prot · GL0958 · 1998-01-29 00:00:00 — Jag är bereddatt diskutera positiva, konstruktiva metoder så attsvarthåriga människor åtminstone kan komma till enintervju.Anf. 113 ():Herr talman! Det finns, som invandrarministernunderströk, en bred enighet i den här frågan, och detär ett ämne som lämpar sig bättre för ett lågmält,resonerande samtal än för försök att ta partipolitiskapoänger. Men det är också ett svårt problem. Mångaolika faktorer bidrar till att många människor - detsvarthåriga , för att använda uttryck - behandlas illa i . Det beroribland på rasism och renodlade fördomar, men iblandberor det på rädsla och osäkerhet. Det finns visserli-gen, som statsrådet säger, många skäl som talar för enetnisk blandning och en etnisk mångfald därför att detstimulerar kreativiteten. Men det finns också en seriösdebatt som hävdar att kulturkompetensen gör attmänniskor med en annan kulturell bakgrund kan hasvårare att göra sig gällande i vissa avseenden på enmodern arbetsmarknad. Det är också ett problem somvi måste ta med i beräkningen.Jag tror att en lagstiftning är bra och nödvändig.Jag tror att vi kan gå längre med den än vi gör ,och jag ser fram emot de förslag som ministern skallkomma med. Men jag tror aldrig att vi kan förvandlaalla anställningsförfaranden på den svenska arbets-marknaden till en renodlad rättsprocess där alla, oav-sett kön och etnisk bakgrund, kan räkna med att idomstolsmässig mening bli opartiskt behandlade. Detkommer att finnas, och det måste finnas, subjektivamoment i anställningsförfarandena. Därför tror jag attdet är bra att prova många olika metoder.Vi kan diskutera hur stor den statliga sektorn skallvara. Men är den tämligen stor och tämligen varie-rad. Därför tycker jag att vi som arbetsgivare för heladenna stora sektor skall använda instrumentet och pånågra ställen och i några moment prova olika typer avanställningsförfaranden för att se om detta leder vä-gen fram. Det finns ingen som sitter inne med enfärdig och perfekt lösning. Det kommer inte att finnasnågra sådana lösningar.Låt oss ta förslag på allvar, och låtoss prova det någonstans i den statliga sektorn!Anf. 114 ():Herr talman! Som jag sade inledningsvis tror jagatt det största problemet är attityder. Ett sätt att för-ändra attityder är att föra debatten här i kammaren,ute och hemma.Jag kommer från småföretagarbygder, där vi längevar ganska förskonade från den här typen av problem- inte för att vi var godare eller hade bättre attityderän någon annanstans i landet, utan därför att vi hadetämligen gott om arbete. Vi hade olika typer av arbe-ten och arbeten som det var lätt att komma in i. I daghar vi också en del av de här problemen. De har alltsåen väldigt stark koppling till tillgången på arbete.Men detta ursäktar inte att man blir förfördeladdärför att man är den man är - att man kommer frånnågot annat land och har ett annat ursprung. Det är attmisshushålla med resurser. är nämligen ettexportberoende land. Vi behöver de kunskaper sommånga av våra invandrare har. Vi saknar ofta språk-kunniga människor i tillräcklig omfattning och männi-skor med kulturkompetens som vi behöver för attkunna exportera och knyta företagskontakter.Jag tror att vi alla skulle vara gynnade om vi bättretog till vara varandras kompetens. Detta gäller i bådesvenskledda och invandrarledda företag. Det är viktigtatt understryka att dessa attityder finns överallt i vårtsamhälle. De är inte undantagna från någon del avvårt näringsliv. De kan finnas i olika stor utsträck-ning, men de finns där. Skall vi förändra attitydernagäller det att plocka fram de goda exemplen och påvi-sa vad man kan vinna genom detta. Man kanske kananvända sig av det exempel som jag nämnde i mittförra inlägg, nämligen att man låter människor på enarbetsplats prya och byta arbetsuppgifter med varand-ra när man är överens om detta. Man skall försökabryta mönstren genom extrainsatser.Anf. 115 Statsrådet ():Herr talman! talar mycket om företa-gande och småföretagande. Jag tycker att det är enmycket viktig fråga. Det är just därför regeringen heltnyligen också har tillsatt den annonseradeutredning som skall försöka analysera och identifierahuruvida det är större problem att starta och drivaföretag för en person med invandrarbakgrund än fören svensk. Behandlas man olika? I så fall - på vilketsätt? Om det är så - vad gör vi åt det? Denna utred-ning börjar nu sitt arbete. Utredaren är , landshövding i . Han har till sittförfogande en rad experter och sakkunniga, och verk-samheten skall dras i gång.Jag ser fram emot att få de här mycket svåra frå-gorna belysta. I den mån man skiljer ut folk beroendepå etnisk bakgrund och behandlar människor somkommer någon annanstans ifrån på ett sämre sättmåste det rättas till. Det är viktigt både för dem somvill driva företag och för vårt samhälle. Det är ocksåen demokratifråga. Vi förstår att det finns ett visstintresse också i bankvärlden och i andra finansinstitutav denna fråga. Bara utredningen blivit tillsatt och alltvar klart visade det sig finnas ett väsentligt störreintresse för de här frågorna. Jag hoppas att vi nu täntlyset för detta, och att vi kan fortsätta in i framtidenpå ett sätt som gör det mindre svårt för människor attåstadkomma det de vill som entreprenörer.Man kan fundera litet över vilken kompetensmånga företag efterfrågar hos dem de vill anställa.När jag har varit ute och besökt företag har jag träffatett antal företagare som vill ha kulturkompetens. Debehöver detta därför att de skall expandera i , iKina eller i andra delar av världen. De vill ha en per-son som lever och bor i det här landet, som kan talalandets språk men som också känner till hur det ärdär. Hur är koderna? Hur uppför jag mig? Hur skallarbetsgivaren få veta detta utan att den som skallbörja på ett sådant företag avslöjar sin identitet ochsitt etniska ursprung? Om man går fram till arbetsgi-varen helt avkodifierad och identitetslös kan arbetsgi-varen aldrig få efterfråga den han vill, eftersom haninte får träffa den personen. Detta är en grop som manramlar ned i omedelbart.Sedan har vi den sociala kompetensen. Hur vet jagatt personen i fråga kan passa in bland de andra an-ställda i företaget? Hur kan jag se den sociala kompe-tensen utan att få prata med vederbörande? Den stårju inte på papperet. Där står bara de formella meriter-na. Hur kan man ta referenser, som så ofta sker? Detär väldigt vanligt. Hur skall man göra det om man intekan tala om vem man frågar om? Kan man inte talaom det kan ingen svara på ens fråga.Man tar alltså bort en väsentlig del i rekryterings-processen. Dessutom finns det ett tredje skäl motdetta, nämligen att man tar bort sig själv ur bilden.Man förnekar sitt ursprung och sin hudfärg och gårfram som ett nummer som någon har hittat på med enförteckning av betyg från utbildningar osv. Det ärganska orimligt att tro att individen skulle tycka attdetta är bra. Det är ännu orimligare att tro att en ar-betsgivare skulle gå in i en sådan process och tyckaatt det var ett bra sätt att rekrytera människor.Upp med ögonen! Det är det vi måste göra. Lagenom etnisk diskriminering kommer att visa att man påden här vägen kan skapa förutsättningar för att kom-ma i fråga för en intervju och ett möte. När jag möter- vilket jag gör, - många människormed invandrarbakgrund är mötena otroligt berikande.Fördomarna försvinner, och man ser klart. Den dagenvi inte ger oss i kast med det här problemet kommervi aldrig att lösa diskrimineringsproblemen i det härlandet. Vi får inte gömma problemen. Upp med dempå bordet, och ta tag i dem!Anf. 116 ():Herr talman! Problemet är omfattande. Vi behöverinte vara oense om att det är otroligt omfattande. Detfinns på bordet. Vi diskuterar faktiskt ett omfattandeproblem som landet är drabbat av.Mitt förslag bygger på frivillighet, och på att mani ett företag inom den offentliga sektorn t.ex. interiktar sig till en viss kategori av människor, utan be-höver en bred kategori. Där skulle man kunna titta påjust metoden att kodifiera dem som över huvudtaget inte kan komma till någon intervju. Om ett före-tag behöver kulturkompetens från skall detsjälvfallet rikta sig till dem som är födda i , sombor i och som kan göra en insats i . Detär ju självklart.Men de andra, som inte är polacker, eller som villsöka jobb i men som inte ens kommer tillintervju - vad gör ministern med dem? Det är detstora problemet. I övrigt är vi fullständigt överens.Det handlar om kampen mot diskriminering, kampenmot rasism och mot alla onda krafter som över huvudtaget finns. Men det gäller återigen att hitta metoderför att komma dit. Lagen som sådan kommer natur-ligtvis att förbjuda diskrimineringen. Men det gälleratt hitta tusentals olika metoder så att människor medinvandrarbakgrund över huvud taget kan komma intervju.Ministern talar om referenser. Jag skall berätta ompoängen med mitt förslag, som ministern kanske interiktigt har förstått. En person tar emot ansökningarna,referenserna och allt. Men anställaren tar inte emotalla papper, utan bara vissa koder och nummer. Menden person som har tagit emot ansökningshandlingar-na vet vilka referenser personen i fråga har. Poängenmed detta är att den som anställer direkt inte vet vempersonen i fråga är och vilken hudfärg han har. Närpersonen kommer dit möter anställaren en person somär svart.Anf. 117 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det är välgörande att fådiskutera den här frågan med tre personer. Det är intevanligt. har och jag disku-terat det här med någon annan, men är det tre.Kan vi hålla den här takten framöver blir vi fler ochfler. fyller vi den här salongen med människorsom är intresserade av integration och hur vi skalllösa våra gemensamma problem i landet för att skapaett vi-samhälle av det vi-och-de-samhälle som vi leveri. Då kan vi lösa diskrimineringsproblemen.Jag tycker att det är bra att tar uppfrågor till debatt och diskussion. Sedan kan man haolika uppfattningar om dem - inte om grundproblemetutan om själva metoden för att försöka lösa proble-met. Jag delar inte uppfattning i denhär frågan. Jag tror inte på metoden. Med min erfa-renhet från industrin - jag har jobbat fackligt i mångaHerrans år - tror jag inte att det går att hitta arbetsgi-vare som gärna anställer folk anonymt för att sedan sevad man får. Det här är inget lotteri. Det är viktigareän så.Den dagen när vi har en öppen och ärlig debattoch dialog i samhället kommer arbetsgivarna se förde-larna med en person som från Colom-bia, människor från , och andra delar avvärlden. Vi har 155 nationaliteter i det här landet. Detär en enorm rikedom som vi har att ta vara på i vårtland, i mångfaldens . Jag tror att vi skall varaöppna för detta. Jag tycker att det är viktigt att manstolt kan bära att man är färgad, och man skall krävarätten att få bli behandlad som alla andra. Där skallsamhället ställa upp, jag som minister, regeringen,och alla människor ute i samhället. Vi skallta ansvar för att föra dialogen och debatten och ge-nom detta påverka människors attityder. Där sitterproblemet, och inte minst i huvudet på många besluts-fattare som inte vågar möta olikheter och inte kanacceptera dem. De är rädda för dem och tänker: Vadskall kunderna säga?Det är detta vi måste påverka. Det är också mindrivkraft när vi pratar om staten som förebild. Detgäller att påverka cheferna, förändra rekryteringsfilo-sofin, se fördelarna, öppna ögonen. Då går vi en bätt-re framtid till mötes. Vi kanske kan få ett vi-samhälleändå. Det är min långsiktiga ambition.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1997/98:86 om ettgodsspår runt MalmöAnf. 118 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att göra för att förverkliga ett yttregodsspår runt Malmö.Bakgrunden till frågan är att det i en debatt ikammaren om i har hävdats attplaneringen av ett yttre godsspår runt staden bordetidigareläggas trots att det står klart att resurser sak-nas. Syftet skulle vara att ytterligare minska störning-arna från tågtrafiken längs den befintliga Kontinental-banan.Riksdagen beslutade om attge regeringen de bemyndiganden som krävs för attCitytunneln skall kunna byggas för persontågstrafikenmellan och , och Köpen-hamn. Det finns en rad skäl för att bygga iMalmö. fråga gäller förhållan-dena längs Kontinentalbanan.Förhållandena kring var en vik-tig utgångspunkt för regeringens ställningstagande omCitytunneln. 1995 beräknades 10 215 personer iMalmö vara störda av bullertoppar från tågtrafikensom överstiger det gällande riktvärdet för bostäder,dvs. (A). Störningarna var upp till (A) imedelvärde över riktvärdet. Antalet tåg var ca 60 perdygn.Regeringen lämnade tillståndtill Svensk-Danska Broförbindelsen, ,och att bygga om och driva Kontinentalba-nan i . Som provisoriska villkor gäller att bul-lertopparna inomhus skall begränsas till (A)genom olika bullerdämpande åtgärder. Detinnebär att störningarna ligger som högst (A)över riktvärdet. beräknas dock antalet tågpå banan att öka till drygt 200 per dygn.När står färdig kommer Kontinental-banan att avlastas så att antalet tåg blir ca 80 perdygn. Situationen kommer då på grund av de omfat-tande bullerdämpande åtgärderna att vara långt bättreän . måste dock en från miljösynpunktgodtagbar lösning uppnås. Målsättningen bör vara attinga boende längs i sin bostad harbuller från järnvägen som överskrider riktvärdet.SVEDAB och skall därför inom två årefter att tagits i drift, eller senast den31 redovisa den då aktuella bullersi-tuationen och möjligheterna att minska bullret vidKontinentalbanan ytterligare. Först när denna redo-visning föreligger kan vi ta ställning till vilka ytterli-gare åtgärder som kan bli aktuella.Mitt svar på fråga är därför attregeringen redan har fattat beslut om att begränsabullret längs . Regeringen anser inteatt ytterligare åtgärder behövs i nuläget.Anf. 119 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. När beslutetom en fast förbindelse mellan och Köpen-hamn äntligen kom var det ytterst positivt. Men vivisste ju om att ett sådant stort bygge inne-bär både kort- och långsiktiga problem. Ett av dem ärtrafiken längs . Den kommer attminskas något när blir färdig om ett antalår. Men tills dess kommer en mycket stor trafik att gåpå . Vissa delar av den skär raktigenom tätbefolkade delar av . Detta kommeratt upplevas som ett stort problem av många männi-skor.I den här debatten har det också talats om att mankanske skulle bygga ett yttre godsspår för att helt fåbort det här problemet framför allt när det gällergodstrafiken. fattade ett beslut ,som statsrådet sade. Där var majoriteten överens omhur vi skulle hantera den här frågan. Det innebär ipraktiken att det kortsiktigt inte finns några medelavsatta till byggandet av ett yttre godsspår.Problemet är att man har gett något olika beskedtill malmöborna. Jag tycker att det är ärligt att tala omatt detta inte prioriteras eller att det inte finns pengar,i stället för att inbilla folk att detta kanske kan fixaslitet tidigare än vad som är tänkt.Godsspåret kommer att dröja. priorite-rar det inte. Man kommer att prioritera Citytunnelnoch . Det är en bana som jag inte förståratt man skall prioritera. Det måste vara ett av de sämstekonomiskt kalkylerade byggen som vi har åstad-kommit inom svensk järnvägspolitik.Däremot kan man åtgärda ne-gativa effekter. Den går så att vissa villaägarepraktiskt taget har banan i knät. Det har man löst medenorma bullerplank. Men det finns andra områden därdetta inte har kunnat lösas. Statsrådet säger självockså att man överskrider gällande gränsvärdenför buller.Då är min fråga till statsrådet: Vad kan man fram-över göra ytterligare för att minska det störande bull-ret? Kan det vara en möjlighet att sänka hastighetenför framför allt godstågen?Enligt de senaste planerna från priorite-rar man inte . Detta kommer att innebä-ra enkelspår på vissa delar. Anser statsrådet att Väst-kustbanan kommer att leva upp till det som riksdagenhar beslutat när den kommer att stå fullt färdig? Blirden inte färdig med dubbelspår hela vägen kommerjärnvägen att få det mycket besvärligt att konkurreramed lastbilstrafiken. Om man skall gå vidare viaMalmö till är det också viktigt att vi fårbygga banan helt och fullt från ned tillTrelleborg.Anf. 120 INGA ():Herr talman! ställde frågan: Vadavser regeringen att göra för att förverkliga ett yttregodsspår runt ? Svaret på frågan var sannerli-gen mediokert. Kommunikationsministern gör detmycket enkelt för sig. Det handlar inte bara om attvidta bullerdämpande åtgärder. Det handlar om såmycket mer.I de flesta diskussioner om transporter har fokussatts på effektivare och bättre persontransporter, vil-ket i sig är vällovligt och viktigt. Men godstrafikensproblem har glömts bort.Jag konstaterar tyvärr att frågeställningen som rörden omfattande genomgångstrafiken av gods i Skåneinte har beaktats i nämnvärd omfattning i Banverketsaktuella förslag till stomnätsplan. I den föreliggandeplanen har inte några långsiktiga lösningar för gods-transporter och ett yttre godsspår presenterats. Det ärdärför jag tar tillfället i akt att här bredda diskussio-nen och kort beskriva den situation som råder i Skåne.Specifikt tar jag upp synpunkter på Kontinentalbananoch yttre godsspåret. Min förhoppning är att det härkan få kommunikationsministern att agera lika kraft-fullt som i frågan om byggande.Jag utgår från att statsrådet känner väl till trafiksi-tuationen i framför allt sydvästra . Den ärkomplicerad och hårt ansträngd. avlandets import- och exportgods passerar , vilketorsakar kapacitets- och miljöproblem.Trots denna för nationen viktiga fråga, landetskanske viktigaste transportfråga, saknas fortfarandeett helhetsperspektiv och en tillräckligt djup analys avkonsekvenserna om ingenting görs. Detta har lett berättigad oro i regionen. Det finns skäl att tro attgodsstråken i inte kommer att räcka till.Sedan Dan-Link lagtsned, som förutsatts, och då står klar förtrafik skall all godstrafik på järnväg genom tillkontinenten, inklusive trafiken till och från Trelle-borgs och Ystads hamnar, passera via och . Situationen kansnabbt bli ohållbar i de bostadsområden i somligger nära . Även om den upprust-ning som sker på denna del av banan löser vissaproblem, kvarstår fortfarande frågor om otillräckligkapacitet, buller och farligt-gods-olyckor.Det viktiga är enligt min mening att ha helhetsbil-den klar, så att samhällsmotiverade projekt, i det härfallet en långsiktig lösning för godstrafiken genomSkåne, verkligen realiseras. Även om det finns olikauppfattningar mellan kommunerna i om i vil-ken ordning eller i vilka etapper ett yttre godsspår börbyggas ut framstår det för mig som om det är delenöster och söder om som bör komma först.Vad avser alltså kommunikationsministern att göraför att påskynda förverkligandet av ett yttre godsspår?Anf. 121 ():Herr talman! Som sade är inte frå-gan om ett isolerat problem för justMalmöområdet, utan det har att göra med hela denkomplicerade trafiksituationen i . Trafiksitua-tionen är mycket besvärlig beroende på att vi har ettstort kollektivtrafikresande, men också att vi har ettstort utflöde av export och inflöde när det gäller im-port av gods via till som helhet. SomInga Berggren nämnde räknar man med att ungefär70 % av exportgodset och kanske lika mycket avimportgodset passerar . Det är alltså en mycketkomplicerad trafiksituation.Nu får vi när det gäller kollektivtrafiken en till-fredsställande lösning genom att byggs.Det kommer att medverka till både bättre miljömässi-ga lösningar längs och skapa förut-sättningar för en kraftig utökning av den regionalaspårbundna kollektivtrafiken. Det är glädjande attregeringen har medverkat på ett positivt sätt till detinitiativet.Jag menar dock att man nu måste ta itu med denandra frågan, nämligen hur vi skall klara godstrafikeni . Då är det yttre godsspåret en nödvändiglösning. Det är nödvändigt för att permanent lösamiljöproblemen i när det gäller godstrafiken.Men det är också nödvändigt för att lösa problemenmed transporter av gods genom regionen som helhet.Jag är övertygad om att den frågan inte kan väntatill långt in på nästa århundrade. Vi måste redan nusöka en lösning, så att vi snabbt kan komma fram tillatt bygga det yttre godsspåret.Jag är inte riktigt till freds med kommunikations-ministerns svar, men det är en skrivning i svaret somjag tycker ändå ger litet hopp . Det ärnär kommunikationsministern säger: måstedock en från miljösynpunkt godtagbar lösning uppnås.Den lösningen är ett yttre godsspår. Det är angelägetatt vi snabbt når resultat i den frågan.Anf. 122 Kommunikationsminister ():Herr talman! Väldigt mycket av exporten och im-porten går genom tratten . Det kan vi vara över-ens om. Det finns många orter i landet som gärnaskulle se att man löste problemet genom att se till av godset skeppades ut andra vägar. Det kan manibland tänka på. Eftersom det nu är så stora problem iSkåne kanske man också skall fördela godset överlitet andra delar av . Men det löser naturligtvisinte problemen, vare sig akut eller ens långsiktigt.Eftersom geografi ser ut som den gör måsteväldigt många transporter gå den här vägen.När vi då ser på problemen runt Kontinentalbananoch både och säger attvi måste förverkliga yttre godsspåret kanman fundera över hur de i så fall tänkt finansieradetta. När beslutet om fattades i novem-ber månad fanns det såvitt jag kan påminna mig ingareservationer från Moderata samlingspartiet om ytter-ligare medel, inte heller när fattade beslutom den totala infrastrukturplanen. I och för sig är detinte så seriöst att komma några månader efter ochsäga att vi skall lösa de här problemenmed nya investeringar.Sedan säger att vi inte satsar pågodset. Men riksdag har faktiskt fattat ettbeslut om en ordentlig satsning på gods på järnväg,med ordentliga prioriteringar av bärighet på nya ba-nor. Men det handlar om hela landet. Jag påstår attSveriges riksdag faktiskt visade gott prov på helhet-sperspektiv när man antog infrastrukturplanen. Järn-vägarna går inte bara runt , utan de behövs iflera delar av . Det är många orter som harliknande problem som de som har, utan attförringa Malmös problem, inte minst på miljöområ-det.Jag vill poängtera att men också debulleråtgärder som man vidtar löser en del av proble-men för de boende utmed . Det ärinte enbart byggandet av utan det är ock-så stora investeringar i bulleråtgärder som ger resul-tat. Det är viktigt att komma ihåg.När det gäller fördelningen av de investe-ringspengar som föreslås satsas det såvitt jag för-står i stomnätsplan en hel del pengar påjust , inte mindre än en sjättedel. Jag tycker attdet är litet orättvist att säga att man har glömt bort denhär landsändan.Däremot har inte vi i regeringen fått in de här för-slagen officiellt ännu, utan vi går på hörsägen, som såmånga andra gör. Först längre fram i vår kommer viatt ta ställning till hela stomnätsplanen.Jag kan garantera att vi kommer att följa de re-kommendationer som har lämnat på det härområdet, dvs. att ha ett brett helhetsperspektiv.Anf. 123 ():Herr talman! Statsrådet har en något egendomligdebatteknik. Hon ställer mig till svars för saker ochting som jag aldrig har påstått. Jag har aldrig sagt -och det kan man läsa i protokollet - att frågan omgodsspåret skall lösas nu.Jag betonade att majoriteten var överens om attdet inte finns pengar . Sedan skulle alla parti-er som står bakom beslutet stå för det och inte säga ensak i och en annan sak i . Jag haraldrig krävt att det yttre godsspåret skall börja byggasi morgon. Det måste vara en fantasiprodukt från stats-rådets sida.Är det ett förtäckt hot att andra kan vilja ha dengodsmängd som passerar ? Så företagenhar tyckt att det är en rimlig och vettig, den billigasteoch ekonomiska vägen? Jag uppfattade att statsrådetsade detta i början och slutet av sitt anförande. Det ären egendomlig attityd.Sedan var det . Man säger att denhårdaste kritiken mot att den inte har blivit färdig-byggd kommer icke från och utan frånHalland. Där är de mycket oroliga över att stora delarav banan, där alla trodde att det skulle bli dubbelspår,icke kommer att få dubbelspår. Det blir enkelspår -med de problem som det kommer att innebära.Herr talman!