prot · GM0922 · 1998-11-25 00:00:00 — Det skulle sluta med att man läm-nar en redogörelse för hur de här villkoren har upp-fyllts från AP-fondernas sida.Jag yrkar alltså bifall till reservationen.Anf. 104 ():Fru talman! och anseratt det är angeläget att AP-fonderna skaffar sig enetisk policy för sina investeringar. Liknande syn-punkter framfördes också i samband med rege-ringens skrivelse i samma ärende. Finansutskottetansåg då, liksom regeringen, att det fanns brister i denärmaste målen för verksamheten som AP-fondsstyrelsen hade beslutat om. instämdei kritiken mot fondstyrelsernas mål beträffande såvälmålens innehåll som deras precision.I årets skrivelse följer regeringen upp den här kri-tiken och anser återigen att fondstyrelserna bör seöver sina målformuleringar för att möjliggöra en brautvärdering.Under finansministerns ledning bedrivs också ettarbete i en parlamentarisk arbetsgrupp för att se överAP-fondens organisation och placeringsregler. Ar-betsgruppen har meddelat att man avser att läggafram sina förslag under hösten 1998.Visserligen, fru talman, närmar sig hösten sitt slut- det blir extra tydligt när man ser juldekorationerna iaffärerna och vet att det är första advent till helgen -men arbetsgruppen har för avsikt att slutföra sitt ar-bete så att de nya riktlinjerna kan träda i kraft år2000. följer traditionerna i dennakammare och föreslår därför att motionen inte skallföranleda någon åtgärd just , utan att den skallavslås.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till hemställan ifinansutskottets betänkande och avslag på motioner-na.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )8 § Ny överenskommelse om Nordiska investe-ringsbanken m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU12Ny överenskommelse om Nordiska investeringsban-ken m.m. (Prop. 1998/99:14)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 15 §. )9 § Dubbelbeskattningsavtal mellan ochAlbanien m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU3Dubbelbeskattningsavtal mellan och Albani-en m.m. (prop. 1998/99:12)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 15 §. )10 § Fortsatt giltighet av tvångsmedel-slag och lagen om hemlig kameraövervakningFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1998/99:JuU2Fortsatt giltighet av tvångsmedelslag ochlagen om hemlig kameraövervakning (prop.1998/99:6)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 15 §. )11 § Ändringar i årsredovisningslagarnaFöredrogsLagutskottets betänkande 1998/99:LU1Ändringar i årsredovisningslagarna (prop.1997/98:118)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 15 §. )12 § betänkande 1998/99:LU2Godtrosförvärv (prop. 1997/98:168)Anf. 105 ():Fru talman! Jag tror att det för många människorär både obegripligt och upprörande att en person somblir bestulen på något inte kan vara säker på att hakvar äganderätten till det som tagits ifrån honom ellerhenne när det stulna återfinns.Den proposition som lagutskottet yttrar sig över ärett förslag till skärpning av rättsreglerna för stöldgodssom förvärvats i s.k. god tro. Om en person borde hamisstänkt att överlåtaren saknade rätt till egendomenskall inte köpet betraktas som gjort i god tro. Dettainnebär en skärpning jämfört med tidigare lagtextmen det är fortfarande, även efter denna lagändring,inte självklart att den rättmätige ägaren får tillbakadet som stulits från honom utan att erlägga betalning.Frågan om vem lagen i första hand skall skydda,den ursprunglige ägaren eller den som köpt en vara igod tro, kan naturligtvis diskuteras. Båda kan drabbasoskyldigt av en tredje persons brottsliga handlingar.I valet av huvudprincip blir det ändå naturligt förmig och att utgå från den ursprungligeägaren, den som blivit bestulen. Äganderätten upp-fattas av de flesta som en viktig rätt, oavsett om dethandlar om personliga saker eller om det handlar omdyrare kapitalvaror. Också i flertalet länder i övrigaEuropa råder den rättsprincip som ger den bestulneägaren rätt att få tillbaka det stulna, utan att betalanågon ersättning. Den som handlade i god tro får i sintur kräva ersättning av den som sålt de stulna varorna.Fru talman! Enligt uppfattning bordeäven vi i vara mogna att redan nu skärpalagen till förmån för äganderätten.Regeringen har visserligen aviserat att den tänkeråterkomma med förslag till förändring av lagen inomdetta område, men vi menar att regeringen redan i årskulle kunna lämna ett förslag till lagändring så attlagen mer står i överensstämmelse med det allmännarättsmedvetandet. Vi menar också att en lagändringsom gör det omöjligt att sälja en obetald bil skullevara möjlig att genomföra . Det är motivet tillatt jag stöder motion i dessafrågor.Fru talman! Jag yrkar i enlighet med Folkpartietsreservation tillsammans med ochmoderaterna i lagutskottet.Anf. 106 ():Fru talman! I det här betänkandet behandlar lagut-skottet regeringens proposition om godtrosförvärv.Regeringen föreslår att det inte längreskall vara möjligt att köpa stöldgods i god tro. Därförkommer regeringen att tillsätta en utred-ning med uppdrag att ta fram ett lagförslag med justden innebörden. Men i avvaktan på utredningsförsla-get föreslås att kraven på godtrosförvärv av lösöreskärps. Vidare föreslås att den målsägande som gjortanspråk på beslagtagen egendom skall få tre veckorpå sig för att säkerställa sin rätt innan beslaget hävs.Det här lagförslaget föreslås träda i kraft den 1 janua-ri nästa år.Jag konstaterar att ett enigt utskott ansluter sig tillregeringens förslag. Vi delar regeringens uppfattningatt det är angeläget att göra förändringar som försvå-rar handeln med stöldgods. Däremot är kristdemo-kraterna, och ledamöter iutskottet mer otåliga än vad majoriteten är. De kräveratt regeringen skall återkomma till medlagförslag . Reservanternaanser nämligen att det rent lagtekniskt inte behövervara så komplicerat att få fram ett sådant förslag.Jag vill först erinra kammarens ledamöter om attden princip som råder för godtrosförvärv är myck-et gammal. När vi nu står i begrepp att ändra principkrävs tid till såväl eftertanke som reflexion. Jag skallge ett exempel på vad jag menar.Nuvarande godtrosförvärvslag ställer relativt högakrav för att någon skall anses vara i god tro. Om denursprunglige ägaren hävdar att någon har sålt en varautan att ha rätt till det är det alltså jag som köparesom måste redogöra för hur det gick till när jag köpteden. Dessutom måste jag göra det sannolikt att om-ständigheterna var sådana att jag borde ha insett attsäljaren inte hade rätt att förfoga över varan. Vi haralla läst Svensk handels rapport om att detförekommer rätt omfattande stölder hos grossister ochatt de här varorna sedan återfinns i olika kvartersbuti-ker. Men om jag går in i min kvartersbutik och köperen chokladkaka utgår jag naturligtvis från att denursprungligen inte är stulen. Jag handlar alltså i godtro. Eller så ser jag en annons i en tidning. Det är enprivatperson som vill sälja en skinnsoffa på grund aven skilsmässa. Personen i fråga behöver snabbt peng-ar och har egentligen aldrig gillat soffan något vidare.Och så har kvittot förkommit av någon anledning. Dehär omständigheterna är högst trovärdiga. Jag haralltså ingen som helst anledning att betvivla att soffaninte skulle vara stulen. Jag handlar alltså i god tro.Med det förslag som alla partier ställer sigbakom är det över huvud taget inte möj-ligt att handla i god tro när det gäller stöldgods. Jag ärövertygad om att kammarens ledamöter inser att detfinns svåra gränsdragningsproblem. Därför behövs enmycket noggrann analys utifrån de problem som jagnyss berört och som ju bara är några av de svåragränsdragningsproblem som vi står inför när vi skallstifta en ny lag. Jag utgår självfallet från att regering-en inte tar på sig än nödvändigt. Men att troatt det går att fixa fram ett lagförslag till senast den 1juli tycker jag vittnar om att reservanterna inte tarproblemet på allvar. Jag är särskilt förvånad över atten så lagklok person som faktiskttror att det är möjligt.Med detta inlägg vill jag yrka bifall till lagutskot-tets hemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 107 ():Fru talman! Det här betänkandet handlar om god-trosförvärv. När någon köper en vara från någon sominte hade rätt att förfoga över den brukar man säga attköpet gjordes i god tro. Köparen insåg inte att densom sålde saknade rätten att sälja varan, att den ägdesav någon som blivit bestulen eller på annat sätt förlo-rat sin egendom.Den som köpte i god tro, i tron att den som såldeockså hade förfoganderätt, får enligt dagens lagstift-ning ett visst rättsligt skydd, en äganderätt eftersomköpet gjordes i god tro. Det kallas ett extinktivt för-värv.Skälet till att vi så länge tillämpat extinktionsprin-cipen i har varit att det ur konsumentsyn-punkt har ansetts viktigt med ett konsumentskyddäven för den som gör inköp på andrahandsmarkna-den. I varje fall i den bemärkelsen att det jag äger ochdet jag har köpt i god tro skall jag kunna behålla.Den svenska lagstiftningen på det här områdetbörjar bli ovanlig i ett internationellt perspektiv. INorge och är det över huvud taget inte möj-ligt att hävda godtrosförvärv om det visar sig att för-värvet var stöldgods.Vår syn på andrahandsmarknaden är att den i hu-vudsak är hederlig och i grunden har varit bra förmånga konsumenter. Vår nuvarande lagstiftning sombygger på ett förtroende för andrahandsmarknaden,på att den är ren och ärlig, fungerar inte längre. Det ären alltför stor del av andrahandsmarknaden som be-står av stöldgods och på annat sätt olovligt förvärvadegendom.Därför tillsätter regeringen nu en utredning somskall undersöka möjligheten att skärpa reglerna förgodtrosförvärv. Utredaren skall föreslå regler som gårut på att vindikationsprincipen skall gälla i varje fallvid stöld av lösöre och ta fasta på den ursprungligeägarens rätt att utan lösen få tillbaka egendom somstulits från honom. Om den ursprunglige ägaren blivitav med sin egendom på annat sätt än genom brottskall utredaren undersöka om det även i fortsättning-en går att tillämpa extinktionsprincipen. Utredarenskall lämna sitt förslag senast den 31 december 1999.Vi tror att den kursändring vi nu gör ligger bättre ilinje med medborgarnas allmänna rättsmedvetande.Det kan verka stötande att en person som mist sinegendom genom stöld eller på annat sätt måste köpaden tillbaka om han inte kan bevisa att godtrosförvär-varen borde ha insett att säljaren saknade rätt att för-foga över egendomen.Den framtida lagen om godtrosförvärv skall visaatt samhället sätter gränser, att vi inte under någraomständigheter accepterar att handel med stöldgodskan bli en affärsidé på en svart marknad. Det skallinte längre vara möjligt att göra godtrosförvärv avstöldgods.I det betänkande som vi nu har att besluta omskärper vi gällande lag på ett par punkter i avvaktanpå utredningens förslag. Vi skärper aktsamhetskravetfrån nuvarande lydelse "borde ha insett att överlåta-ren saknade rätt att förfoga över egendomen" till enny lydelse "borde ha misstänkt att överlåtaren sakna-de rätt att förfoga över egendomen". Det är en i juri-disk mening klar skärpning av aktsamhetskravet.Utskottet föreslår också en ändring som innebäratt en målsägande skall underrättas om att ett beslagav egendom som han eller hon gör anspråk på kankomma att hävas. För att ge målsägaren möjlighet attsäkerställa sin rätt kombineras underrättelsen med entidsfrist innan beslaget får hävas. Be-stämmelsen om underrättelse och tidsfrist skall om-fatta alla skeden av förundersökningen och handlägg-ningen av åtalet fram till dess att en domstol har av-gjort målet genom dom. Beslaget skall bestå undertidsfristen. Enligt betänkande LU2 föreslås denna lagträda i kraft den 1 januari 1999.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till hem-ställan i betänkandet och avslag på reservationen.Anf. 108 ():Fru talman! Som säger är detväl en fråga om temperament när det gäller handlägg-ningen av detta lagstiftningsärende. Det är ju glädjan-de att vi politiskt sett är överens om grunden för nu skall gå in för den nya principen att inte ac-ceptera att någon genom god tro kan förvärva stöld-gods. Jag tror att det nu är en insikt hos de flesta attregelverket i grunden har främjat den utomordentligtomfattande häleriverksamhet som vi har i Sve-rige.Sedan kan man ju fråga sig hur ett sådanthär lagstiftningsärende skall behöva ta. Jag vill medbestämdhet hävda att det i vart fall kan gå mycketsnabbare än vad man här verkar inställd på. Såvitt jagkan förstå har man en tidshorisont innan vifår en lag som har trätt i kraft. Det kan ingalunda varapå det sättet att detta är lagtekniskt så svårt att manbehöver hålla på så . Utredningsmannen skallhålla på till . Det vore underbartom man fick hålla på så med svåra juridiskaproblem.Jag tror att man i lagstiftningsarbetet håller på attkomma in i en trall där man har ett tempo som interiktigt motsvarar den utveckling som sker ute påfältet. Sedan kan det finnas enstaka skönhetsfläckar,och då kan lagstiftningen justeras. Men när vi vet attdet behövs ändrade principer för att stävja den frittflorerande ekonomiska brottsligheten, då får man ökatempot.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen.Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Jag delar uppfatt-ning, att det känns bra att det finns en politisk enighetkring att vi inte tolererar en handel med stöldgods isamhället.Jag måste ändå fråga om hanverkligen tror att det är möjligt att få fram ett lagför-slag så snabbt. Vi har i utskottet tagit ställning till ermotion där ni kräver att lagförslaget skall träda i kraftsenast . Tror att det ärmöjligt, trots den höga kompetens som finns på de-partementet?Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Jag medger att det kan röra sig om eneller annan dag när. Men det hela skall gå betydligtsnabbare. Jag kan hålla med om att det är litet snävt,men det skall inte behöva ta så som regering-en har förutskickat.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! En sak är vad regeringen säger, enannan sak är vad utskottet har sagt. I utskottets betän-kande säger vi att vi förväntar oss att regeringenkommer tillbaka utan onödig tidsutdräkt. Det tyckerjag borde vara fullt tillräckligt även för kristdemo-kraterna.Anf. 112 () re-plik:Fru talman! Min korta erfarenhet av riksdagsar-betet och relationerna till regeringen är att utskottetsskrivning inte på något vis påverkar regeringens taktnär det gäller arbete.Anf. 113 ():Fru talman! Jag blev lite förvånad när RolfÅbjörnsson sade att detta borde kunna genomförasdirekt. Det är möjligt, om det bara gällde stöldgods.Men när man nu skall utreda frågan för att ändraprincip från extinktionsprincipen till vindikations-principen är det rimligt att utredaren också får bedö-ma andra typer av brott där det kan finnas en andra-handsmarknad. Det kan röra sig om tillgreppsbrott,bedrägeri, oredlighetsbrott, förskingring och trolös-hetsbrott. Den typen av brott bör ju också ses över iutredningen, och enligt bedömningen klarar man intedet på den korta tid som föreslår.Anf. 114 ():Fru talman! Det ligger nog någonting i det. Mendå skulle man kunna fortsätta på de partiella refor-mernas väg som man redan nu är inne på i och meddagens beslut. Man kunde behandla stöldgodset förstoch det andra . Jag inser att det kan handla omutomordentligt svåra avgöranden i vissa marginellafrågor, men man kunde åtminstone klara ut det somändå är ganska entydigt och klart och komma medresten senare, alltså med ett delbetänkande.Anf. 115 ():Fru talman! Det skulle alltså innebära två betän-kanden, först ett som gäller stöldgods och senareytterligare ett som gäller andra typer av brott. Det ären annan sak också som skall undersökas, och det ärunder vilka förutsättningar som extinktionsprincipenkan leva vidare.Det är väl ingen som tvivlar på att vindika-tionsprincipen skall gälla i fråga om stöldgods, mendet kan finnas andra typer av brott där det finns skälatt ha kvar extinktionsprincipen. Det är viktigt kan sammanföra alltihop i ett enda betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )13 § betänkande 1998/99:LU3Kassettersättning (prop. 1997/98:156)Anf. 116 (m):Herr talman! Vi skall nu behandla en proposition,som vi från anser vara väldigt snabbtoch slarvigt tillkommen. Den bygger på - säger rege-ringen - den alltmer ökade privatkopieringen av mu-sik och videogram som påverkar rättighetshavarnassituation, eftersom de privat framställda exemplarenkonkurrerar med det av ensamrätten täckta kommer-siella mångfaldigandet. Rättighetshavarna riskerar attförlora inkomster, eftersom försäljningen av exemplarav vissa typer av verk och prestationer minskar. Syf-tet är därför att i viss mån kompensera rättighetsha-varna för den i och för sig tillåtna privatkopieringenav deras skyddade verk.Ersättning skall utgå med för varje möjligupptagningsminut, dock, säger man, högst förvarje anordning. Vidare säger man i propositionen attendast sådana organisationer som företräder ett flertalersättningsberättigade rättighetshavare skall kunnagöra gällande rätten till ersättning.Organisationen skall självständigt bestämma hurersättningen skall fördelas mellan de ersättningsbe-rättigade. Rättighetshavarna, som inte företräds avorganisationen, skall anses likställda med rättighets-havare som organisationen företräder. Ersättnings-skyldiga näringsidkare skall anmäla sig hos en orga-nisation och lämna redovisning till denna.Vi moderater tycker först och främst att det äroacceptabelt att införa en s.k. kassettersättning föranordningar som man inte ens i utgångsläget vetkommer att användas för kopiering av upphovsrätts-ligt skyddade verk. Även om anordningarna användsför att spela in sådana verk är det enligt utskottet interimligt att belägga dem med ytterligare avgifter, ef-tersom möjligheterna till kopiering av upphovsrätts-ligt skyddade verk för enskilt bruk redan har beaktatsvid prissättningen av den produkt som kopieras.Den i propositionen föreslagna ersättningen inne-bär helt enkelt, enligt vårt sätt att se, att konsumentenfår betala för samma sak två gånger, alltså utöver attsåväl tomkassetter som oinspelade CD-skivor ochvideokassetter också är belagda med omsättnings-skatt, vilken som bekant tillfaller staten. Vi menar atten kassettersättning helt enkelt inte kan betraktas somnågonting annat än en extra skatt som syftar till attfinansiera regeringens kulturpolitik. Vi menar attkulturpolitiken i så fall skall finansieras över stats-budgeten i vanlig ordning och helt öppet.Som framhölls i en artikel i påBrännpunkt kan ett oinspelat bandomöjligen innehålla någon eller några upphovsmän.En stor andel kassettband används dessutom till andraändamål än till kopiering av musik och film. Tele-fonsvararen behöver kanske ett kassettband för attfungera, eller barnens sång, som det heter i artikeln,på luciamorgonen vill kanske mamma och pappaföreviga. En entreprenör vill kanske tala in idéer påsin bandspelare. Då använder han eller hon ett tomtkassettband. Logopeden kanske talar in minnesan-teckningar efter ett patientbesök för att inte missanågot när journalen skall fyllas i. Ja, exemplen kanmångfaldigas. Men skall alla dessa behöva betala enskatt som skall tillfalla upphovsrättshavarna om deinte skall använda det för upphovsrättsligt skyddadeändamål? kan man fråga sig. Och det frågar vi mode-rater oss.Den som köper, herr talman, en anordning somkan användas för kopiering av ett upphovsrättsligtskyddat verk kommer att vara tvungen att betala er-sättningen även om kassetten eller dess motsvarighetkommer att användas till helt andra ändamål. Redan ioch med detta är ju kassettersättningen att likna viden skatt, då konsumenten tvingas att betala för enverksamhet som han eller hon inte utnyttjar.En organisation som kräver in och fördelar ersätt-ningen kan också träffa avtal om att en del inte skallfördelas till rättighetshavarna utan i stället kan an-vändas för "andra ändamål", t.ex. för utbildningsin-satser och stipendier, som det heter i propositionen.Det är alltså organisationen som närmare bestämmerde principer som skall gälla för hur fördelningen skallgöras. Dessa principer får giltighet även gentemot derättighetshavare som står utanför organisationen.Just på grund av detta kan ersättningen inte sägasvara enbart en ersättning till rättighetshavare på detsätt som utskottsmajoriteten hävdar. Den rättighets-havare som står utanför organisationen får visserligenersättning enligt samma grunder som de som organi-sationen företräder, men tvingas att acceptera att endel av denna ersättning går till ändamål som organi-sationen finner behjärtansvärda, t.ex. utbildning,stipendier eller snart sagt vilka ändamål som helstsom organisationen bestämmer.Kassettersättningen utgår till utövande konstnärer,framställare av ljudupptagningar, framställare avupptagningar av rörliga bilder och fotografer. Ensådan ersättningsberättigad kan för att få ut ersätt-ningen vända sig till en sådan organisation som före-träder ett flertal ersättningsberättigade på området ochdärför har rätt att kräva in ersättningen.Eftersom konsumenten är tvungen att betala er-sättningen, även om kassetten utnyttjas för helt andraändamål än kopiering av upphovsrättsligt skyddadeverk eller verk skyddade genom s.k. närståendesrättigheter, kan en konsument ofrivilligt komma attstödja verksamheter som han eller hon egentligen intevill ha att göra med.Som exempel kan nämnas att den som köper entom videokassett i syfte att t.ex. föreviga dotternseller sonens födelsedagsfest tvingas betala en ersätt-ning som i slutänden, åtminstone teoretiskt, kan ham-na hos en producent av t.ex. pornografisk film. Ex-emplet förutsätter visserligen att dessa producentervänder sig till en organisation som företräder sådanarättighetshavare, vilket måhända är osannolikt menantagligen inte alldeles omöjligt.Ett annat exempel är att en fågelskådare som spe-lar in olika fågelläten på ett kassettband indirekt fårersätta dem som spelar pop- och rockmusik som haneller hon aldrig lyssnar till.Något långsökt kan man t.o.m. hävda att en hör-selskadad som köper en inspelningsbar CD-skiva föratt på den kopiera ett dataprogram, som ett företag imarknadsföringssyfte erbjuder gratis på sin hemsidapå Internet, tvingas betala en ersättning för att haneller hon rent hypotetiskt i stället hade kunnat använ-da den till att spela in musik som han eller hon inteens kan lyssna på.Det här tycker vi är fullständigt absurt, herr tal-man, och av det skälet yrkar vi bifall till vår reserva-tion i lagutskottets betänkande nr 3.Anf. 117 ():Herr talman! Jag konstaterar att har studerat ledarsidan i . Den var som kopierad. Likadant var det medartikeln i går. Den var ungefär som kopierad, lagligtdå förstås.Herr talman! Regeringen föreslår att det i upp-hovsrättslagen skall införas en bestämmelse som skallträda i kraft om s.k. kassettersätt-ning. Den syftar till att i någon mån kompenseraupphovsmän för privat kopiering av deras skyddadeverk.Enligt förslaget skall ersättningen till rättighetsha-varna utformas på civilrättslig grund utan offent-ligrättsliga inslag. Den ersättning som skall utbetalastill upphovsmännen är för varje möjlig upptag-ningsminut och högst per kassett eller oinspeladCD-skiva.Undantagna från den här ersättningsrätten är olikakassettyper som används av personer som har syn-eller hörselskador. Ersättningen skall betalas av nä-ringsidkare som yrkesmässigt tillverkar eller importe-rar kassetter.Vem har då rätt att inkassera ersättningarna ochfördela dem mellan rättighetshavarna? Jo, som Hen-rik S Järrel sade, det har organisationer som företrä-der flertalet upphovsmän.Herr talman! Det är fullt lagligt att kopierat.ex. en TV-sänd långfilm för att titta på den vid sena-re tillfälle eller kanske för att behålla den för en läng-re tid eller för evigt. Likaså är det fullt lagligt att förprivat bruk kopiera en musikinspelning från en skivatill en kassett eller vice versa. Den tekniska utveck-lingen har gjort det möjligt att både snabbt och billigtframställa kopior av mycket hög kvalitet.