prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — Vidare handlar det om släpper loss tjänsteföretagen inom vård, omsorgoch utbildning, där många kvinnor finns. Det härskulle ge kvinnor fler arbetsgivare och större möjlig-heter att starta eget och större möjligheter att faktisktfå rättvisa löner. Det skulle också ge alla kvinnor somfortfarande har huvudansvaret för hushåll och barnmer att välja på och större möjligheter att själva be-stämma över sina liv och över vad som är den bästakvaliteten för dem - dvs. möjligheter att själva be-stämma vid det egna köksbordet.Jämställdhet kräver makt, inte bara antal. Verkligjämställdhet handlar faktiskt allra mest just om jobb,försörjning, rättvisa löner och möjligheter att självbestämma över arbete och inom familjen. Detta gällerbåde kvinnor och män. Också här har regeringenkapitalt misslyckats med att föra de olika frågornaframåt.Arbetstidsfrågorna har också diskuterats mycket idetta sammanhang. När det gäller arbetsdelningkommer det ett helt bak- och framresonemang, att detskulle vara solidariskt att inte delta i skapandet avresurser utan att bara delta i förbrukandet av resurser.Men det måste väl vara precis tvärtom. Solidaritet ärju att alla vi som orkar och kan vara med och skapaser till att vi gör det, så att de som inte kan tillförsäk-ras både försörjning och den omsorg som behövs.Arbetstidsförkortning kan vara en mycket bra väl-färdsreform men knappast en ofärdsreform. Vi i Sve-rige, liksom människor i andra länder, kommer säkertatt fortsätta precis som med att ta ut en ökadvälfärd i olika former av arbetstidsförkortning. Vi kandock inte ta ut en minskad välfärd i form av kortarearbetstid. Det är helt omöjligt. behöver enarbetstidsreform - mer att bestämma om i avtal ochframför allt lokalt och enskilt. Människor måste fåstörre möjligheter att hitta lösningar som är till nyttaför både den enskilde och för företaget och som ärsådana att man kan dela på vinsterna därav - såväl deekonomiska som de mänskliga vinsterna. Vi liberalertror alltså att en arbetstidsreform är ett led i en politikför fler jobb.Vi behöver också en skattereform som gör att detlönar sig att arbeta och lönar sig sämre att förbrukaresurser och miljö. Det kommer min kollega att återkomma till senare under debattensgång.Jag vill avsluta med att säga att behöverfler skattebetalare, fler människor som får en lön attleva på. Det är bara fler jobb som kan ge mer vård.Anf. 165 () replik:Herr talman! tar upp arbetstidsför-kortningen och ser den som en välbehövlig välfärdsre-form som man bör ta sikte på. Hon menar att vi behö-ver en arbetstidsreform i någon riktning. Det tyckerjag är bra. har också talat mycket omjämställdhet. Det är alldeles utmärkt.Min fråga till blir: Ser här något samband med arbetstidens ojämlikafördelning mellan könen, dvs. att män i stor utsträck-ning jobbar alltmer med lönearbete medan kvinnorfrivilligt, oftast ofrivilligt tvingas välja deltid? Ar-betstiden är ojämlikt fördelad mellan könen. Ser Ka-rin något behov av att aktivt försöka förändraden fördelningen så att den blir mer rättvis och jäm-lik?Anf. 166 () replik:Herr talman! Jag tror att det finns ett mycket starktsamband, men jag tror att och mångaandra faktiskt angriper saken från fel håll. Jag tror inteatt det är tvångsmässigt, lagstiftningsvägen, som manfår männen att yrkesarbeta mindre och ta ett störreansvar hemma. Det finns ingen som helst empiri i det.Jag tror tvärtom att olika åtgärder för att underlättaför kvinnor och män att dela på ansvaret hemma au-tomatiskt kommer att leda till att man också får jämli-kare förhållanden på arbetsplatser. Det finns mångaandra reformer. En del skall man göra lagstiftnings-vägen, en del kan vi politiker bidra med via opini-onsbildning. Det finns mycket att göra i avtalen somvi inte skall lagstifta om men där vi som politiker kanopinionsbilda för att få mer moderna avtal som gördet lättare för både kvinnor och män att kombineraförvärvsarbete och ansvar för hem och barn. Att kar-larna skulle hjälpa till mer hemma därför att de harkortare arbetstid tror jag inte på.Anf. 167 () replik:Herr talman! Om karlar hjälper till mer eller mind-re om de får kortare arbetstid är ett oskrivet kort - jagdelar den uppfattningen. Men jobbar kvinnordeltid. Det handlar delvis om att hela den kvinnligaarbetsmarknaden är organiserad i deltid. Man haringet alternativ. med åttatimmarsdag ochheltidslöner präglar männens arbetsmarknad. Vill manförändra detta tror jag att man kan ha nytta av ettpolitiskt redskap om man verkligen vill förändra dettaså att kvinnor skall ha tillgång till heltidslöner ochmöjlighet att försörja sig själva.Det finns andra saker där har visatframfötterna och som jag känner stor respekt för. Detär t.ex. att lagstifta om en obligatorisk pappamånad. IVänsterpartiet vill vi öka det . Vitycker att det här att använda politiska instrument föratt stimulera en rättvisare fördelning mellan könen ärett bra sätt att arbeta på. Vad tycker omdetta?Anf. 168 () replik:Herr talman! Det torde väl ha framgått av att detvar vi som genomförde den s.k. pappamånaden vad vitycker. Vi tycker att det hade varit ännu bättre omman hade fortsatt och kombinerat med piskan i formav att den är styrd till vardera föräldern med en morotsom innebär att man skulle ha högre ersättning. Nuhar socialdemokraterna tyvärr tagit bort det.Jag tror fortfarande att det bästa sättet att förbättravillkoren på arbetsmarknaden för kvinnor är att se tillatt vi får fler jobb och att vi får en större variation påarbetsmarknaden, särskilt den arbetsmarknad somgäller för kvinnor: fler privata alternativ, större möj-lighet för kvinnor att välja olika arbetsgivare och enmer marknadsmässig möjlighet för kvinnor att fåheltidslöner och rättvisa löner för de arbetsinsatsersom de gör. Dit kommer man inte via arbetstidsför-kortning.Anf. 169 ():Herr talman! Året är , och det får mig att tän-ka då det kom ut en mycketberömd bok skriven av och FriedrichEngels. I en amerikansk tidning för inte så länge se-dan utnämnde man till vår meste trendsättare,han som hade framtidens idéer. Jag tror att det kanfinnas anledning att försöka ta det litet mera långsik-tiga strukturella greppet på dagens diskussion.Vad är det som händer i den moderna kapitalis-men? Vad har den frågan att göra med dagens debatt-ämne, sysselsättning? Det är nämligen så att syssel-sättningen liksom jämställdheten är en maktfråga.Det personliga ägandet, sade ,behöver öka. På Stockholmsbörsen har det individuel-la privata ägandet gått ned från 1970 till i daglägre än . Det är de anonyma stora institutionellaägarna, de lata kapitalisterna, de som enbart tänker påkortsiktig avkastning som har ökat sitt ägande, männi-skor som saknar varje idé om hur man skapar nyaprodukter, ställer om till kretsloppssamhället osv.Alf gjorde ett mycket märkligt inläggtidigare här där han sade någonting om att vimåste återupprätta de gamla grekiska och romerskatraditionerna. Kanske kan förklara vadhan egentligen menade. Var det alltså den romerskadiktaturen eller kejsarnas tro på orakel och på att mangenom att titta på inälvor kan utröna framtiden?Jag kom också att tänka på en mycket välkändman som för sedan uttalade att hantyckte att det vore bra med mera andlighet i de kurserdär man skulle lära sig företagsledande i Sverige.Det skulle vara intressant att höra vad både MatsOdell och de folkpartistiska representanterna anserom det mycket märkliga faktum att vi 1998 kan ha enman som har ärvt så mycket makt utan några somhelst egna kunskaper om produktionen, utan egetarbete och sparande. Han har ärvt makten i principöver halva svenska storföretagsamheten. Har ni somliberaler ingen som helst synpunkt på denna oerhördamaktkoncentration och vad det betyder för stagnatio-nen i det svenska näringslivet att det är sådana som ärmakthavarna? Det är inte de kreativa företagarna somhar makten över näringslivet, utan det är de lata kapi-talisterna som saknar varje kunskap och som tror påandeväsen.Det skulle också vara intressant att höra vad KarinPilsäter säger om uppgiften att det är 35 män, enbartmän, som sitter i minst fem bolagsstyrelser på Stock-holmsbörsen. Det är inga sådana som har hittat pånågonting själva utan finansknuttar som placerarpengar. De skapar ingen förädling. De skapar ingen-ting nytt.En annan mycket viktig trend i det kapitalistiskaägandet, förutom förskjutningen från industrikapitalis-ter till finanskapitalister, är det som ekonomernabrukar kalla humankapitalet. I de moderna storföreta-gen har man räknat ut att kunskaperna i de arbetandemänniskornas huvud är tre-fyra gånger så mycketvärda i genomsnitt jämfört med det s.k. fysiska kapita-let, dvs. maskinerna, byggnaderna osv. Det här visarhur oerhört betydelsefullt kunskaperna är i utveck-lingen av företagandet. Däremot anser jag att BertilPerssons övertro på att vi med det akademiska - flerdoktorer och fler professorer - löser detta. Så är detinte, utan den genomsnittliga svenska uppfinningengörs i princip bakom ladan, litet förenklat uttryckt.Det handlar om en bredd på kunskaperna, en bredd påden praktiska kunskapen.Carl Bildt sade här tidigare att socialdemokraternainte har gjort upp med socialismen. Också detta skullejag gärna vilja ha utrett, men det finns väl ingen chanstill det i dag.Ni moderater har gjort upp med regering-en om att avveckla det stora socialiseringsspöket AP-fonderna. De skall ni nu skrota. Den statliga storban-ken skall ju säljas ut. Är ni inte nöjda? Det som ni harkallat för socialism är på väg att totalt avvecklas.Nu är det inte detta som är socialismens innebörd.Socialismens ursprungliga idé är att de kunniga ocharbetande människorna är de som skall ha makten ochockså förmågan att utveckla välfärden och fördelaresurserna på ett solidariskt och jämlikt sätt.Anf. 170 () replik:Herr talman! De lata kapitalisterna har faktisktblivit betydligt färre i . De mekanismer som finns i en marknadseko-nomi är att man väljer att inte köpa aktier i företagsom drivs av sådana lata och inkompetenta personersom gör att deras företag blir mindre lönsamma,mindre vinstgivande och att aktiekurserna går uppmindre än i andra företag som är mera professionelltskötta. Det är så det fungerar.Det som säger är intressant. Jagförstår att det är familjen som han syftarpå. Menar åberopandes att manfrån vill socialisera bankerna? Är detså som man nu skall återinföra teorier? Han varju så modern sade . 171 () replik:Herr talman! Först skulle jag väldigt gärna viljahöra vad har för synpunkt på detfaktum att en man eller ett par män kan ärva maktenöver halva svenska näringslivet utifrån något slagsgammelliberal ståndpunkt. Har inte som helst synpunkt på denna oerhörda makt-koncentration som dessa män har fått till skänks där-för att de har råkat födas in i en viss familj.Hans Andersson redogjorde för våra förslag omframtidsfonder, att man genom statliga beslut ser tillatt de pengar som annars rinner i väg till spekulation istället investeras . Det är ett av våra för-slag.Det har uppstått en ny mycket viktig debatt om denya premiereservsystem som tyvärr kommer att växafram. Vi anser att där måste den samlade arbetarrörel-sen se till att de arbetande människorna tar initiativetoch utvecklar ägaransvaret.Anf. 172 () replik:Herr talman! är för arvsskatt bl.a. avdet skälet som anförde.Det intressanta är att de som är oprofessionellaoch som sköter sina företag bara för att de har ärvtdem, men som inte klarar av det, kommer att förlora ien marknadsekonomi.Jag återvänder till min fråga som anknyter till be-skrivningen att och hans parti tydli-gen vill konfiskera privata förmögenheter av dendimensionen. Är det på det sättet? Har ni återvänt tilldenna hållning från tid eller inte?Anf. 173 () replik:Herr talman! Nej, , vi lägger intefram några konfiskationsförslag. Däremot lägger vifram förslag om att man skall skärpa förmögenhets-skatten och arvsskatten. Det var oerhört glädjande atthöra . Det var första gången på mycketlänge som jag hörde en folkpartist tala om arvsskat-ten. Men jag misstänker starkt att det handlar ommycket små pengar.Jag efterlyser fortfarande syn-punkt: Vad anser att man skall göra åtden oerhörda maktkoncentration som ligger i händer-na på ett litet antal herrar som egentligen inte vetnågonting om den praktiska produktionens villkor ochsom inte har några som helst idéer om vad man lång-siktigt vill med den svenska ekonomin och med sys-selsättningen. Det enda de kan är möjligen en del omandeväsen och om finansiell ekonomi.Anf. 174 () re-plik:Herr talman! Det är glädjande att upp att det finns för mycket "mansknuttar" i före-tagsledningarna. Det känns skönt att kunna säga att viär helt överens. sade att det finnsmånga av dessa som inte vet någonting. Problemet ärkanske att alldeles för många har nominerats till dessaposter och handplockats genom kompisskap och intepå grund av kompetens. Där delar jag uppfattning.Det ligger nog mycket till grund för detta. Givet-vis är herrarna medskyldiga, men jag tror också attkvinnor har alldeles för svårt att stötta varandra. Dethär med jämställdhet skulle jag gärna ta en lång dis-kussion med om.Anf. 175 () replik:Herr talman! Det kan vi gärna fortsätta att diskute-ra en annan gång.Jag har varit på en del bolagsstämmor under desenaste åren och bl.a. argumenterat för fler kvinnor ide större bolagens styrelser. Problemet är bara att därfinns mycket litet av demokrati. Det handlar i huvud-sak om något slags fåtalsvälde och ibland om en rendiktatur.Det kan föras en lång debatt på en bolagsstämmasom sedan slutar med att fem eller sex herrar från destora institutionella ägarna ställer sig upp och sägeratt de instämmer i det förslag som någon av höjdarna inäringslivet har lagt fram.Jag vill gärna fortsätta debatten om jämställdhet,men jämställdhet har, precis som sade,med makt att göra. Det måste finnas demokrati ochmakt för att man skall kunna göra någonting åt detta.Anf. 176 () re-plik:Herr talman! Kort: Det gäller också att få in kvin-nor i dessa styrelser och att kvinnorna är så starka attde orkar att fortsätta att föra diskussion på sitt kvinn-liga sätt. Problemet är också det klimat som mångagånger råder i dessa bolagsstyrelser, det hierarkiskasystemet där det bara är en som kan vara högst upp ihierarkin medan de andra skall sitta snällt och lyssna.Detta är en stor fråga om attityder, värderingar ochförhållningssätt gentemot varandra.Anf. 177 () replik:Herr talman! Jag har återigen mycket litet att in-vända mot detta.De 35 män som jag talade om, liksom i huvudsaknästan alla de som sitter i de stora bolagens styrelser,har i stort sett samma värderingar. av dem röstarpå . De anser i princip att kvinnorna harfått breda ut sig för mycket. Man vill hellre att kvin-norna skall vara hemma och sköta basservicen. Manhar kort sagt reaktionära högervärderingar. Det ärgenomgående.Detta är en av våra stora maktfrågor. Det storaproblemet är ju att hur demokratiskt som svenskafolket än kan välja till denna kammare, så ligger enmycket stor del av makten i händerna på sådana somhelt enkelt har råkat födas in i vissa familjer och där-för blivit mycket rika och fått mycket stor makt. Detmåste vi göra någonting åt.Anf. 178 ():Herr talman! Jag håller gärna med att det inte är mer av transcendental meditationsom svenskt näringsliv behöver. Också jag blevchockad när jag såg bilderna från dessa seanser överflummigheten och försvaret för denna från hög nivåinom S-E-Banken.Men sedan tycker jag ändå att i andra diket när han vill plocka fram urgarderoberna igen. Snacka om nyandlighet! Är detnågon ideologi som har ställt till så mycket elände pådetta jordklot som den som har marxistiska förteckenär jag intresserad av att få reda på det. Men det är enenormt negativ sak att ta fram marxismen ur histori-ens garderober, återstår nu av den här mandat-perioden. Det är kvar till valet. Då kan-ske det är dags att börja förbereda ett bokslut över detämne som vi diskuterar , nämligen regeringenssysselsättningspolitik. Den är ju fullständigt misslyck-ad. Denna statistik- och kamouflagepolitik introduce-rades ju i och med själva målet att halvera den öppnaarbetslösheten. Det ledde till felaktiga åtgärder. Åt-gärderna kritiseras numera av alla, utom möjligtvis avPer-Ola . Men LO, ,AMS generaldirektör osv. anser att det är en felaktigstatistik- och kamouflagepolitik som måste förändras.Lars Calmfors skrev en intressant artikel på DN-debatt . Han skrev att det verkar som om vi iSverige i praktiken har börjat acceptera den högaarbetslösheten. Jag vet inte hur det är med det, menregeringen tycks utgå från att det är på det viset närman har byggt upp sin politik. De effektiva åtgärdernamot arbetslösheten har av uppenbarligen valtaktis-ka skäl avförts från dagordningen, i den mån de överhuvud taget har funnits där i någon annan form änsom testballonger i första halvlek under mandatperio-den. Men de sköts mycket snabbt ned av någon sortsmålsökande artilleri från LO-borgen vid NorraBantorget.Nu verkar det bara gälla för regeringen att hållanere den registrerade arbetslösheten genom åtgärdersom minskar utbudet av arbetskraft. Ingen tror längreatt regeringens politik leder ens till den halveradeöppna arbetslösheten . När det gäller att skapaett bättre företagsklimat rör sig ochhans ministär i en främmande terräng med gulnadekartblad och gravt missvisande ideologiska kompas-ser. Därav den fallande sysselsättningen, därav miss-lyckandet när det gäller att ge en värdig vård och enbra skola för våra barn.Men, herr talman, det är på få områden som Soci-aldemokraternas ideologiska låsningar framstår såtydligt som när det gäller möjligheten att öppnatjänstesektorn till en arbetsmarknad också för tjänstersom riktar sig till hushållen. Det har av ideologiskaskäl effektivt blockerats av regeringen under heladenna mandatperiod. Det är djupt tragiskt, eftersomen mängd länder runt om i EU-området framgångsrikthar genomfört reformer som har åstadkommit tusen-tals nya företag och nya jobb på detta område.Tjänsteutredningen visar att det finns både en ef-terfrågan på den här typen tjänster och att det finns ettstort utbud av människor som skulle vilja arbeta inomdenna sektor. Det finns tillförlitliga kalkyler sombygger på siffror och nyckeltal i tjänsteutredningen.De visar att det går att åstadkomma uppemot 60 000-70 000 nya heltidsjobb om man vågar ta bort de ideo-logiska skygglapparna på det här området.Vi kristdemokrater har föreslagit enkla åtgärder.Om man tar bort den skadligaste delen av skattekilenpå arbete minskar kostnaden för den som köpertjänsterna - en skattereduktion av dansk modell, somnu har permanentats av det danska . Viföreslår att ROT-avdraget utvidgas till att inkluderaflera tjänster som hushållen efterfrågar. Vi vill ocksågöra det möjligt att göra avdrag för arbetskostnaden.Man bör också sänka förmånsskatten på de tjänstersom många företag erbjuder i stället för t.ex. tjänste-bil. Ganska många företag, inte minst de som harflaskhalsproblem därför att det inte finns tillräckligtmed datakonsulter t.ex., erbjuds de anställda ett visstantal timmar hemservice för att de skall kunna funge-ra bättre. Eftersom förmånsskatten är alldeles för höghar man inte har råd att ta emot servicen ens omföretaget betalar hela kostnaden. Det här tror vi skullevara mycket enkelt att genomföra. Det kostar nämli-gen inte heller särskilt mycket, eftersom det inteflyter in några pengar att tala om i form av skattein-komster. Huvudparten av dessa jobb utförs nämligensvart. Här ges också en möjlighet att förbättra förut-sättningarna att lära unga människor att arbeta vitt ochlagligt och att också lära de svenska hushållen attköpa sådana tjänster. En reformerad tjänstesektor,som vi kristdemokrater föreslår, öppnar alltså för vita,lagliga tjänster som köps av hushållen.Nu vill jag fråga , som jag antar ärden som för regeringens och Socialdemokraternastalan här , varför socialdemokratin lägger en dödhand över den här möjligheten. Vad väntar ni på?Med er nuvarande politik blir det bara färre och färresom får jobb i Sverige.Anf. 179 () replik:Herr talman! Jag måste bara få fråga han har läst någonting av . Jag har läst Bi-beln, . Men jag misstänker starkt att MatsOdell inte har en blek aning om vad egentligenskrev. Att det sedan har begåtts många illdåd i är sant, men de har ännu inte hunnit komma uppi klass med den mängd illdåd som också har begåtts iJesu, och kristendomens namn. Men, som sagtvar, frågan är: Vet över huvud taget nå-gonting om ?Anf. 180 () replik:Herr talman! började med attrepresenteras av partiledaren , sombörjade ställa frågor kring hur pensionssystemet fun-gerar - baskunskaper som man kan läsa sig till. Andrapartiledare fick stå och undervisa henne om detta.Nu skall jag svara på frågor om . Jag har ba-ra försökt säga att politiker som har kallat sig förmarxistiska har åstadkommit ganska mycket problem,för att uttrycka mig väldigt försiktigt. När JohanLönnroth nu säger att det inte är någonting jämförtmed de illdåd som har skett i och kristendomensnamn tycker jag att han nästan passerar de lågvatten-märken som har stått för i den här debatten.Det skulle vara intressant att höra av vad det är i marxismen som ni nu är beredda attföra fram från sida. Det kanske är enlitet mer konstruktiv inledning på en dialog kringmarxismen i svensk och i tappning.Vänsterpartiet marxistpessimisterna, eller vad kom-mer det nya namnet att bli?Anf. 181 () replik:Herr talman! Om hade läst hadehan vetat att en gång sade att han inteskrev några recept för framtidens soppkök. Marxangav ett sätt att tänka om historien. Vad jag i allanspråkslöshet försökte göra i mitt lilla anförande varatt uppmana till förståelse för det tankesätt som Marxhade i fråga om produktivkrafterna för att vi skallförstå den historiska utvecklingen. Men vetingenting om , och därför tror han att det ärfråga om något slags lyckolära om hur vi skall beteoss, vilka skatter vi skall sänka eller vad det nu är hantror.Till sist bara: Vad menade , MatsOdell, när han sade att vi skall återupprätta de gamlagrekiska och romerska traditionerna?Anf. 182 () replik:Herr talman! Det var nog ingen tillfällighet attKarl såg fram emot ett stort behov av soppkök ide länder där hans ideologi skulle komma att tilläm-pas. Att han inte skrev ut några recept för detta kan-ske var en bra hållning.Johan har talat om datakapitalister. Detleder naturligtvis till tankar undan för undan. Det harhär talats om familjen . Jag skulle då viljafråga hur vill rangera in sin egenpartiledare, , som såvitt jag förstårnu är delägare med insatt kapital i ett företag. Är honlat kapitalist, eller är hon flitig småföretagare? Detkanske kunde vara intressant att få den frågan klar-lagd när vi nu försöker kategorisera olika företagare ide termerna.Anf. 183 ():Herr talman! Jag talar gärna med , men inte . Jag vill ägna mina sexminuter åt att tala om de mest utsatta delarna av Öre-bro län.Herr talman! återinvigdes bostadsområ-det i . Bostäder hade rivits.Utemiljön hade förändrats i ett nedslitet område från70-talet. Men framför allt: En modig styrelse för ettlitet kommunalt bostadsföretag vågade det ingenannan vågade. Man använde de allra bästa av dagensskulptörer för att skapa en miljö som människor kun-de känna stolthet över och som väckte genklang i helalandet.I kunde arbetsförmedlingen redovisanästan 300 nya jobb /december. Telemar-ketingföretag som - som inte fanns förnågra år sedan men som har bortåt 700 anställda- nyanställde. Verkstadsföretag som Iplast har flyttatfrån till en utsatt kommun i län. Det ärresultatet av att det börjar gå bättre för och avenvetna kommunala insatser där jobben satts i för-grunden. Men det är också resultatet av det av Folk-partiet och så förhånade regionalpolitis-ka stöd som är viktigt när utsatta regioner förnyar sittnäringsliv. I har lärocentrum etablerats iden gamla masugnen. Småföretagare får möjlighet attpå hemmaplan möta de bästa företagsekonomerna.Det här är viktiga exempel på kraft och förnyelse.Men de sker mot en mörk bakgrund.