prot · GL0954 · 1998-01-22 00:00:00 — Det är klart att detfinns en poäng i ett pensionssystem bakom vilket detfinns en bred uppslutning i kammare.Vänsterpartiet har inte orkat med det och inte hellermed en del andra saker. Någon skattekilsökninghandlar det alltså inte om.KoldioxidskattenAnf. 230 ():Fru talman! Jag har en fråga till biträdande ar-betsmarknadsminister . Jag har ettutdrag där statsrådet apropå koldioxidskatten uttalaratt lagen bör ändras så att man skiljer på förbränningoch förädling. Förädling skall vara skattefri, har stats-rådet uttalat.Den 1 juli 1997 fördubblade regeringen koldiox-idskatten. Det har fått till följd att massaindustrin tarut ett högre pris för råtallolja, som det finns en be-gränsad tillgång av. Råtalloljan förädlas bl.a. av , ett företag i somsysselsätter ungefär 200 personer. hotas dessa200 arbetstillfällen eftersom företaget inte avser attinvestera i om råtallol-jan inte finns att tillgå till konkurrensmässigt pris.Avser statsrådet att vidta åtgärder för att förhindraatt ett företag som avvecklar ar-betstillfällen i ?Anf. 231 TALMANNEN:Frågan skall ställas till den som har att handläggadet som frågan gäller - i det här fallet skatteministern.Anf. 232 Statsrådet ():Fru talman! ställde en konkretfråga om ett företag som har varit ak-tuellt i diskussionen om biobränslen och alternativanvändning av biobränslen. Jag känner väl till företa-get. har det pågått diskussioner med detföretaget om dess ställning. Företaget har dock över-levt under alla år som diskussionen pågått. Det ärklart att man ser ett problem här. I och med attbiobränslen blir alltmer attraktiva kommer företagetskostnader för användning av denna råvara att öka. Såär ju fallet.Från partiledardebatten i går uppfattade jag attPatrik partiledare var mycket tydlig när detgäller särskilda skatter för att stödja företag, t.ex.spånskiveindustrin. Sådana skatter kunde man intetänka sig. Här har vi en exakt parallell till det. I dettafall handlar det om råtallolja. Jag antar att PatrikNorinder också här är bestämd i sin uppfattning,nämligen att särskilda skatter för att stödja dennaindustri inte är aktuella.Det pågår en diskussion med företaget om detfinns något annat att göra men på skattesidan är alltsåinte någon åtgärd aktuell.Anf. 233 TALMANNEN:Jag vill påminna om det jag läste upp som ärreglerna för frågestunden, nämligen att frågorna avsesberöra det ansvarsområde som respektive statsråd hari regeringen.Anf. 234 ():Fru talman! Jag tyckte att frågan var typisk förUlrica område. Hon har ju uttalat att föräd-lingen skall vara skattefri. Detta är en principfrågamen frågan har också med arbetstillfällena i Söder-hamn att göra.Principfrågan rör område, dvs. omvi skall använda biomassa till att förädla eller om viskall använda den till uppeldning. Kanske kunde jagfå ett klarläggande från . Skall biomas-sa alltså användas till uppeldning eller skall den för-ädlas vidare?Anf. 235 Statsrådet ():Fru talman! För att det inte skall bli något miss-förstånd vill jag säga följande. Biobränsle är skattebe-friat. Det är alltså inte särskilt skattebelagt att användadet.Från skattesynpunkt skall man inte använda sär-skilda skatter för att styra användningen så konkretoch detaljerat, för då hamnar vi i ett skattesystem somleder till ett moras. Detta får tillväxthämmande effek-ter i hela samhället. Det finns många önskningar frånmånga olika branscher och många olika företag om attfå särlösningar på skattesidan men det är inte ett sär-skilt lyckat sätt att hantera sådana här frågor.Anf. 236 Statsrådet ():Fru talman! Eftersom i denna frå-ga riktade sig till vill jag understrykaatt frågestunderna inte är till för att fråga regeringsle-damöter om vad de möjligen hittade på som riksdags-ledamöter.Den text som läste upp är en text ien motion som somriksdagsledamot skrev under. Här är det faktisktskatteministerns område det gäller, och han har svaratpå frågan.Som riksdagsledamot - det vet jag iriksdagen och det gäller oss allihop - skriver man avolika anledningar ibland under motioner. Det här ären anledning.Anf. 237 ():Fru talman! Vad det här gäller är faktiskt ett utta-lande av . Jag talar alltså inte om enmotion, utan har gjort uttalandet ifråga i sin egenskap av statsråd; detta som ett litetförtydligande.Självklart ställer jag mig bakom att vi inte skall hanågra skatter på det här området men vi måste hitta enlösning i frågan om hur vi kan klara arbetstillfällena.Det är anledningen till att jag ställde min fråga tillUlrica . tappar alltså200 arbetstillfällen om det inte går att få en lösning idetta avseende. Det finns olika alternativ men rege-ringen har blockerat frågan. Vi kommer inte längre.Thomas vägrar att diskutera frågan vidare menvi måste alltså hitta en lösning för att klara arbetstill-fällena.Polisens organisationAnf. 238 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till färre brott utreds och upp. Allmänhe-tens förtroende för polisen minskar. Polisen själv harnu gjort en utredning om det. Ett av skälen till detta äratt allmänheten har väldigt svårt att nå fram till poli-sen för att t.ex. anmäla brott. För att visa på proble-met skall jag helt kort ta två exempel på vad som harhänt i sedan det blev en ny polisorganisation.I det ena fallet var det en affärsman som lyckadesövermanna en tjuv. Han lyckades låsa in tjuven. Se-dan gällde det ju bara att få kontakt med polisen somskulle komma och hämta tjuven. Först gick det inte attkomma fram till växeln. När man kom fram till växelnblev man vidarekopplad. Det dröjde så förpolisen att inredningen hann förstöras och tjuvenmåste släppas.I det andra fallet var det en person som såg att ettinbrott skedde. Den här personen rusade till en tele-fonkiosk för att ringa men kopplades bara vidare föratt till slut inte få något svar.I sådana här fall känner man att det är fel på or-ganisationen över huvud taget. Är att ta initiativ för att förbättrapolisens organisation och verksamhet?Anf. 239 Justitieminister ():Fru talman! Situationen är helt oacceptabel menjag är inte säker på att man kan hamna islutsatsen att det är fel på organisationen. Däremotförefaller det att vara fel på växeln.Vad som görs i det stora reformarbete som polisenär mitt uppe i och som handlar om organisatoriskaförändringar, om förändringar av arbetsmetoder ochom förändringar av fördelningen av arbete mellanolika kategorier inom polismyndigheten, är att mansäkerställer att den kompetensutveckling genomförssom behövs för detta. Det handlar om att få pengar föratt kunna göra investeringar i den teknik som är nöd-vändig.Det är dock ingen tvekan om att polisen ligger litetefter i att utnyttja modern teknik, även i och för sigganska traditionell teknik, och att se till att den funge-rar på ett bra sätt.Det finns, tyvärr, många fler exempel av det slagsom kommer med och som visar attdet på en hel del håll i landet inte fungerar bra. Sam-tidigt kan jag säga att det här är problem som polisenfaktiskt mycket intensivt arbetar med. Från regering-ens sida har vi gett närmare anvisningar om hur vi villatt arbetet snabbare skall föras framåt. Vi har sett tillatt man får nya pengar för att kunna göra de investe-ringar som behövs. Vi har också krävt en detaljeradåterrapportering om hur arbetet förflyter; detta för attkunna bedöma om ytterligare något kan göras frånstatsmakternas sida. Det dagliga konkreta arbetet medatt få polisen att fungera väl ligger ute på polismyn-digheterna. Jag vet att man tar detta på största allvar.Anf. 240 ():Fru talman! Först vill jag säga att jag är fullständigt överens om att det är oaccepta-belt att det kan se ut på detta sätt. Som väl är förhållerdet sig på det sättet.Jag menar ändå att detta är en organisationsfrågasom hänger ihop med de stora nya polismyndigheter-na. När man ser på bemanningen av växeln är det juen organisationsfråga. Det är bra att regeringen följerupp detta. Jag upplever att detta måste följas noggrantfrån regeringen. Detta handlar om politikernas ansvar.Jag tycker därför att detta krävs.Anf. 241 Justitieminister ():Fru talman! Jag håller fullkomligt med om attdetta måste följas med stor noggrannhet, både frånregeringens sida och från sida. Det organsom vi kan använda oss av för att verkligen utföra ennoggrann uppföljning av det hela är ju Rikspolissty-relsen. Det är dit som vi har lämnat instruktionerna.Rikspolisstyrelsen har säkerställt att den har resur-ser och en egen organisation som gör det möjligt attgöra både de besiktningar som behövs av hur detfungerar men också att vara det stödjande organet föratt få detta reformarbete att gå framåt med litet störrehastighet, så att man kommer över de övergångs-problem som varje nyordning och varje myndighetleder till.Jag har precis samma brist på tålamod som vemsom helst när det gäller att man inte kommer fram tillett bra resultat. Men tycker jag att vi skallha respekt för att det är ett stort, svårt och för framti-den viktigt arbete som polisen nu gör och att vi skallvisa litet tålamod, men naturligtvis inte på något sätteftersätta våra krav.Begränsning av övertidsuttagetAnf. 242 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . Det är väl känt att mångamänniskor arbetar övertid. Väldigt många män-niskor som har ett arbete arbetar oerhört mycket. Detkan vara lämpligt med en viss över-tid. Men i förlängningen ger det arbetsskador. sliter ut sig. Det är ett samhälle som vi inte villha. Vi har ju jobbat väldigt hårt för att vi skall få enbättre arbetsmiljö, så att människor skall hålla sigfriska av sitt yrkesverksamma liv.Det pågår en omfattande diskussion ute i samhäl-let om vi inte på något sätt skulle kunna åtgärda över-tidsuttaget.Jag ställer därför följande fråga till statsrådet : Tänker statsrådet göra något som inne-bär att man kan begränsa övertidsuttaget?Anf. 243 Statsrådet ():Fru talman! Jag får tacka för att jag får en frågasom har med mitt ansvarsområde att göra.Precis som säger finns det ett stortövertidsuttag i vårt samhälle. Jag tycker att det ärviktigt att man får ned det. Framför allt är det olyck-ligt att så mycket av övertiden är planerad. Men somkammaren vet tycker jag också att arbetstiderna börförkortas men att ansvaret för det bör ligga på arbets-marknadens parter. ser jag i den pågående avtals-rörelsen att just arbetstidsfrågan är en känslig fråga.Jag tror därför att det vore olyckligt att störa förhand-lingarna mellan arbetsmarknadens parter genom attföreslå förändringar i arbetstidslagen nu under våren.Jag delar alltså oro över och upp-fattning om att vi på olika sätt måste få ned det storaövertidsuttaget och bli bättre på att planera toppar iproduktionen och på att dela på det arbete som skallgöras. Men jag avser inte att lägga fram något förslagtill om en ny arbetstidslagstiftning undervåren med hänsyn till den avtalsrörelse som pågår därarbetstiderna också tar ett stort utrymme.Anf. 244 ():Fru talman! Om statsrådet nu inte tänker läggafram något förslag till undrar jag om detfinns någon annan möjlighet att påverka debatten föratt minska övertidsuttaget.Anf. 245 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan redan se hur politiken har på-verkat parterna i avtalsrörelsen. Vi har haft en breddebatt i samhället om både övertidsuttag, och hur detpåverkar möjligheterna att få ned arbetslösheten ochhur också den stora övertiden också påverkar justarbetsmiljö och folkhälsa, och om hur snett fördeladearbetstiderna är mellan kvinnor och män påarbetsmarknaden.Vid de träffar som jag har med arbetsmarknadensparter märker jag att den politiska debatten har gettgehör. Vi kunde också se det konkret i det avtal somPappers träffade med , där man fick igenomen arbetstidsförkortning. Då kan vi tycka att den varför liten och att det går för långsamt. Men jag ser detändå som mycket positivt eftersom man gjorde ettideologiskt avbräck från den inställning som man hårthar hållit fast tidigare och då man har hävdat att ar-betstidsfrågan inte var något som man ville diskutera iavtalsrörelsen. Men har man gjort det och ocksåenats om en arbetstidsförkortning.Jag har därför för avsikt att vid mina kontaktermed arbetsmarknadens parter fortsätta att lyfta framdetta som en politisk fråga och som en viktig fråga.Kidnappningen av ett svenskt par i DagestanAnf. 246 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utrikesmi-nister . Den gäller det unga svens-ka paret, och som kidnappadesför sedan. Alla tycker förstås att det är enmycket svår och bekymmersam situation.Det som jag undrar i sammanhanget är om det harvunnits någon klarhet i om paret befinner sig i Da-gestan eller i Tjetjenien.Sedan har jag även funderat litet grand över omdet är klokt att man från svensk sida, även från utri-kesministern, uttalar att inte kan göra såmycket åt detta och att det är svårt för attpåverka något i eller i . Ambassa-dören har också sagt att paret aldrig borde ha åkt dit.Detta kan ju ge vissa ursäkter till när detgäller att göra alla ansträngningar i fallet.Anf. 247 Utrikesminister ():Fru talman! Det är naturligtvis en mycket tragiskoch beklaglig situation när ett ungt par på detta sätthålls kidnappade. Vi vet inte särskilt mycket om derassituation. Vi fick en kontakt via myn-digheterna i dit någon hade ringt och hälsatatt paret var i livet och vid god hälsa. Det är den endakontakten som har varit, och det är det enda vi vet.Det är vanligt att kidnappningar i ledertill att man tar sig över till , förmodligendärför att de ryska myndigheterna där har ännu mind-re möjligheter att agera. Det är något som vi måstekänna till. Det gör alla andra, och det är lika bra att visom svenskar också känner till att så är fallet.Jag har ändå velat ta upp detta med den ryske utri-kesministern, eftersom det kan finnas trådar som hankan dra i. Jag har också behandlat frågan med denvice försvarsministern i , eftersom det finnspolska medborgare som befinner sig i en likartadsituation. Vi försöker alltså att på olika sätt skaffainformation och möjlighet till samarbete för att kom-ma till rätta med denna situation.Jag tycker inte att man nu behöver strö salt i såreni fråga om att paret fanns i området över huvud taget.Låt oss ta den diskussionen . Det är uppenbartför var och en att detta är ett farligt område.Anf. 248 ():Fru talman! Det var bra att jag fick höra av utri-kesministern att man inte behöver uttala sådana sakernu när situationen är akut. Även om det kanske inte ärså klokt att befinna sig i vissa områden är ju situatio-nen som den är.Jag undrar om man i en sådan här situation inteockså måste tänka sig att man skall befinna sig påplats? Räcker det att vara i i detta fall, ellermåste folk sändas antingen till , där det i allafall skedde, eller kanske vidare till ? Jagtror att svenska folket, och inte minst de anhöriga,förväntar sig att man agerar från svensk sida, även omdet är väldigt svårt.Anf. 249 Utrikesminister ():Fru talman! Vi har naturligtvis en organisation fördetta på UD i . Vi har en nära kontakt medframför allt pingstkyrkan i , som paret och på vars uppdrag de åkte till detta område.Sedan är det ambassaden i som tar ett myckettungt ansvar. Ambassaden hade ju som bekant ocksåen kidnappningsaffär , så man är därmycket belastad med dessa frågor. Men man har därtagit detta på stort allvar och gör stora och förtjänst-fulla insatser.Vi är också beredda att skicka en diplomat till Da-gestan, om det kan vara till någon nytta. Men manmåste först bedöma nyttan innan man sänder någon,eftersom det är farligt för alla utlänningar att vistas idetta område.De offentliga finansernaAnf. 250 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till ThomasÖstros.I följer man kontinuerligt deoffentliga finansernas utveckling. Man har en budge-tavdelning, en ekonomisk avdelning och återkom-mande redovisningar för ministrarna hur budgetenutvecklas. Det har gått en sedan sep-tember när finansplanen lades fram. Det har blivitsämre därför att Asienkrisen har sänkt räntorna - detär i och för sig positivt. BNP-prognoserna har juste-rats ned, växelkurserna har försvagats och nya utgifterhar tillkommit.Jag vore väldigt tacksam, , om jagkunde få en redovisning för läget, saldot för de of-fentliga finanserna i de senaste redovisningar som nihar fått.Anf. 251 Statsrådet ():Fru talman! Självklart följer Finansdepartementetväldigt noga det som sker. Utvecklingen i östra tagit en mer oroande vändning efterhand än vadman först kunde bedöma. Alla länder som har denmöjligheten följer detta väldigt noga och naturligtvisanalyserar vad det kan innebära för de offentligafinanserna. Man skall inte överdriva oron till att gällaatt det är ett stort hot mot svenska offentliga finanser.Vi har kommit till en situation där vi har en grundläg-gande stabilitet i våra finanser som gör att vi faktisktkan hantera den här typen av oväntade situationer ivår omvärld.Ett land som med en väldigt öppen eko-nomi måste alltid följa och vara berett att agera närsaker och ting händer i vår omvärld. Vi lägger vårbedömning om budgetprognoserna i samband medvårpropositionen.Anf. 252 ():Fru talman! Det är inte svårt att göra marginalkal-kyler på detta. Jag har själv gjort sådana. De visar attdet överskott som hade funnits i planerna 1998 nu ärborta med de siffror som gäller utan någonframtida försämring. har det budgetöver-skott som planerats bytts mot ett litet underskott.Det är inte för mycket begärt att regeringen när detär så långa perioder mellan budgetarna redovisar ochåterkommer med något slags uppfattning om hur deoffentliga finanserna utvecklas, inte minst mot bak-grund av att statsministern tycks ha drabbats av någotslags budgetinkontinens. Han droppar en miljard häroch en miljard där. Han droppade 3 miljarder i ettTV-program , några miljarder utanför kamma-ren i går. Kombinationen av en försvagad ekonomiskutveckling och ökade utgifter talar för att vi nu fårnågot slags klarhet i hur budgetsaldot utvecklas.Anf. 253 Statsrådet ():Fru talman! har ju erfarenheterbåde som prognosmakare och som en av de ansvarigai under den borgerliga regering-sperioden. Jag tror att om han studerar utvecklingenoch jämför trovärdigheten i att hålla ett mycket fastgrepp om de offentliga finanserna ser han att situatio-nen är väsensskild nu jämfört med hur den var underCarl B period på . Viskulle aldrig någonsin hamna i en situation där vispelar bort det vi har vunnit under tre års mycket hårtarbete med att sanera de offentliga finanserna, i formav att skära ned utgifter och att höja en del skatter,som gör att vi är på väg att få en av västvärldens star-kaste offentliga finanser.Självklart påverkar omvärlden även svensk eko-nomi. Vi skall inte dramatisera den utvecklingen ionödan. Man skall inte hoppas på att det nu händernågonting som skulle knäcka svensk konjunktur. Viföljer utvecklingen, den påverkar oss. Än så längefinns det inte något skäl till någon större oro, men detär viktigt att följa det noga.Vill mer noggrant diskutera bud-getprognoserna och när de släpps föreslår jag att hanställer en interpellation till . 254 ():Fru talman! Jag misstänker att ni får nästan må-natliga rapporter från som följerbudgetutfallen. Kan regeringen tänka sig att litet täta-re ge oss här i en återrapportering av vad nifår från ?Anf. 255 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller frågan om rapporteringrekommenderar jag en interpellation till finansminis-tern. När det gäller själva sakfrågan, läget för Sveri-ges offentliga finanser, är vi i en situation, vilketockså fallande långräntor i visar, där vi har ettmycket starkt grepp om de offentliga finanserna. Omomvärlden för skulle tro att Sverigeskulle tappa greppet skulle långräntorna självfalletsticka i väg. Det har vi varit med om . Vi harupplevt det ganska brutalt. I det här läget fallerlångräntorna i . Vi har mindre räntemarginaltill än vad vi haft så långt man kan minnas.Förtroendet för de svenska finanserna är mycket stortfrån omvärldens sida. Det finns inget skäl för riksda-gen att ha ett sämre förtroende.ReklamskattenAnf. 256 ():Fru talman! presentera-de sitt betänkande och drog slutsatsenatt reklamskatten är både orättvis och konkurrenss-nedvridande. Denna uppfattning har statsrådet flera tillfällen uttalat att han delar, också underförra året. förväntar man sig att statsrådet skallvara exekutiv och dra slutsatser av sina egna uppfatt-ningar och även föreslå ett avskaffande.När avser statsrådet att lägga fram ett förslag omavskaffande av reklamskatten?Anf. 257 Statsrådet ():Fru talman! En skatteminister skall alltid vara ex-ekutiv, men budgeten måste ha någonting att säga tillom i det sammanhanget. Det finns ingen möjlighet tillskattesänkningar som inte är finansierade.Jag har tagit emot utredningen som argumenteraratt reklamskatten är det problem med. Utredningenföreslår att den skall avskaffas. Jag instämmer i ut-redningens analys, att reklamskatten för med sig pro-blem, men jag ser inte nu ett budgetutrymme för attavskaffa den. Vi måste också väga olika åtgärder motvarandra. Det gör vi i budgetarbetet, och det kommervi även att göra inför vårpropositionen.Anf. 258 ():Fru talman! Det finns en aspekt till på detta. Enligtdet 6 EU-direktivet är det sannolikt på det viset attkommissionen kan komma till slutsatsen att lagstift-ningen inte kan vara tillåten. I de andra nordiska län-derna avskaffade man den i samband med EU-medlemskapet. Då är frågan om man skall vänta fördet första på att kommissionen kommer med ett påpe-kande eller för det andra på att tryckerinäringen flyttarsin produktion utomlands innan man drar slutsatsen,eller om man först i efterhand konstaterar att det härbehöver vi göra med hänvisning till hur budgetlägetär. Risken är att produktionen flyttar, och då blirbudgetläget i alla fall sämre, och så får man dessutompå sig ett påpekande från kommissionen.Anf. 259 Statsrådet ():Fru talman! Självfallet skall vi föra en dialog medEU-kommissionen i den här frågan precis om i mångaandra skattefrågor. Att avskaffa reklamskatten kostaruppemot en miljard. Jag vet att Grafs parti är berettatt låta vård, omsorg och skola betala detta. Det ärinte regeringen beredd att göra. Det finns inte i dagnågot budgetutrymme för att betala reklamskatten. Jaginser problematiken, men det får vänta till framtidabudgetarbete.Anf. 260 ():Fru talman! Vi har en helt annanfinansiering för avskaffande av reklamskatten. Jaghänvisar till de motioner som vi har skrivit som up-penbarligen statsrådet inte tagit del av.En sista fråga: Bedömer statsrådet att det finns ettstridaktigt förhållande mot i det här fal-let? Det fick jag ingen kommentar till.Anf. 261 Statsrådet ():Fru talman! Jag är inte i stånd att bedöma om detstår i strid med EU-direktiv. Däremot instämmer jag iatt det finns problem med reklamskatten, men det kaninte vara just den frågan vi prioriterar högst av allanär det gäller att använda de resurser som vi äntligenfår för att satsa framåt i Sverige.BarentsrådsmötetAnf. 262 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern,hemkommen från ett mycket viktigt uppdrag iBarentsrådet, där frågan om Sallaövergångens statussom internationell gränsövergång har behandlats. Detskulle vara utomordentligt intressant att höra hur detgick.Anf. 263 Utrikesminister ():Fru talman! Jag är skyldig ett svar påden frågan. Det har frågats om den övergången tidiga-re, så det var bra att jag fick den här frågan.Nu har vi kommit så långt beträffande denna sym-bolfråga i att och Rysslandhar träffat ett avtal om att internationell trafik överSalla välkomnas. Det är viktigt för oss svenskar fördet är vi som haft svårigheter att passera gränsen där.Det räcker inte bara med ett avtal, utan det måstefysiskt finnas anläggningar, en gränsstation. Vägenmåste förbättras fram till övergången. Detta har avsatt pengar för att klara.Nu handlar det om att få mandatet klart mellan EUoch . Sedan skall man börja bygga och få detklart. Vi hoppas alla att detta skall bli klart under1998. Jag kan inte lova det, men det är inriktningen -1998 eller början av 1999.SkatteväxlingAnf. 264 ():Fru talman! Den brittiske finansministern sade i går i att hans regeringkommer att göra skatteväxling till en paradfråga undervåren.