prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — Produktionen är stor, betydelsen avexportinkomsterna är stora, även om sysselsättningeninte är det viktigaste. Alternativet är att satsa på desmå och medelstora företag som är på väg upp.Med den linje som föreligger med utveckling avkompetens osv. går det att se optimistiskt på framti-den och att kan utvecklas till det bättre. Mendet är också viktigt att se till att alla regioner ochlandsdelar ges möjlighet att utvecklas.Anf. 286 ():Herr talman! God poesi bör säljas på apotek.Skriv ut en . Ordinera en dikt av Sö-dergran eller . Poesi eller annan kulturverk-samhet har sådana nyttiga och förbryllande biverk-ningar och läkande effekter att de borde användas ihälsoarbetet.Detta sade den 70-årige diktaren i entidningsintervju häromdagen.Kultur förlänger livet. Det finns vetenskapliga un-dersökningar som visar att regelbundna kulturupple-velser som teater, konserter, idrottsevenemang, konstosv. ger bättre hälsa och längre liv. Kultursektorn ärden nya industrin för att möta nutidsmänniskans be-hov. Vi har i en rad exempel på enskildakonstnärer och musiker som i sig själva omsätter merän stora industriföretag. Jag kan nämna ,och Ace of Base. finns svenska musikerrepresenterade i det internationella musiklivet somaldrig . Det är frukten av ett gediget och uthålligtarbete inom den obligatoriska kommunala musikun-dervisningen.Kultur skapar framtidstro, främjar skapande ochfrigör kreativitet hos människor som kan leda till nyainitiativ och ny företagsamhet.Ofta framhålls att kultursektorn varit relativt fre-dad i besparingstider. I nominella tal är det så. Sam-tidigt sett i ett tioårsperspektiv har kultursektornsandel av BNP minskat. Eftersom kultursektorn är såarbetsintensiv, innebär det att många kulturarbetareblir av med sina jobb och går ut i arbetslöshet.Jag tänkte uppehålla mig litet grand vid arbets-marknadspolitiken kontra kulturpolitiken.Samtidigt som anslaget till hela kulturområdetuppgår till ungefär 4,7 miljarder, inklusive folkbild-ningen, kanaliseras ungefär 1,3 miljarder till densektorn via arbetsmarknadspolitiken. Vi brukar oftatala om att olika arbetsmarknadspolitiska åtgärdersnedvrider konkurrensen mellan företagen. Men iingen annan sektor är relationen till arbetsmarknads-politiken så sned som inom kultursektorn.Här sitter vi och beslutar om kulturpolitiska målsom sedan riskerar att urholkas på grund av att en stordel av kulturpengarna fördelas på annat sätt. skallerkännas att mycket bra har skett inom kultursektorntack vare arbetsmarknadspolitiska medel. En del me-del måste gå den vägen även . Men jagmenar ändå att det vore betydligt bättre att medelfördes över från arbetsmarknadspolitiken till kultur-politiken så att riktiga jobb kan skapas för konstnä-rerna.I utredningen åt konstnärer pekar man påeffekterna av nuvarande ordning. Där framgår att tillkulturpolitiken hör att vidga gränserna. Arbetsmark-nadspolitikens roll är att hålla sig inom dessa gränseroch inom dem fullgöra arbetsmarknadspolitiska mål.De principerna kan tyckas vara självklara. Men underen har det faktiskt varit tvärtom. Kulturpo-litiken har snävat av gränserna för konstnärer. Ar-betsmarknadspolitiken har öppnat gränserna och ialltför hög grad nyrekryterat ej kvalificerade kulturar-betare till konstnärernas arbetsmarknad.Allt detta har lett till en accelererande spiral därfler och fler okvalificerade kulturarbetare hamnarinom kultursfären och får del av dessa arbetsmark-nadsmedel. Utredningen lägger fram en rad förslagför att förbättra situationen, bl.a. om att det är nöd-vändigt att definiera konstnärernas arbetsmarknad ochvilka som är konstnärer på samma sätt inom bådasektorerna. Vidare föreslås att arbetsförmedlingenKultur får ett direktanslag från AMS och en del vikti-gare insatser t.ex. till Centrumbildningarnas förmed-lande verksamhet, arrangörsstöd, ett rådgivningscen-ter för dansare och en tredje anställningsform inomteatern. Det föreslås också att 50 miljoner skall förasöver från till Kulturde-partementet.Allt detta är steg i rätt riktning. Men jag menar attdet behövs ett betydligt större grepp för att t.ex. kul-turinstitutioner och fria grupper av skådespelare skallkunna arbeta på ett bra sätt. Vi är på väg att hamna ien situation där projekt och free lance-arbete nästantar över basverksamheten inom kultursektorn. Dekulturarbetare som arbetar free lance har en tendensatt flytta till med en större arbetsmarknadoch större möjligheter till att få jobb. De bidrar på detsättet till koncentration till storstäderna och utarmningav kulturlivet på landsorten - vilket är förödande.Jag hoppas att regeringen när propositionen omkonstnärerna och deras arbetssituation skall läggasfram i vår beaktar dessa frågor och låter kultursektornfå del av de pengar som skall gå till kultur. Resultatetskulle bli fler riktiga jobb och ett bättre kulturliv förhela landet. Det skulle vara mycket bra för Sverigeoch minska arbetslösheten.Anf. 287 HANS ():Herr talman! I denna ganska sena afton skall jagprata litet allmänt kring arbetsmarknadspolitik ocharbetsmarknadsfrågor. Jag kan med glädje konstateraatt utvecklingen har vänt i , inte bara när detgäller ekonomin utan också jobben. Det är litet tristmed tanke på dagens debatt att konstatera att det inteär alla som är glada över den utvecklingen. Det finnssomliga som tycker att det inte är så bra att det går braför Sverige.En anledning till att det går bra även när det gällerjobben är att ekonomin fungerar bra, räntorna harsjunkit och är rekordlåga och inflationen är låg. Detgår bra för den svenska arbetsmarknaden jämfört medomvärlden. rapporterades en studiefrån EU, där man konstaterar att arbetslösheten sjun-ker i hela EU. Men i den jämförelsen framgår det attarbetslösheten sjunker mest i . Det känns juväldigt positivt, inte minst med tanke på alla de kritis-ka synpunkter som har framförts i talarstolen närdet gäller det sätt som utvecklingen i harvänts på.Vi kan också titta på enskilda orter. Det är ortersom starkt bevisar att talet om att kamouflera arbets-löshetssiffror inte är korrekta. är en ort somär hårt drabbad av omställningen, av strukturomvand-lingen och neddragningen inom försvarsindustrin.Den öppna arbetslösheten var omkring15 %.Senhösten 1997 är arbetslösheten . Det ärmycket, men det är oerhört mycket mindre än 15 %.Detta har inte skett genom att arbetslösa har gömtsundan i olika åtgärder eller i utbildning, utan genomen mycket aktiv näringspolitik på det lokala planet.Man har sett till att få nya verksamheter till Karlsko-ga. Företagare har flyttat från andra länder och etable-rat sig därför att de har sett att den arbetskraft och deutvecklingsmöjligheter de behöver har funnits.Nu när det går så här pass bra för är detviktigt att arbetsmarknadspolitiken är i fas med kon-junkturutvecklingen. Därför är det, tycker jag, väldigtbra att regeringen och AMS tonar ned volymmålet tillförmån för mer av arbetsmarknadsutbildning i rikt-ningen kvalificerad yrkesutbildning.Men det finns också anledning att fråga sig varfördebatten om flaskhalsar nu har tagit fart. Att företagenbehöver nyanställa i en konjunkturuppgång, att debehöver nyanställa nyckelpersoner kan ju inte varanågon nyhet. Jag frågar mig varför man från närings-livet och från de olika företagen inte har talathögt och tydligt om behovet av kvalificerade yrkesar-betare. Det är ju inte enbart ett ansvar för samhälletatt stå med färdigutbildade yrkesarbetare vid fabriks-grindarna när företagen behagar öppna och ropa påmer arbetskraft. Företagen skall vara med och ta sittansvar när det gäller planering men också ekono-miskt.Vi har en mängd olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Jag ser att jag inte hinner gå i genom särskiltmånga av dem på den talartid som återstår. Jag skallnämna något om resursarbeten som från den här ta-larstolen har kritiserats från både höger ochvänster. Jag tycker att det är litet märkligt. Jag tror attdet till stor del beror på att man inte har velat se depositiva delar som ligger i resursarbeten.Det leder faktiskt till att arbetslösa människor fårhögre inkomst. Det leder till att de blir delaktiga iarbetslivet. Det leder till att den personal som är an-ställd inom vården behöver slita litet mindre därför attdet finns fler händer till hands. Dessutom leder det tillatt det i kommuner och landsting den dag som eko-nomin blir ännu starkare och generationsskiftet tar fartfinns arbetskraft som är redo att gå in och direkt ta enanställning.Avslutningsvis, herr talman, hade jag tänkt prataen del om generationsväxling och de särskilda be-kymmer som finns på bruksorterna. Men det torde jagfå göra vid ett annat tillfälle med tanke på att jag justnu har kvar av min taletid.Anf. 288 ():Herr talman! har vi ägnat en hel dag åt syssel-sättningsfrågor. Arbetslöshet är ju något som berörväldigt många människor i . Den ofrihetoch otrygghet som det innebär gör att man känner litetvanmakt inför frågan om hur vi skall lösa arbetslöshe-ten.Man måste också gå tillbaka i tiden och titta påhur massarbetslösheten kunde bli verklighet i Sverige.Tidigare i dag har nämnts den förraregeringens bidrag till det. Vi har bankkrisen. Mennågot vi sällan diskuterar är den strukturförändringsom har skett framför allt i industrin, men även inomandra sektorer. Man kan se att tekniken harutvecklats. Man har fått en betydligt smalare organi-sation och de enklare jobben har försvunnit. Mankräver en längre utbildning och mer kvalificeradeyrkesarbetare. Många som är arbetslösa är kom-na litet och har ingen utbildning att fallatillbaka på.Jag vill också likt föregående talare, , ta fram frågan om flaskhalsarna. Varför har maninte gjort någonting från arbetsgivarsidan när man ärklart medveten om att sådana här flaskhalsar kommerförr eller . Vi har haft dem tidigare och detledde till att löneutvecklingen blev enorm och att vifick en inflation som gjorde att fler jobb försvannsenare.Herr talman! Hur gör vi då för att komma ur mas-sarbetslösheten? Jag vill peka på några delar som jagtycker är viktiga.Det första är det livslånga lärandet. Vi ser en för-ändring på arbetsmarknaden . Man har inte längesamma jobb. Man kommer inte att ha samma jobb isamma utsträckning som tidigare, då man kanskebörjade och sedan varkvar inom samma yrke. Jag tycker att vår utbildnings-satsning som vi har inlett är enmycket bra del i detta. Trots att man har jobbat kan man återigen gå tillbaka och lära signågot nytt och utvecklas i det yrke som man en gånghar påbörjat eller kanske rent av byta yrke därför tycker att man inte trivs riktigt bra i det man har.Det är också något som naturligtvis kommer att ökasysselsättningen och där man har fler utbildningsin-satser.Det andra är omställningen till det hållbara sam-hället. Jag tror att energiomställningen kommer attvara det som bidrar till en mängd nya jobb. Det gällerframför allt byggnadsjobb men även industrijobb.Tjänstesektorn kommer naturligtvis också att ta del.En annan fråga som jag tror att vi inom den när-maste tiden kommer att få ägna oss åt och fatta beslutom är förkortad arbetstid. Jag tror inte att man i denutsträckning som behövs kommer att komma överensavtalsvägen. Till det skall man naturligtvis kopplaskärpningar i lagstiftningen när det gäller övertidsut-tag.Något som jag däremot inte tror kommer att bidraär avregleringen av arbetsrätten. Många hävdar att detskulle skapa mer sysselsättning. Vi har bl.a. i dessadagar fått en mängd skrifter från en ny organisationsom bildades och som kallar sig för Svenskhandel. Man pekar på att en avreglering av arbetsrät-ten skulle skapa mer sysselsättning. Jag tror inte det.Det skapar bara en massa otrygghet och gör att män-niskor blir mer ovilliga. De blir ovilliga att konsume-ra, och på det sättet minskar sysselsättningen i ställetför att öka.Något som jag inte heller tror skapar fler arbetenär den otrygghet som lägre ersättningar i socialför-säkringssystemet skulle innebära. Återigen får vi lägrekonsumtion och det skapar inte fler arbetstillfällen.De två bitar som jag vill framhålla är alltså ny ut-veckling mot det hållbara samhället och det livslångalärandet.Anf. 289 ():Herr talman! Jag tänker tala utifrån en något an-norlunda infallsvinkel men ändå ta upp något somanknyter till dagens rubrik, sysselsättning. För enpositiv utveckling av sysselsättningen i privata företagmen också i offentlig sektor krävs kompetenta led-ningar, som har förmåga att tillsammans med de an-ställda utveckla verksamheten på ett professionelltsätt och som ser, uppskattar och ger de anställda möj-lighet till vidareutbildning. Kompetenshöjning inomföretagen är en förutsättning för den verksamhetsom vill finnas kvar och dessutom kanske växa.Men har det uppstått några frågetecken sombör lyftas fram i något forum.S-E-Banken satsar på glödande kol och häxor somkompetensutveckling. Vi har via medier kunnat följahur 800 chefer har undersökt energier, träffat häxoroch gått på glödande kol. Detta är enligt mig intenågot som stärker förtroendet för bankväsendet.Telia skall ha låtit 300 av sina chefer gå på kurshos en sekt, TM-rörelsen. TM är grundad av gurunMaharischi . Det är minst sagt förvånan-de och måste även anses som olämpligt att ett statligtföretag ekonomiskt sponsrar sekter på detta sätt. Hurdet är tänkt att Telias chefer skall tillämpa sina nyför-värvade kunskaper har inte framgått. Men jag väntarmed spänning på motiveringen från . Kanske harman tänkt att övergå från telefoni till telepati.Sedan 1951, då religionsfrihetslagen instiftades, äralla utom kungen fria att tycka och tänka vad de vill ireligiösa frågor. Det är bra. Jag har även stor förståel-se för dem som är sökande och öppna för nya religiö-sa strömningar utanför de stora världsreligionerna.Men som anställd skall man själv kunna välja sinreligiösa väg utan arbetsgivarens inblandning. Perso-nalutbildning och ledarskapskurser behövs men attdelta i New eller sektbaserade kurser får inte varaen förutsättning för att göra karriär inom ett företag.Det är därför oroande att denna flummighet nu ävenfått fäste i ledningar för stora svenska företag. Det äroroande då de stora företagen har helt andra möjlighe-ter än ett litet företag att seriöst granska vad de bordeoch inte borde släppa in över sin tröskel. Det är oro-ande att så många har kommit att beröras.Hur ser det då ut på rekryteringssidan? Utveck-lingen av psykologiska test drevs från början av mili-tärpsykologer men har därefter spridit sig till heltanda områden i samhället. Bland företag i branschenfinns det seriösa men också alltför många charlataneroch lycksökare. Det finns ingen marknadskontrolleller auktorisation på området.Branschföreningar har i regel någon form av etis-ka regler för de personer eller företag som är med-lemmar. När det t.ex. gäller U-Man är företaget intemedlem i någon av de branschföreningar verksammainom området som är kända.Psykologförbundet håller med utgångspunkt i in-ternationell praxis på och utarbetar standard för bådetester och den som testar, men tillämparPsykologförbundet klara regler.Psykologförbundet har också tillskrivit Socialsty-relsen, som i sin tur överväger standardisering av test.Det är angeläget, men har inte till-synsansvar inom arbetslivet och därmed inte heller förrekryteringstest. Därigenom riskerar de att bli oregle-rade. Det är något som också harbekräftat.De fackliga företrädare som jag har varit i kontaktmed uppger att de främst prioriterat de allttätare propåerna från arbetsgivare om fysiska test påmedlemmar. SAF har ingen mening i frågan. Men jagtycker att arbetsgivarens parter här borde ta ett störreansvar än vad de gör i dag.Användningen av test vid urvalsprocesser harnämligen blivit allt vanligare på den svenska arbets-marknaden. Alltfler arbetssökande har kommit attberöras.Herr talman! Vilken arbetssökande vill ifrågasättaden test som kan vara förutsättningen för att få detefterlängtade arbetet? Vem vågar ifrågasätta vilkavärderingar som ligger bakom utvärderingen? Vemvågar fråga var testresultatet skall förvaras - om tyst-nadsplikten?U-Man är t.ex. ett företag som säljer sina test di-rekt till företagen. Ett företag som köper tio test lär fåbetala styck. Den person som testet äravsett för fyller i testet som därefter skickas in till U-Man. skall testet vara utvärderat,men U-Man behåller själva testet. Inga som helstkompetenskrav ställs på dem som genomför testen.Att scientologerna står bakom U-Man har mankunnat läsa i bl.a. . Den svenskagrenen av företagsträdet använder två olika tester, respektive Siluett Profilanalys. Det sistnämndabenämns ibland PFA-profil eller enbart Profilanalys.Det finns även andra företag som utgår från precissamma material.U-test och Siluett Profilanalys bygger på idéerfrån scientologernas grundare . Testenär i princip uppbyggda på samma sätt som dem somscientologerna använder när de rekryterar nya med-lemmar.Herr talman! Jag tycker att det är integritetskrän-kande och oacceptabelt att arbetssökande och densom vill göra karriär inom ett företag skall utsättas försekteristisk rekrytering och personalutbildning. Självtror jag att det är helt fel väg att gå för den som villstärka sitt företag.I de småföretagarbygder som jag kommer från harjag sett mer framgångsrika recept för företagare än attanvända sig av sekter. Jag tycker att man kan lära sigav Gnosjöbygden även i detta fall.Anf. 290 HANS ():Herr talman! Vi har haft en ka-tastrofalt hög arbetslöshet. Det talas ofta om de nega-tiva ekonomiska konsekvenserna av arbetslösheten,både när det gäller samhällsekonomin och när detgäller de arbetslösas personliga ekonomi. Mindretalas det om hur de arbetslösa och deras familjerdrabbas socialt och psykiskt av arbetslösheten. Dettamärks inte minst på barnen som ofta mår mycketdåligt av föräldrarnas arbetslöshet. När man talar meddagispersonal brukar de säga att det faktiskt märkstydligast på barnen när en förälder får arbete igenefter en längre tids arbetslöshet. Då kan man se hurbarnen lever upp igen och riktigt strålar av glädje.Tyvärr är risken nog ganska stor att vi under många årframåt kommer att kunna se effekterna av 90-taletshöga arbetslöshet på många av de barn som hartvingats växa upp i den här situationen. Därför är detviktigt att samhället gör allt vad som står i dess maktför att stötta arbetslösa barnfamiljer.Glädjande nog sjunker nu arbetslösheten. Ävenom antalet arbetslösa är mycket stort kanman se en klar förbättring, och optimismen ökar nurunt om i samhället. Målet att halvera den öppnaarbetslösheten fram kommer med all sä-kerhet att kunna . Det här gör att man ändå kanse ganska optimistiskt , trots att arbets-lösheten fortfarande ligger på en oacceptabelt högnivå.Tyvärr finns det ett område där man inte alls sersamma positiva utveckling, och det är byggbranschen.I går talade jag med ordföranden i största avdelning i mitt hemlän . Det var en mycket dyster beskrivning avsituationen i länet som han kunde ge. Med en öppenarbetslöshet i kåren på och iolika åtgärder är det naturligtvis en fullkomligt oac-ceptabel situation. Det är helt uppenbart att ytterligareåtgärder måste sättas in för att minska byggarbetslös-heten.Vad kan nu göras för att förbättra läget för bygg-nadsarbetarna i och på andra orter?En grundläggande förutsättning är att den bo-stadspolitiska proposition som skall läggas fram omnågra veckor innehåller sådana förslag som innebäratt vi både kan lösa problemen med de s.k. krisår-gångarna och sätta fart på ombyggnads- och repara-tionsverksamheten i det äldre bostadsbeståndet. Det ärockså angeläget att man så snabbt som möjligt kom-mer i gång med de investeringar som behövs för attklara energiomställningen och för att bygga om Sve-rige till ett långsiktigt hållbart samhälle.En annan minst lika viktig förutsättning är att vilyckas stoppa utflyttningen från ochandra utflyttningslän. Det minskande befolkningsun-derlaget skadar kommunernas och eko-nomi på ett förödande sätt och minskar underlagetäven för den privata näringsverksamheten. Därför ärdet nödvändigt att den regionalpolitiska propositionsom skall läggas fram i vår innehåller kraftfulla inslagför att få stopp på befolkningsomflyttningen. De stat-liga myndigheterna och företagen måste åläggas att taett regionalpolitiskt ansvar. Det finns alltför mångaexempel på statliga verksamheter som koncentrerarsin verksamhet till utan att pånågot sätt väga in de regionalpolitiska effekterna. Tvåmycket aktuella exempel på detta är kustbevakningensflytt från till och förslaget inomLuftfartsverket om att flytta flygledningen från Mid-landa till . Om också detta förslag skulle ge-nomföras är det inget annat än en fullkomlig skandal.En tredje grundförutsättning är att utbildnings-satsningen fullföljs, både när det gäller kunskapslyftetoch satsningen på att ge universitets-status. måste också ges möjlighet attfortsätta utvecklas till ett fullvärdigt nätverksuniversi-tet. Då kan Mittuniversitet bli en kraftfull motor förutvecklingen i hela Mellannorrland.Den fjärde grundförutsättningen är bättre kom-munikationer. Den satsning som görs på Botniabananoch byggandet av har inneburit en klarförbättring av kommunikationerna längs . Men det behövs ytterligare förbättringarockså av vägstandarden. Den planerade ombyggnadenav genom behöver tidigareläggas bådeav miljöskäl och av sysselsättningsskäl.Också länsvägnätet behöver rustas upp till en så-dan standard att det är framkomligt året om förskogsindustrins transporter eftersom den modernaskogsindustrin kräver färskt virke för att kunna pro-ducera miljövänliga och konkurrenskraftiga produk-ter. Det går inte att ha vägarna stängda för tung trafikunder långa perioder varje år.Västernorrland är ett exportintensivt län med enbasindustri som bidrar med en mycket stor del avlandets exportinkomster, som importen ärrelativt liten. Därför är det ett nationellt intresse attden elintensiva basindustrin ges möjlighet till lång-siktiga elförsörjningsavtal på en sådan nivå att kon-kurrenskraften tryggas. Då kan också investeringstak-ten inom basindustrin öka. Det var välgörande klar-lägganden på den punkten från näringsministern här ikammaren tidigare i dag.Herr talman! Om dessa förutsättningar kan uppfyl-las har mycket goda förutsättningar attfortsatt bidra till försörjning med ett stortnettoexportöverskott också . Då kommeräven byggbranschen i länet att aktivt kunna bidra tillatt öka tillväxten och sysselsättningen i samhället.Anf. 291 ():Herr talman! Utbildning och kompetenshöjning ärviktiga förutsättningar för sysselsättning och tillväxt.När borgerliga företrädare, främst moderater, i dagensdebatt talar om att det är ett statistiskt tricksande ochmanipulation som förklarar nedgången av den öppnaarbetslösheten är detta i själva verket ett angrepp påden massiva utbildningssatsning som sker i detsvenska samhället. Enligt är satsningenpå och på utbyggnaden av högskolanen utspädning av resurserna och en koncentration påkvantitet i stället för på kvalitet.För tycks utbildning vara en kortsik-tig kostnad, åtminstone vad gäller de många somsaknar grundskole- och gymnasiekompetens. För osssocialdemokrater är utbildning en investering i män-niskor - en väg att stärka individens självförtroende,sociala trygghet och kompetens för att kunna hävdasig på dagens och morgondagens arbetsmarknad.Utbildning ger dessutom inga undanträngningseffek-ter på arbetsmarknaden och bidrar därför på kortaresikt, men främst på , till en varaktig höjningav den totala sysselsättningen i samhället.Sverige är en ledande kunskapsnation. Vårt landligger i topp bland industriländerna i fråga om pro-blemlösning och läsförståelse. Den senaste om utbildning i de 27 medlemsländernavisar också att tillsammans med , och har en större andel högskoleutbildadeän övriga . Till bilden hör också attskillnaden i utbildningsnivå är mindre i vårt landjämfört med hur det är i flertalet andra länder.En annan mycket intressant iakttagelse i är att svenskar i åldern med högstgrundskola når samma nivå i fråga om problemlös-ning och läsförståelse som motsvarande USA-medborgare med kortare högskoleutbildning.