prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — Det är lite besvärligt att komma in idebatten så här sent efter att man har diskuteratalla frågor, men jag får hoppas att det fortfarandefinns någon som är vaken och som nappar på de möj-ligheter som ges.Näringsutskottet och den s.k. lilla näringspoliti-kens uppgift är att genom statliga satsningar på tekni-kutveckling och andra viktiga näringspolitiska organkomplettera den ekonomiska politiken. Den statliganäringspolitiken är ett viktigt instrument både i ned-gångs- och i uppgångstider. Det statliga engagemang-et sker företrädesvis på områden där det endast ärstaten som kan, vill och skall vara den drivande kraf-ten.Närings- och , ,är härvidlag ett viktigt verktyg som samlar ett verkligtbrett kunnande på många områden. Satsningen påsmåföretagsutveckling och utvecklingen av produkteroch nya idéer är framgångsrik. T.o.m. moderaternasom egentligen ogillar statlig näringspolitik har för-stått betydelsen av den s.k. såddfinansieringen.Den statliga lilla näringspolitiken måste betecknassom framgångsrik. I kombination med ett gott nä-rings- och företagsklimat kan det ge ett mycket braresultat, både för teknikutveckling och för sysselsätt-ning. Efterfrågan på hemmamarknaden är naturligtvisviktig, och här finns ytterligare att önska.Fru talman! Det finns dock skäl till oro för framti-den när man noterar hur stora svenska nationalkleno-der som Stora, och på olika sätt place-rar sina huvudkontor eller andra delar av verksamhe-ten i andra länder. Frågan är varför våra stora företaggår samman på internationell nivå. I dessa fall kan detknappast bero på det höga löneläget i . Detkan i något fall bero på företagsbeskattningssystemet.Men det kan inte bero på de arbetsrättsliga reglerna.Det är någonting annat som drar de svenska storföre-tagen till finansiella metropoler som . Myckettyder på att sammanslagningarna styrs av psykologi,precis som chefen för har an-tytt.Det vore intressant att höra Per ytter-ligare utveckla dagens situation. Kan ett land somSverige över huvud taget göra något som motverkarkoncentrationen och internationaliseringen?Per har här framfört en ordentligeländespredikan som får en att börja undra var man ärnågonstans. Per talar om det fattiga Sve-rige, och det är inte nog med elände: arbetslagar,skattetryck, arbetstidslagar, utanförskapet när detgäller EMU osv. Det är tydligen med detta som PerWesterberg motiverar att våra stora företag har för-svunnit.Per kritiserade det politiska systemetoch att arbetsmarknadens parter förhandlar och sökerlösningar. Jag tycker nästan precis tvärtom. Självfal-let skall arbetsmarknadens parter ta det första steget.Självfallet skall de gå i bräschen för att tillsammanshitta bra lösningar. Det vore mycket dumt om vi överparternas huvuden skulle fatta sådana beslut.Jag noterade också att villesänka många skatter - jag vet inte hur många hanräknade upp. Dessutom tyckte han att de arbetsrättsli-ga reglerna skall skrotas. Han sade någonting om attde är förlegade och att den arbetsmarknad som dessalagar är anpassade för inte finns kvar.Men faktum är att det är ganska många människori detta land som jobbar på vanliga fabriker, vanligakontor, sjukhus och andra offentliga inrättningar somhar stor nytta av att det finns just arbetsrättsliga reg-ler. Vi skall veta om att de är till för just löntagarnaoch inte någonting annat.Fru talman! står bakom betänkan-det. Jag vill dock lyfta fram ett par frågor som anting-en är av speciellt intresse eller av oförklarlig anled-ning sällan debatteras. Den första är den känsliga ochbesvärliga frågan om den svenska varvspolitiken.Sverige är det enda land i och iOECD som inte stöder sin fartygsproduktion. Allaandra länder stöder vid nybyggnation.Frågan har varit känslig, och man har låst sig i olikahänseenden.Vad vi nu ändå vill lyfta upp och göra klart är attnär vi eventuellt märker att ochOECD inte förmår komma till ett avtal om ett bortta-gande av alla sorts subventioner bör vi i setill att likställa våra varv med de övriga varven. Dethandlar om 100 miljoner . Alla vet att depengarna återbetalas väldigt snabbt och att vi skullefå en ganska ordentlig sysselsättningsökning.Den andra frågan gäller rymdverksamheten. Detfinns ett nationellt program, och det finns ett europe-iskt program. och många andra europeiskastater deltar i ESA:s projekt i . Det ärstora pengar som vi totalt lägger ned där. Däremotdiskuteras frågan väldigt lite.Jag tror att en mycket liten del av allmänheten vetvad det egentligen handlar om. Men faktum är att detblivit allt viktigare för den svenska industrin att Sve-rige deltar i dessa projekt.Vi vet att för varje satsad krona får vi ganskamånga kronor tillbaka, plus att vår industri hängermed i teknikutvecklingen. Satsningarna på rymdverk-samheten är kanske också ett sätt att fasa över frånförsvarsindustrin till rymdverksamhet, vilket natur-ligtvis vore en positiv utveckling.Fru talman! Regeringen vill vad gäller ha ett godkännande att minska sin ägarandel ochsamtidigt kunna förvärva det nya skogsbolaget underarbetsnamnet Vasaskog. har i sin mo-tion yrkat avslag på det förfarandet av olika anled-ningar. Under utskottets behandling har dock sådanaförbättringar av förslaget gjorts att vi kan god-känna detsamma. Likaså har den intensiva diskussio-nen med olika intressen i frågan spelat en stor ochviktig roll.I betänkandet fastslås att det skall föras fortsattdiskussioner mellan och beträffande möjligheterna till markbyten. Dettycker vi är bra. Dessa diskussioner skall givetvisockså föras med det nya skogsbolaget.Det är en strävan att få tillgång till mer mark isödra som kan användas som bytesmark, ochdet är också utskottets mening. Vi skall veta att AssiDomän har väldigt lite mark i , och härmåste andra åtgärder till.Avtalet mellan staten och hantering av från naturvårdssynpunkt värdefullmark fortsätter att gälla oavsett vilka förändringarsom kommer att göras. Dessutom fastslår utskottet attden berörda skogsmarken skall bli föremål för enopartisk värdering.Detta är viktiga punkter. Jag tror dessutom att detär väldigt värdefullt att ha ett större statligt helägtskogsbolag i det här landet som med tiden kanskedessutom kan växa. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet i dess helhet.Anf. 124 PER () replik:Fru talman! Först till frågan om huvudkontoren.Det gläder mig att även är bekymradnär huvudkontoren försvinner ut från . Jag troratt det finns anledning att vara bekymrad.Det sker naturligtvis koncentration inom vissabranscher, t.ex. läkemedelsbranschen och i varje falldelar av elektronikindustrin, medan andra går åt andrahållet. är ett sådant fall där man delarupp bolaget. Vi har även exempel inom bryggerinä-ringen där det går åt precis motsatta hållet.Jag skulle vilja fråga om han är be-redd att ha en särskild , eller vi kankalla det för vad som helst, där man tittar på varjeenskilt fall av utflyttat huvudkontor: Vilka skäl är detsom har fått dem att flytta? Är det att man inte äreuronoterad, eller är det dubbelbeskattningen som göratt man förlorar mycket pengar? Är det inkomstskat-ter på experter som gör att man inte kan anställa demi ?Det är inte bara finansiella centrum av typen Lon-don och som utflyttningen går till, utanäven är tydligen bra mycket bättre änStockholm, har det tyvärr i praktiken visat sig.Jag tycker också att det finns anledning att ta flersteg när det gäller förmögenhetsskatten. Den harblivit ett hån. partikamrater var fak-tiskt, det skall erkännas, med om att ta bort den påarbetande kapital för mindre och medelstora företag.I dag är det så att den som äger en aktie i skattebefriad precis som miljardärerna i ärskattebefriade medan vanligt folk hårdbeskattas pådetta område och ett antal medelstora svenska företagåker dit ordentligt.Jag själv kan välja om jag skall betala noll kronori förmögenhetsskatt eller ett antal miljoner. Det är etthån mot all rättvisa i det svenska skattesystemet. Dethindrar utveckling av arbetstillfällen och företag.Jag har en sista fråga till . När detgäller Småföretagsdelegationens förslag finns det nuyrkanden på i princip alla punkter. Är att stödja våra förslag i enlighet med Småfö-retagsdelegationen? Eller, om jag är lite elak, måsteman invänta åsikt först?Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag tycker nog att en haverikommis-sion, eller vad man nu vill kalla det, skulle vara in-tressant. Då skulle man verkligen få reda på vad somär grunden till att de stora svenska företagen kännerbehov av att flytta utanför landet.Det är också intressant när man ser kommentarerfrån den senaste affären. Företagsledningen där harinte några direkta konkreta klagomål på ellernågon särskild orsak. Det är mer att de känner sigtvungna att ligga utomlands för att klara kontakteroch den kommande konkurrenssituationen.När det gäller skattesystemet tror jag säkert att dediskussioner som förs måste leda fram till att manfår en situation där kapitalet kan vara kvar i Sverigelikaväl som att flytta någon annanstans. Detta är ettallmänt bekymmer för hela EU-området. Hur manfullt ut skall hitta lösningen törs jag inte säga.Vad gäller Småföretagsdelegationens olika förslaghar jag för mig att stöder avdem. Jag tror att det skall gå ganska enkelt att få demtill stånd.Anf. 126 PER () replik:Fru talman! Det är en intressant iakttagelse omSmåföretagsdelegationen. Det borde innebära att detfinns mycket goda förutsättningar att därmed få majo-ritet i kammaren för ganska stora delar av dess för-slag i och med att vi moderater stöder nästan allapunkter i Småföretagsdelegationens förslag.Jag tackar också för stöd till nå-gon form av varför huvudkontoren flyttar. i Astra-Zeneca-fallet finns uttalanden om att det berodde påbörsklimatet i men faktiskt också att mantjänade rätt mycket pengar i bolagsskattshänseendenär det gäller dubbelbeskattning på utdelningar ge-nom att huvudkontoret ligger i . Det tyckerjag att det finns anledning att gå vidare med.När det gäller arbetande kapital i företag tyckerjag att arbetande kapital generellt oavsett vilken listaföretaget befinner sig på och oavsett storlek bordevara befriat från den typen av förmögenhetsskatt i ochmed att den har blivit rena hyckleriet.Sveriges rikaste är befriade. Jag själv kan väljaprecis hur mycket, hur lite eller ingen alls skatt jagskall betala. är det väldigt många mycketnormala inkomsttagare som i stället åker dit på dendelen.Anf. 127 () replik:Fru talman! De stora företagens benägenhet - detgäller inte alla, men en del - att flytta ut ur landetmed huvudkontor eller annan viktig verksamhet ärnaturligtvis intressant och bör diskuteras djupare.Hur som helt måste man konstatera att Per We-sterberg egentligen lämnar förklaringen om arbets-rättslagar, arbetstidslagar och liknande utan att ocksåhan förstår att det finns andra djupare orsaker tilldetta.Kapitalet koncentreras först i det egna landet. Se-dan när man blivit för stor i det egna landet går manvidare ut i världen. Är det inte en ganska naturligutveckling? Man kan ha olika synpunkter på om detär bra eller dåligt, men är det inte ganska naturligt?Faktum är ju, Per , att detta insågs myckettidigt av vår gemensamma vän . 128 () re-plik:Fru talman! sade inledningsvis atthan var missnöjd med sin placering på talarlistan.Den beror ju på att han och hans parti har anslutit sigtill regeringens politik. De tycks inte ha någon egenpolitik att komma med.Sedan kommenterade det jag sade imitt anförande om arbetsrätten. Vi Kristdemokraterhar absolut inte sagt att vi skall skrota någon arbets-rätt. Vi har sagt att den skall bli bättre anpassad till enmodern tid och till småföretagens villkor.När man lyssnar på tal slås manav att han tycker att allting är väl. Det behövs intenågra speciella åtgärder. Hur kan han tycka det närhundratusentals människor är utan arbete? Jag tyckeratt det är förvånande. viker högkonjunkturen.Lennart Beijer sade förut att han trodde att Väns-tern var för av småföretagarförslagen. Kanhan inte räkna upp några av dem här , så att vifår reda på vilka förslag som står bak-om?Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag försökte bara vara lite rolig, Mi-kael . Jag vet också om att vi står längrened på talarlistan beroende på att vi inte har så mångaegna reservationer. Det är ett bekymmer. Vi får väl setill att vi har någon liten småreservation på gång iframtiden för att klara ut det problemet.Arbetsrätten skall vara bättre anpassad till verk-ligheten och till småföretagens krav, säger . Det är just det som är något besynnerligt.Den lag som vi har är anpassad så att den skallskydda löntagarna i olika sammanhang både i storaoch små företag. Självfallet är ingen emot att man fåreventuella anpassningar som driver frågan framåt,t.ex. att vi får ytterligare ett tryck på att löntagarnaskall gå vidare och ta ett större ansvar i företaget föratt på det sättet bli en fullvärdigare arbetskraft, bådeför sin egen del och för företagets del. Men säg inteatt vi skall anpassa arbetsrättslagarna till olika före-tagskategoriers fördel!Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Jag noterar att intekunde räkna upp ett enda förslag från Småföreta-gardelegationen som han står bakom.När det gäller vår syn på arbetsrätten har vi sagtatt arbetsgivaren skall ha möjlighet att undanta tvåpersoner från turordningsreglerna vid uppsägning, attdet skall vara förbjudet att ha blockad mot enmans-bolag och att man skall förlänga provanställningenfrån . Detta är inte att raseraarbetsrätten. Det är att förenkla och anpassa arbets-rätten till en modern tid.Anf. 131 () replik:Fru talman! Vad gäller Småföretagardelegatio-nens olika förslag handlar de genomgående om skall förenkla och ta bort onödiga regler. Dettycker jag är ganska förståndigt.Men när det gäller arbetsrättsreglerna säger ungefär det jag var rädd för, nämligenatt man vill få en möjlighet att undanta två personerfrån turordningsreglerna vid uppsägning. Den somvet lite grann om små företag vet att det slår stenhårtmot den gamla arbetskraften som har jobbat och slititlänge för företaget. Det kan få till följd att två perso-ner som nyanställs vid en uppgång för företaget blirkvar efter det att företaget återigen backar ned i verk-samhet och de två äldsta, de som har slitit ut sig påföretaget, får gå hem. Tycker verkligen att det är vettig modell? Tror han att det blirlugnt på den svenska arbetsmarknaden om man skullefå till stånd sådana uppgörelser på företagen?Anf. 132 ():Fru talman! Jag skall kort beröra näringsutskottetsbetänkande i den del som rör . Vänster-partiet var, precis som sade, minst sagtkritiska till det upplägg som presenterades av rege-ringen i propositionen. I det här arbetet har vi försöktatt konstruktivt bidra för att utveckla förslaget. Detfinns fortfarande brister, men utskottsmajoriteten hari sitt ställningstagande klargjort en del viktiga rikt-linjer. Jag skall peka på några som jag tycker är vikti-ga.För det första pekar utskottet på vikten av att rege-ringen fortsätter diskussionen med bl.a. kring de framtida markbytena.För det andra säger utskottet att det är viktigt attfå tillgång till mer mark i som kananvändas som bytesmark.För det tredje har utskottet också pekat på riskernaför konflikter mellan naturvårdsintressena och intres-set att förse inlandssågverken i norra medvedråvara.För det fjärde pekar utskottet på självklarheten iatt det avtal som ingicks mellan staten och 1992, om hantering av värdefull mark, skallfortsätta att gälla samt att en liknande överenskom-melse skall träffas med det nya bolaget.Personligen ser jag med intresse fram mot rege-ringens fortsatta hantering av ärendet, och jag tror attmånga delar det intresset med mig. Utskottet har klartuttryckt sin mening om att regeringen skall återkom-ma till och redovisa hur utskottets syn-punkter beaktats.Att det offentliga, det gemensamma, äger bety-dande delar av en naturtillgång som skogen är princi-piellt viktigt. Sett ur det perspektivet är förslaget omett helstatligt skogsbolag positivt för oss vänsterpar-tister.Jag har en kort kommentar till tankarna om attöverföra en del av den skyddsvärda skogen till och utforma nya tydliga di-rektiv. Personligen tror att det kan vara en möjlig väg.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att affä-ren långt i från är klar. Regeringen fårnu chansen att utifrån utskottets skrivningar göranågonting vettigt av någonting som från början kundeha skötts bättre.Anf. 133 ():Fru talman! Jag skall begränsa mig till att tala omAssi Domänaffären.Jag vill påstå att den socialdemokratiska regering-en är i total avsaknad av en strategi för det statligamarkinnehavet. Det är ett faktum som bl.a. har be-kräftats av statssekreteraren vid Näringsdepartemen-tet. Annars borde ju regeringen , närAnders på LRF-stämman i Skellefteåpresenterade nyheten om , ha visat tar sitt övergripande ansvar för statens storamarkinnehav. Staten har ett bredare ansvar än detstrikt företagsekonomiska.Det gäller t.ex. naturvården och skydd av värde-full natur, sågverksindustrins villkor, familjeskogs-brukets möjlighet att köpa mark och glesbygdensberoende av en aktiv skogsnäring.Redan när förslaget för presente-rades av den dåvarande näringsministern stod detklart att detta bara var en snabbt hopkokad karamell iett försök att vinna anhängare till socialdemokratin. Ibackspegeln kan vi se att det då inte fanns någon planbakom förslaget. Det fanns inga konsekvensanalyseroch ingen avstämning mellan berörda departement.Det fanns bara ett snabbt framkastat vallöfte när mi-nistern befann sig i där han skulle talainför en stor grupp av landets jord- och skogsbrukare.I propositionen har regeringen angivit ett par po-sitiva effekter av affären. Man talar om underlättandeav markbyte och en vidgad marknad för vedråvara.Dessutom skall det bli lättare för staten att överföramark för naturvårdsändamål.Fru talman! har ägnat mycket stor omsorg, och jag vågar näs-tan påstå att vi har hört alla berörda parter. Det har dåframstått allt klarare att de effekter som regeringentalar om anses som starkt begränsade av de flestabedömare utanför Regeringskansliet.Ingen kan klart utläsa att köpsågverkens råvaru-tillgång kommer att förbättras. I synnerhet i Norrbot-ten vet vi att nu genomför mycket storaavverkningar på de aktuella markerna. Det kommeratt leda till att rimliga virkesuttag blir starkt begrän-sade under lång tid framöver.Var och en kan också lätt se att den geografiskafördelningen av de skogsmark ärhelt fel om man vill avsätta mer skyddad mark. Det äri som fler reservat behövs. Det ställeralla upp på. Men den avknoppade marken från AssiDomän ligger i huvudsak i . Där finns detredan tillräckligt, ja kanske nästan mer än tillräckligt,med mark som är skyddad redan i dag.Att det inte har skett någon beredning mellan de-partementen innan man lade fram förslaget, att Miljö-departementet inte har varit inkopplat över huvudtaget, framgår tydligt av det faktum att det var först inovember, när förslaget hade legat på bordi en månad, som fick uppdraget attpå ta fram en förteckning över skyddsvärdaområden inom de delar av markinnehavsom företaget vill knoppa av.Sedan bildandet av gäller också attAssi Domän skall erbjuda enskilda skogsägare möj-lighet att tilläggsköpa mark för att på så sätt stärkaden enskilda familjens skogsinnehav och möjlighettill utkomst. Det har över huvud taget inte funnitsmed i det här förslaget.Fru talman! Så som regeringen hanterat får inte ett lands regering arbeta.Assi Domän är ett börsnoterat aktiebolag med bå-de tunga utländska ägare och många små aktieägare iSverige. kan faktiskt betecknas som enfolkaktie, och jag skulle, om jag hade haft , ha varit oroad över hur affären har hante-rats. Det dåligt underbyggda och dåligt förankradeförslaget och den utdragna processen visar på svårig-heterna för statsmakten att på ett professionellt sättäga och förvalta aktier. anser attstaten möjligt bör sälja ut det kvarvarandeaktieinnehavet i måste man kanske fråga sig om förslaget omAssi Domän-Vasaskog enbart är av ondo. Nej, dettror inte vi. För kommer det sannolikt attbli en bra affär. Det är också mycket positivt att sta-tens aktieinnehav i minskar. Det är där-för vill ge ett bemyndigande tillatt genomföra affären.Huruvida Vasaskog kommer att kunna uppfyllaallas våra krav och önskemål om hur de 900 000hektaren skogsmark skall utnyttjas återstår att se.Staten har en övergripande uppgift att bevara en le-vande glesbygd och att säkerställa den biologiskamångfalden. Därför menar vi att regeringen snarastborde presentera det nya företagets affärsidé ochtillsammans med människorna och det lokala nä-ringslivet i inland, och tillsammans medmiljörörelsen och familjeskogsbruket, utveckla enstrategi för detta.Mycket strikta krav måste ställas på regeringenshantering av Vasaskog.Fru talman! Som tillägg till Kristdemokraternastidigare yrkande vill jag yrka bifall till reservation 5.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ge många personerhär beröm för sina inlägg, åtminstone i delar avdem: , Per , , och många andra, som harriktat en så formidabel och svidande kritik mot AssiDomänaffären och regeringens sätt att sköta den.Man kan väl egentligen bara ställa sig frågan huralla då kan gå med på den, förutom vi själva ochMiljöpartiet, om det finns en sådan grundläggandekritik mot hela förslaget. hade förvissoockså ett eget avslagsyrkande av densamma, somman inte heller har följt.Inger Strömbom talar om en karamell som varsnabbt ihopkokad. Det ger mig anledning - jag kaninte undgå det - att läsa följande lilla dikt som jag hargjort i hast:Denna snabbt ihopkokta karamellsväljer de nästan alla utan gnäll.Men var ligger det söta?Jag ser bara röta.Yrka på avslag,int bara gnäll!Anf. 135 () replik:Fru talman! Vi måste vara medvetna om att AssiDomän är ett affärsföretag, ett aktiebolag, och attstaten är majoritetsägare. Man måste se på detta fak-tum. Man kan inte bara sätta stopp för eller skjuta uppen sådan här affär. Har den börjat rulla måste man tahänsyn till aktieägarna och värdet på företaget. Ochdärför bör affären genomföras.Men tillsammans med och alla andramåste vi arbeta för att de krav och de önskemål somvi alla har talat om här kan upprätthållas under ge-nomförandet av hela den här affären. Vi får integlömma bort bl.a. miljöfrågorna. Det vill vi inte ochdet vill inte heller.Anf. 136 () replik:Fru talman! Det äger sin riktighet att vi inte hellervill det.Men jag menar att vårt ansvar ligger i att inte låtaaffärer eller andra saker bara rulla på. Det är just detsom är vårt ansvar. Vi upptäcker nu grundläggandefundamentala fel med en så här stor affär som detfaktiskt är fråga om - av landets totala yta, det ären jätteaffär. Då kan man inte på grund av tidsaspek-ten - och ingen har ännu kunnat förklara varför det ärså bråttom - bara låta affären gå.Det är väl egentligen det som jag i princip mot-sätter mig.Anf. 137 ():Fru talman! Det som skall sägas i den del som av-ser är egentligen redan sagt. Men jag villändå göra vissa understrykanden.Vi skall komma i håg att bakom det förslag somnu finns om fanns det tre huvudpunkter.Man skulle skapa ett större utbud av råvara, manskulle skapa en bättre kapitalstruktur i man skulle kunna tillgodose en del naturvårds-krav som man annars kanske inte skulle kunna göra.Det tycker jag är viktigt att man kommer i håg. Detvar faktiskt virkesråvaran som kom som nummer ett.Flera köpsågverk i inland håller på attgå över styr. Många är i en konkurssituation. Någrahar inlett konkursförfarande, och därmed hotas väl-digt många jobb. Bara mot den bakgrunden är detviktigt att affären kommer att genomföras. Med dennuvarande situationen låser man inne mycket av vir-kesvolymerna i egen industrirörelse.Det har också sagts av bolaget att det är viktigt får en bättre balans där, även om beskeden inteär riktigt entydiga.Det hade naturligtvis varit önskvärt att den över-förda arealen hade varit större. Säg att det hade varitbortåt 1 ½ miljon hektar. Då skulle situationen havarit en helt annan.