds-ta, varit underställd . Men skall Riksban-ken bli oberoende.Nu upphöjs ett antal bankdirektörer, för säkerhetsskull i praktiken oavsättbara, till bättre skickade än defolkvalda att ta ansvar och utan påverkan från Sveri-ges regering och riksdag fatta kloka och väl avvägdabeslut om räntenivåer och övrig penningpolitiken.Sent omsider, kanske alltför sent, har det blossatupp en allmän debatt om klokskapen i att ta det härsteget. Till och med riksbanksfullmäktiges ordföran-de, förre finansministern , har desenaste dagarna gett sig in i debatten och påpekatbrister i det förslag till beslut som nu är påväg att fatta. von der Esch har också belyst dethär i sitt utmärkta inlägg.Men det finns fortfarande tid till debatt och efter-tanke om vill ha det. Det är ingen brådskamed att avgöra frågan, som ju främst är föranledd avMaastrichtfördragets krav i artikel 108 om att förbe-reda sig för det tredje och sista steget av EMU. I frågaom EMU har ju bestämt att inteskall vara med från starten och att svenska folketskall få tillfälle att säga sitt.Då kan det rimligen inte finnas någon brådskamed att anpassa så till den grad att detbara återstår formaliteter för att fullt ut ansluta oss tillden ekonomiska och monetära unionen.Fru talman! För att kunna skapa en god framtid,ett bra samhälle, får vi inte låsa oss i dogmatism ochfastna i förlegat tänkande. Vi måste vara flexibla föratt kunna anpassa politiken till vad som behövs försysselsättning, välfärd och långsiktigt hållbar utveck-ling.Riksdagen skall inte abdikera på ett så centraltområde som penningpolitiken och avhända sig ansva-ret för framtiden genom att överlåta beslut till oav-sättbara direktörer och direktioner.Det är ju detta som är det centrala i betänkandet,att skall styras av en i praktiken oavsätt-bar direktion. Vi folkvalda i skall delgesinformation via finansutskottet om hur Riksbankenavser att styra och ställa, men vi får inte ha någrasynpunkter i fråga om penningpolitiken.Marknaden sköter med fördel mycket i samhälletoch sköter det ganska bra. Men en uppgift som vi intekan överlåta till marknaden är att ge ut valuta. Hur sköter detta fåravgörande betydelse för hur samhället ser ut och hursamhället fungerar.Penningpolitik är ett oerhört centralt område i enmarknadsekonomi. Tillgången på pengar är avgöran-de för vad som sker i samhället. En expansiv pen-ningpolitik där det finns gott om pengar och räntornaär låga stimulerar ekonomin. Människor konsumeraroch investerar för framtiden, och sysselsättningenexpanderar.En alltför expansiv penningpolitik leder till infla-tion. En stram penningpolitik, där det är ont ompengar och räntorna är höga, leder till att konsumtion,investeringar och sysselsättning stramas åt. En alltförstram penningpolitik förhindrar ekonomisk tillväxt,leder till arbetslöshet och kan t.o.m. leda till deflationoch i värsta fall kollaps av det ekonomiska systemet.Vi har vant oss vid att i en parlamentarisk demo-krati skall folket kunna utkräva ansvar. Att avdemo-kratisera penningpolitiken innebär emellertid att fol-ket fråntas fredliga medel att ändra på en politik somman inte tycker om.De underliggande argumenten för förslaget somframförs, att direktörer tänker långsiktigt och folketkortsiktigt, tycker jag, precis som , egentligen är ganska anmärkningsvärda.Penningpolitiken måste vara i samklang med denekonomiska politik som förs och kan inte isoleras inågot elfenbenstorn eller någon bunker.Världen har faktiskt förändrats mycket sedan nu-varande tänkande, ekonomismen, etablerades ochförhoppningsvis kulminerade under detta år. Enligtdenna är politiken ett problem, och det gäller att av-demokratisera så mycket som möjligt för att kunnafatta rätt beslut. Det har också på etteffektivt sätt berört i sitt inlägg.Inflationen var ett stort problem. är det intedet som är problemet, utan snarare efterfrågan. Efter-frågan globalt sett är för svag.USA har sänkt sina räntor för att stimulera eko-nomin, och de har uppmanat att följa efter.Det är ju en rätt pikant paradox att somvi nu är i färd med att inrätta en ordning där Riksban-ken skall förbjudas att ta instruktioner av riksdag ochregering gick statsministern i land, GöranPersson, - möjligen vardet sista gången - i spetsen för en debatt om behovetav sänkta räntor i och övriga Europa.Inte oväntat ledde det ju också till ett missnöjtmummel från överbankdirektören själv, ECB-chefenDuisenberg i Frankfurt.Sveriges riksdag sa nej till att avskaffavår självständiga valuta. Den enda grundlagsändringsom behöver göra för att skallkunna gå in i valutaunionen är just denna - att avde-mokratisera och lösgöra från . IEMU:s tredje steg, skulle bli en heltosjälvständig filial till den ,. Eftersom sagt nej till EU:s valutaunionoch centralbank borde det vara logiskt att också säganej till att göra riksbank oberoende av par-lamentet.Slutligen, fru talman! Regeringen skriver i sinbudgetproposition att den för att öka kunskapen ochstimulera till en bred debatt om den ekonomiska ochmonetära unionen skall påbörja ett vittomfattande ochopartiskt informationsarbete. Det är bra och lovvärt.Men att avdemokratisera samtidigtsom man inleder ett omfattande studiearbete, därsvenska folket skall lära sig mer om EMU, penning-politik och annat, är fullständigt ologiskt. Det finnsingen anledning, som många har framhållit, att hastafram med detta ogenomtänkta förslag som tiden ipraktiken har sprungit ifrån.Fru talman! Jag yrkar mot den här bakgrunden av-slag på de förslag som finns i betänkandet och bifalltill reservation nr 1 i utskottets betänkande.Anf. 72 () replik:Fru talman! Jag vill ge några sakupplysningar tillSven . Han säger att har varitunderställd . Jag kan tala om förSven att den kommer att fortsätta att varaunderställd . kommer att utse ettfullmäktige på elva personer som skall utse en direk-tion. Denna direktion kan detta fullmäktige byta ut.Men framför allt skall styra genom attstifta lag. var inne på det här medinstruktionsförbud. Vi har tidigare i debatten dragitparallellen till domstolsväsendet. Om vi i ärmissnöjda med ett domslut avsätter vi inte domarna,utan vi får då stifta nya lagar. Jag tycker att den pa-rallellen är väldigt viktig.Sedan utgår i sitt inlägg från atten självständig riksbank är lika med hög ränta. Jagtycker att erfarenheten pekar på precis motsatsen.Sven har bevisbördan för att hans tesstämmer på den punkten.Han var däremot inte, som flera tidigare talaremed samma förslag till åtgärder som ,inne på att en självständig riksbank skulle försvåra fören mera expansiv penningpolitik, som alltså skulleföra med sig ökad inflation. Det talar till hans heder,fru talman.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag undrar om inte ochmin bild av vad underställd står för är väldigt olika.Det är klart att man i någon mening kan hävda att detfinns någon koppling kvar mellan ochriksdagen.Men om direktionen i en självständig riksbank ipraktiken är oavsättbar, utom vid oerhört grava för-summelser, felaktigheter eller sjukdom, är det väländå att ta i att säga att den är underställd riksdagen.Det samma gäller i fråga om att byta ut en direk-tion. Det är inte möjligt i praktiken att byta ut den omdet inte begås mycket grava fel.Om man har synpunkter på det här kan man, sägerMats , stifta nya lagar. Det är klart att man kan.Men har ju varit med ett tag och vet attdet finns en betydande fördröjning mellan lagstiftningoch effekt. Därför är det ett ganska klent argument,tycker jag, att säga att man får stifta lagar om man ärmissnöjd.Dessutom vet att om vi går med fulltut i EMU:s tredje steg är det inte så enkelt att Sveri-ges riksdag kan fatta beslut om egna lagar hur somhelst.När det gäller hög ränta måste hamissuppfattat något i mitt inlägg. Jag har inte försökthävda att det är stor risk för hög ränta om man fattarett beslut av den här typen om Riksbanken.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag tycker ändå att det låg implicit iSven anförande att en självständig riks-bank skulle leda till en stramare penningpolitik, som isin tur skulle omöjliggöra en positiv ekonomisk ut-veckling. Jag tycker att erfarenheterna från de själv-ständiga riksbankerna i exempelvis ,och och i andra länder pekar i raktmotsatt riktning.Jag tycker också, fru talman, att det är värt att på-peka att beslutet om det höga ränteläge som vi fick ibörjan av 90-talet, de , fattades av enriksbank som stod under den demokratiska kontrollsom nu beklagar skall gå förlorad.Titta alltså lite bakåt i historien!Menar verkligen att en domaresom inte tolkar lagen på rätt sätt bör avsättas? Är detden modell som vi skall ha i svensk rättstradition,eller skall vi ändra på lagen om vi inte tycker attuttolkningen av den är riktig?Konsekvensen av det som sägerom suveränitet skulle vara att skulle tatillbaka ett antal detaljbeslut som tidigare fattats här.Den skulle exempelvis, vilket i sig kan vara frestande,fastställa SJ:s tidtabeller och biljettpriser. Det här ären typ av detaljfrågor som har delegerats till myndig-heter och som styrs genom mål som uppställts avriksdagen. Jag tycker i och för sig att de mål somgäller för SJ är kontraproduktiva - det borde vara merav fri marknad och mera konkurrens - så detta ärkanske inte är ett riktigt bra exempel i sammanhang-et.Fru talman! Sammantaget tycker jag inte att nå-gon av talarna här har kunnat peka på att ettbevarande av dagens ordning bättre skulle kunnagarantera en positiv välfärdsutveckling i änden reform som vi nu står inför att besluta om.Anf. 75 () replik:Fru talman! Låt mig ta upp det sista först. MatsOdell raljerade och sade att vi kanske skulle ta tillba-ka detaljbeslut om SJ:s tidtabeller och sådant på enrad olika områden. Man kan också vända på saken,och fråga, som någon har gjort tidigarehär i debatten, varför vi inte skall låta Riksskatteverk-et fastställa våra skatter och inte skall överlåta socialabeslut till , utifrån de lagar som vi harstiftat här i huset. Varför nöja sig med det här lillasteget, om man nu har den synen att inte ärsärskilt klok och att det inte har särskilt stor betydelsevem som fattar besluten?Mats Odells syn på demokrati skiljer sig avsevärtfrån den som jag och företräder. Jagtycker att hans synsätt är anmärkningsvärt och undrarvarför han inte tillämpar det konsekvent.Den 500-procentiga ränta som vi råkade ut för förganska exakt visar att misstag kan göras.Det gäller oavsett om vi har en riksbank av den nuva-rande modellen eller en sådan riksbank som MatsOdell förordar. Självklart kan man göra misstag, menpoängen är att om misstag görs av en riksbank somstår under större demokratiskt inflytande kan mankorrigera dem. Man kan diskutera dem här i kamma-ren och ha synpunkter på dem, men i det läge som vinu är på väg in i blir uttryckligen förbjudenatt ha synpunkter på hur man tillämpar detta. Detkrävs mycket grava omständigheter för att man skallkunna förändra sammansättningen av direktionen iden oberoende riksbanken.Anf. 76 ():Fru talman! I denna debatt framförs två argumentfrån dem som vill ha den här ändringen av grundla-gen. Det ena är "vi måste", och det andra är "det ärbra". Nej, en hel del av anhängarna har sagtatt vi i snäv juridisk mening inte måste. EMU-anpassningen är inte tillräckligt skäl. Om vi skall gåmed i , måste vi ta fler beslut.Snävt juridiskt måste vi alltså inte. Så har detsagts i debatten här . Detta skiljer sig dock fråndet som jag hörde finansutskottets ordförande säganyligen, nämligen att vi måste, av snävt juridiska skäloch av kontraktsskäl.Sedan gäller det argumentet att det är bra att göraså här. Varför är det bra? Det är bra för ekonominsskull, säger man - det vet ju alla. Tänk så mycket allavet! Alla visste att det var bra att ha en fast valuta-kurs, ända till . Då förstod allaatt det var dåligt. Så fort kan det som alla vet ändrasig.Jag vill hävda att det inte finns några empiriskabevis för att en oberoende riksbank ger låg inflationoch hög ekonomisk tillväxt. Det finns ingen doku-mentation av detta, men det finns många som sägersig veta det. I den utredning som gjordes, Riksbankenoch prisstabiliteten, säger man att man inte kan be-lägga sambandet mellan en oberoende riksbank, pris-stabilitet och hög tillväxt.Till , som vill vara modern, vill jag sä-ga att den här utredningen inte är så väldigt gammalutan ganska modern. har en tro som intefår stöd av denna utredning.Det finns flera intressanta argument. frågar: Vill ni i Vänstern ha hög inflation?Nej, säger jag, det vill vi inte. Men varför vill vi inteha denna ändring, Per Axel ? Jo, på grund avatt om det finns en politisk majoritet som vill ha höginflation, skall den också få genomslag för sin politik.Jag kommer dock att bekämpa dem som säger att viskall ha en hög inflation.Jag är inte ateist, och jag finner här precis sammaförhållande som när jag funderar över varför vi har enfri vilja. Anledningen härtill är att det ger oss möjlig-heten att handla fel. Det är precis samma sak meddemokratin i politiken - det gäller möjligheten attgöra fel. skall ha den fulla möjlighetenatt få genomslag för sin politik.Jag tycker att det skulle vara bra att, precis somman har gjort i , skriva in i riksbankslagen att ettgrundläggande mål för banken är hög sysselsättning.Men om är emot det, skall de ha fulltgenomslag för sin politik när de har vunnit majoritet.Det är respekten för denna möjlighetsom gör att jag yrkar avslag på den föreslagnagrundlagsändringen. Det är den demokratisynen somligger till grund för mitt ställningstagande.Man har här sagt att nu skall bli mersjälvständig och oberoende. Jag vill fråga er somsäger att detta är så bra: oberoende av vad då? Gå upphär i talarstolen och deklarera i förhållande till vadRiksbanken skall bli oberoende eller mer självstän-dig! Syftar man på svenska folket eller på ?Om ni menar att skall bli mer oberoendeav särintressen håller jag med. Det är bra att ha enriksbank som är oberoende av särintressen.Det som garanterar att särintressena inte får ge-nomslag i ett land är parlamentarismen och demokra-tin. Vi i denna församling representerar olikasärintressen, men tillsammans representerar vi helariket, hela befolkningen. Det är det som gör att vi ärväl skickade att slå tillbaka särintressenas krav.Oberoende av vad då, ? Oberoende avvad då, ?Helena sade att hon hade mer intellek-tuellt utbyte av von der Esch än av Vänsterpartietstalare. Vi brukar inte recensera varandra så väldigtkraftfullt i denna kammare, och inte heller skall jaggöra det, men jag är en ganska öppen människa. Jagkan ha stort intellektuellt utbyte av ett mycket väl-formulerat anförande. Jag kan också vara så elak attjag säger att jag kan ha stort intellektuellt utbyte avett väldigt dåligt anförande. Det ger möjlighet för enpolitiker till strid och kamp. Jag hade stort intellektu-ellt utbyte av anförande, men ivilken riktning kan jag lämna dithän.Helena säger att politikens makt intekommer att minska - vi kan ju kalla in de berörda tillhearingar. Varför skall göra det?De i skall ju vara självständiga och obe-roende. Enligt sin egen logik skall väl då inte utöva påtryckningar i egenskap av riks-dagsledamot.Helena ! När statsministern uttalade sigom räntepolitiken gick er egen partiledare ut ochförmanade statsministern att han inte fick göra så. Detvar att bryta mot EU-reglerna. Det var er partiledaresom sade så - naturligtvis inte min. Varför skall man ha hearingar, om man enligter partiledare inte ens får kritisera den förda politi-ken? Svara på den frågan!Det gäller nu ett viktigt och grundläggande beslutför synen på demokratin. Det handlar inte så mycketom ekonomin. Allt är inte ekonomi.Jag kommer t.o.m. till priset av en sämre ekono-misk utveckling att slå vakt om viktiga demokratiskaprinciper. Allt kan inte göras till ekonomi, men måletför en bra riksbankspolitik och penningpolitik ärsjälvklart att hålla inflationen nere. Framför allt gällerdet att få en uthållig ekonomisk utveckling med enökad sysselsättning i både privat och offentlig sektor.Detta underlättas inte av det här beslutet. Här är deten enda sak som underlättas, och det är att pressa nedinflationen.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Jag lovar att jag skall avhålla mig frånatt recensera inlägg som inte faller mig på läppen. Jagär van vid lite andra traditioner från kommunfull-mäktigeförsamlingar.Jag tycker inte att den här debatten skall handlaom att vi skall ha ett slutet system där man inte skallfå debattera vad gör. Det är därför det ärväldigt viktigt att finansutskottet får spela en viktigroll som en motvikt till den självständiga Riksbanken.Jag kan inte riktigt förstå varför det skulle stå i stridmed att man har utfrågningar. Det har man ju i mångaolika sammanhang.Jag vidhåller de synpunkter som jag har haft tidi-gare i den här frågan: Vi måste naturligtvis tillåta fullöppenhet och offentlighet kring det som sker.Anf. 78 () replik:Fru talman! Då tycker alltså attdet var bra och riktigt av statsministern att ta upppenningpolitiken och räntepolitiken. Då har hon enannan uppfattning än partiordföranden i ,och det är bra att man har den friheten och så högt itak i Folkpartiet.Varför vi skall ha demokratisk insyn och kontrollöver även kan jag berätta. Ni i Folkparti-et påstår att det här leder till bättre ekonomisk ut-veckling. Det finns inget stöd för er teori. Jag harvarit med länge i den moderna historien, som någonpratade om . var jag påett seminarium. - ni minns honom; hanvar riksbankschef - sa då att det inte kommer an påRiksbankens ställning hur man lyckas med inflations-bekämpningen. Att vissa länder har lyckats, t.ex.Japan, och , beror på att dessa länderhar stöd i folkopinionen. Det är det som är detgrundläggande. På samma seminarium, den 6 sep-tember 1990, sade - också f.d. riks-bankschef - att de tyska och schweiziska riksbanker-na var framgångsrika inte för att de är självständigautan för att opinionen kräver låg inflation.Det är faktiskt så att politiken skall ha genomslag.I länder där vi har en fast förankring av en låginfla-tionspolitik kommer vi att få det. Ni försöker fixa dethär på något annat sätt genom att mickla med proce-durfrågorna. Procedurfrågorna kommer aldrig attavgöra den här frågan. Det är bara demokratisk debattsom kan göra det, och den är vi för. Ni vill nog intehamna i diket, . Ingen som kör idiket vill hamna i diket, men några gör det i alla fall.Ni har kört ned i diket.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! På det vill jag bara svara att vi i daguppenbarligen har en majoritet för en självständigriksbank. Vi får se hur det går. Jag oroar mig inte ettdugg för detta.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag tror säkert att oroar sig. Ni folkpartister oroade er ju inte hellernär ni förde en fast stabilitetspolitik med fasta växel-kurser. Ni var inte oroliga då heller, förrän det gickalldeles åt pipsvängen. Då blev ni oroliga. Ni slår inpå fel väg. Det här är ett steg. Sedan riskerar vi att detkommer andra steg. Därför drar vi kritiker en klargräns nu.Helena har inte kunnat bevisa i den härdebatten att en självständig riksbank leder till enstabilare inflationsbekämpning. Det är en tro ni har.Vi kritiker slår vakt om vissa demokratiska grund-principer. Det skiljer oss åt. Det är viktigt med demo-krati. Den kan man inte offra för tron.Anf. 81 () replik:Fru talman! Det vore en klar fördel för debattenom man inom bestämde sig för vilkenfot man så att säga skall stå på: somvill ha möjlighet till ökad inflation eller klara inflationsbekämpning. Jag tycker får börja med att föra ut det inom Vänsterpartiet.Lars motsätter sig att svenska äm-betsmän skall styra efter lagar som denna riksdagfattar när det gäller penningpolitiken. Han vill i ställetatt de samlade särintressena, partierna i denna riks-dag, skall fylkas runt riksbanksfullmäktiges bord, ochdär skall - om jag förstod rätt - ge-nom någon sorts votering sammanvägningen av alladessa särintressen avgöra var styrräntan skall ligga,dvs. var golvet och taket i räntekorridoren skall ligga.Det är en mycket intressant utveckling som vi i så fallskulle se fram emot.Lars partikamrat avvisade tanken pålagstiftning och sade att det tar alldeles för lång tidmed lagstiftning. Det sker sekundsnabba förändringarpå marknaden. Det skulle vara intressant att se LarsBäckström likt en Formel 1-förare sitta och rattapenningpolitiken så att säga mot experterna och se-kundsnabbt förändra räntesatserna i folkflertalets ochde svaga gruppernas intresse. Jag gratulerar LarsBäckström om han tror sig själv om att kunna detta.Sanningen är, fru talman, att penningpolitiken ärett mycket långsamt verkande medel. Man räknarmed att det tar mellan för ett pen-ningpolitiskt beslut att få effekt, och jag kan försäkraLars om att hinner man ändralagstiftningen om man vill.Anf. 82 () replik:Fru talman! är det ju inte så att man sitter ochvoterar om frågor i fullmäktige . Det är inte sådet går till.Riksbanksfullmäktige kan anta en policy förförvaltning av valutareserven.