prot · GL0970 · 1998-02-19 00:00:00 — Jag har en fråga till arbetsmark-nadsministern.I tidningen lämnades för någonvecka sedan en presentation av statistik som visarsysselsättningsutvecklingen i vårt land. En brittiskekonomhistoriker visade där att sysselsättningen iSverige inte har varit lägre sedan industrialismensgenombrott. Detta är naturligtvis allvarligt, eftersomenskilda människor inte får arbete. Det är också all-varligt eftersom skattekostnaderna för de människorsom har arbete kommer att bli allt högre, och vikommer att få allt svårare att klara finansieringen avvård, omsorg och skola och allt annat som vi tycker ärangeläget.Kristdemokraterna och andra partier har presente-rat förslag som går ut på att öka sysselsättningenframför allt i stället för att bekämpa arbetslöshetssta-tistiken i vårt land. Jag vill fråga arbetsmarknadsmi-nistern vad hon vill göra för att vända denna utveck-ling som måste vara skrämmande för varje politiker,för varje regering och för varje medborgare i Sverige.Anf. 48 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Det kanske är viktigt att påminna omhur läget var 1994 när vi tog över makten. Då hade viatt bekämpa en mycket hög arbetslöshet. Vi hade attbekämpa en ständigt stigande statsskuld och ett bud-getunderskott som var onormalt högt. Vi hade ocksåatt ta över en situation med ett antal jobb både inomoffentlig verksamhet, nämligen 134 800, och inomprivat sektor, nämligen 306 000, som hade försvunnitunder de som den borgerliga regeringen hademakten. Det var utgångsläget. Då började vi med attse till att få ordning på våra finanser. ser vi attdetta har skett.Parallellt med detta har vi också bedrivit ett be-kämpande av arbetslösheten. Från att arbetslösheten1994 hade varit var den i slutet av förra året6,. Det går alltså åt rätt håll med arbetslösheten.Däremot ligger sysselsättningen fortfarande på enlåg nivå. Vi kunde dessbättre seatt också sysselsättningen började röra på sig, och vihar relativt goda förhoppningar att den utvecklingenskall ta litet bättre fart under detta år.Anf. 49 ():Herr talman! Det var fortfarande väldigt litet svaroch väldigt mycket historia, i vanlig ordning.Arbetsmarknadsministern talade om läget när So-cialdemokraterna tog över regeringsmakten. Det varknappast någon överraskning för Socialdemokraternanär de i valrörelsen lovade att de på mycket kort tidskulle halvera arbetslösheten i och utställdestora löften till svenska folket. Arbetsmarknadsminis-tern övergick sedan till att diskutera framför allt ar-betslösheten i stället för sysselsättningen.Alla måste ju vara utomordentligt bekymrade överen situation då allt färre människor av den totala ar-betsstyrkan har jobb. Min fråga är: Vilka åtgärder villregeringen vidta för att vända denna utomordentligtdystra situation som vi nu befinner oss i?Anf. 50 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Får jag först tillåta mig en liten kor-rigering. Vi lovade inte att på halveraarbetslösheten. Vårt löfte innebar att vi skulleha halverat arbetslösheten. Det är en viss skillnad, omman nu inte med menar sex år.Vi är på god väg att nå det målet. Det var det löf-tet som vi gav. Därutöver är det självklart oerhörtviktigt att åstadkomma fler jobb, fler riktiga jobb, attöka sysselsättningen. Men det får man bara om manbedriver en ekonomisk politik som möts av tilltrobåde i och runt om i världen. möts densvenska ekonomiska politiken av den tilltron. Detbetyder att vi nästan har halverat räntan - en viktiginsats för företagande och för investeringar. Vi satsar4 + 4 + 4 + , sammanlagt 16 mil-jarder kronor fram för att förstärka vår-den, omsorgen och skolan. Vi förbättrar företagandetsvillkor, och vi stärker konsumenternas köpkraft iSverige. Det är den politik som vi tror skall leda tillbåde en halvering av arbetslösheten och ökad syssel-sättning.Anf. 51 ():Herr talman! Löftet var från början att arbetslöshe-ten skulle gå ned till . Sedan korrigeradesdetta till att handla om den öppna ar-betslösheten, vilken är enklare att klara av, eftersomdet då i stor utsträckning blir en kamp om att lösastatistikproblem. Det är ju just detta som leder tilldenna situation med färre människor i sysselsättning.Det är ju detta som utgör det långsiktigt allvarligahotet mot att klara av de offentliga åtagandena i formav vård, omsorg och skola. Allt färre skall finansieraallt större utgifter.Min fråga är fortfarande: Vad vill regeringen göraför att vända utvecklingen, så att fler människor fårjobb och kan bidra till finansieringen av angelägnautgifter?Anf. 52 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Herr talman! Jag tycker att äg-nar sig åt ett mycket föraktfullt tal när de säger: lösastatistikproblem. Menar att kun-skapslyftet, att det ytterligare antal platser som vi hargett möjlighet till inom högskolan, att spetsutbildning,vare sig det gäller att lära sig IT-teknik eller att blisvetsare med spets, innebär att man löser statistik-problem? I så fall har vi väldigt olika uppfattningarom vad morgondagens arbetsmarknad kräver. Denkräver nämligen ökad kunskap och kompetens. Därförsatsar vi på de arbetslösa. Och vi vet att en majoritetav dem inte ens har treårigt gymnasium bakom sig.De skall få en andra chans på framtidens arbetsmark-nad nu när vi ser att sysselsättningen ökar.Statsbidragen till kommunernaAnf. 53 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till inrikesmi-nister om Perssonpengarna. Det ärpengar som har betytt väldigt mycket för verksamhe-terna inom landsting och kommuner. Diskussionenom dessa pengar har mest handlat om verksamheter-na. Jag skulle vilja ställa en fråga, även om jag inte ärsäker på att jag kan få svar . Men det skulle varaintressant att få veta hur många jobb som har räddatsgenom dessa pengar och dessutom hur många jobbsom kan skapas fram till år 2000.Anf. 54 Inrikesminister ():Herr talman! Det som först har skett genom ök-ningen av de generella statsbidragen, de s.k. Persson-pengarna, är att vi har bromsat upp uppsägningsvågeni kommuner och landsting. Vi kunde vid årsskiftet1997-1998 konstatera att den uppbromsningen harskett. Då har inte hela ökningen av de generellastatsbidragen kommit i åtnjutande hos kommunernaän - 1997, 8 miljarder kronor1998, 1999 och 16 miljarderkronor 2000.När vi gör en bedömning av vad detta kommer attbetyda i antal sysselsättningstillfällen fram till år 2000landar vi på att 20 000 anställda kommer att beröras.Det är naturligtvis en bra utgångspunkt och en bättremöjlighet för att bedriva den här verksamheten.Stimulans av tjänstesektornAnf. 55 ():Herr talman! Jag vill rikta en fråga till statsrådetThomas , som jag tycker under de senaste da-garna har visat en obotfärdighet och skotträddhet sompolitiker som förvånar mig. Han säger att EU ochverkligheten hindrar honom när det gäller jobbska-pande skattesänkningar inom tjänstesektorn. Detta ären linje men det här är fel av två skäl.För det första har vi här än en gång ett exempel påhur regeringen förtalar EU och Europasamar-betet. För det andra rekommenderade starkt medlems-länderna att sänka sådana kostnader som arbetsgivar-avgifterna för att skapa jobb i medlemsländerna. Ändåskyller på EU när han motsätter sigdenna typ av skattesänkningar för tjänsteproduktion.Varför, ?Anf. 56 Statsrådet ():Herr talman! Jag får väl börja med att tacka för attCarl B åtminstone är förvånad över att hannu behöver kritisera mig.Det största hindret mot en blomstrande privattjänstesektor i och det största hindret som vihar upplevt är det som hargått igenom i form av en ekonomisk depression. Detfinns en del av vår samhällsekonomi som är känsligför när människor känner rädsla för att bli arbetslösaeller ser att staten har enormt stora underskott och vetatt det kommer besparingar. Då blir man rädd. Manhåller i pengarna och minskar den privata konsumtio-nen, vilket slår stenhårt mot den privata tjänstesek-torn.I den meningen har ju det största hindret mot entillväxt av privat tjänstesektor väldigt effektivt undan-röjts . Med ökad tillväxt, med delåga räntor som vi nu har och med den ökade kon-sumtion som är på gång kan vi se framför oss enmycket kraftig ökning av den privata tjänstesektornunder . Detta är viktigt. I det avseen-det måste man nog säga att mycketaktivt bidrog till att svensk privat servicesektortrycktes ned rejält i skoskaften.Det förs en diskussion om det går att ytterligareförstärka en sådan här uppgång genom att på någotsätt subventionera tjänstesektorn. Det första som manmåste ha klart för sig är att det, om det finns pengartill att subventionera tjänstesektorn, finns en alternativanvändning av de pengarna. En del av tjänstesektorn iSverige som haft det mycket jobbigt under de senasteåren är den offentliga tjänstesektorn, alltså vården,skolan och omsorgen. Också den sektorn är oerhörtviktig både för människors trygghet och för svenskarbetsmarknad.Vi har valt att satsa de 16 miljarderna, som vi efterganska hårda år lyckats skrapa ihop, på just vård,skola och omsorg. Det innebär naturligtvis att någon-ting annat väljs bort. Då koncentrerar vi ossförst på det som är viktigast. I ett längre perspektiv -med en stark tillväxt, en bra budgetutveckling och ettläge där vi amorterar av på statsskulden - finns det enmöjlighet att föra ett resonemang om andra åtgärdermen det måste finansieras. Det som händer i den eu-ropeiska unionen är då intressant - detta med en dis-kussion om att öppna upp när det gäller momsen. Detgäller dock inte på kort sikt, utan det gäller på längresikt när det finns resurser.Anf. 57 ():Herr talman! kryper bakom EU:smomsdiskussion men EU riktar inga som helst hinder.Tvärtom uppmanar man medlemsländerna att skapajobb genom att sänka sådana kostnader som arbetsgi-varavgifterna i de olika medlemsländerna.Thomas kan väl stå för sin hatt i stället föratt luta sig mot EU:s knepiga momsdiskussion. OmThomas inte tycker om att tjänstesektornfrämjas genom sänkta arbetsgivaravgifter, stå då fördet och skyll inte på EU och EU-samarbetet! Vi be-höver inte höra fler negativa kommentarer från denhär regeringen om Europasamarbetet.Någon gång får väl regeringen bestämma sig. Vardet så att den borgerliga regeringen lånade för mycketeller var det så att den lånade för litet? I fråga omThomas senaste inlägg liksom i MargaretaWinbergs inlägg tidigare handlade den ena halvan omatt vi lånade för litet och den andra halvan om att vilånade för mycket. får ni väl bestämma erför om vi lånade lagom, för litet eller för mycket!Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att skullebli ännu mer förvånad om han såg mig i hatt. När CarlB själv litet grand i nattmössan talar omtjänstesektorn måste jag göra ett inlägg.Det avgörande misstaget, sett framåt, i ekonomiskpolitik som icke får återupprepas i är att sän-ka skatter utan att se till budgeten. att man, om skatter sänks, måste se till att det drasned någon annanstans; detta för att få det hela att gåihop. Annars får vi underskott och stigande räntor,och därmed slås den privata servicesektorn ut. Detfinns inget utrymme för stora skattesänkningar nu.Vi har mycket medvetet valt att, när vi får näsanovanför vattenytan och när vi börjar få balans i budge-ten och får litet mer utrymme att använda oss av, låtadet gå till den del av tjänstesektorn som först måste fåett stöd. Det gäller alltså den offentliga tjänstesektorn- vård, skola och omsorg - och de 16 miljarderna.När vi gör det har vi naturligtvis valt bort någontingannat; det är riktigt. Då behöver vi inte gömma ossbakom någon regel eller någon paragraf. Vi satsaralltså först och främst på vården, skolan och omsor-gen.I ett längre perspektiv är det intressant att EU, omdet blir utrymme för att göra ytterligare insatser, nuför ett resonemang om att öppna för att användamomsen. Den principiella håll-ning är att vi vill ha frihet att använda momsen. Det ärväl inte bra om EU strikt reglerar den. Sedan får viavgöra - om vi får den friheten och det finns ett ut-rymme.Budgetprövning, , är viktigt! Manskall väga åtgärder mot varandra. Det har vi gjort. Nusatsar vi på vård, skola och omsorg.Utredning om bioteknikAnf. 59 ():Herr talman! Jag har en kort fråga till statsrådetCarl . För väldigt länge sedan i en särskild de-batt här i kammaren talade vi om biotekniken ochdess möjligheter och problem. Och för väldigt längesedan tog regeringen beslut om direktiv till en utred-ning i frågan. Jag skulle vilja höra om statsrådet vidnågot tillfälle tänker tillsätta en kommitté som skall haatt arbeta med de direktiven.Anf. 60 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag kan glädja medbeskedet att säga att denna kommitté precis har till-satts.Anf. 61 ():Herr talman! Det var ett vänligt och snabbt svar.Kanske kan ståtsrådet berätta mera om den saken -om det har skett , om kommittén kommer attarbeta med den skyndsamhet som låg i den diskussionsom vi hade , eller om statsrådet kommeratt låta frågan ta än vad den tidsut-dräkt har inneburit som varit sedan beslutet om direk-tivet fattades. Kommer brådska och detta med att detär angeläget att prägla statsrådets arbete med frågan ifortsättningen?Anf. 62 Utbildningsminister ():Herr talman! Det handlar om en parlamentariskkommitté som skall arbeta med ett mycket stort ochviktigt område. Kommittén skall inte bara själv analy-sera de här frågorna utan också nå många olika grup-per och intressen i samhället för att dels lyssna påderas åsikter i dessa frågor och ta del av deras kun-skaper, dels bidra till en dialog.Biotekniken innebär väldiga möjligheter. Sverigehar här en mycket stark industri. Det gäller ävenmindre företag. Men biotekniken innebär ju ocksårisker. Därför är det viktigt att noga analysera dettaoch att ha en bred diskussion. Jag anser således att detär viktigt att den parlamentariska kommittén får arbe-ta . Tanken är att den skall sittatill år 2000.Försvarets ekonomiAnf. 63 ():Herr talman! I går besökte . Han passade då på att lägga ansvaret för denekonomiska krisen inom försvaret helt och hållet påÖB. Detta är av flera olika skäl inte korrekt. Skälen ärför det första att regeringen direkt bär ansvaret förungefär en tredjedel av de ekonomiska problem somvi nu ser, för det andra att ett socialdemokratiskt de-partement inte förmått matcha ÖB och för det tredjeatt det hela delvis faller tillbaka på ett bristfälligtunderlag i fråga om försvarsbeslutet.Vi ser nu i mitt län en mycket besvärlig situationför försvarsindustrin. Regeringen, om man följer detförslag som föreligger, kommer att nödstoppa allforskning och utveckling, exempelvis vid Bofors.Man dömer då försvarsindustrin till sotdöden efter-som den kritiska kunskapsmassan går förlorad omman inte är intressant i internationellt samarbete.Med anledning av detta skulle jag vilja ställa tvåfrågor:1. Är man beredd att ompröva det förslag som nuligger gällande nödstoppet av forskning och ut-veckling inom försvarsindustrin?2. Är och regeringen beredda attta fram det underlag för ett nytt försvarsbeslut somhan i går i sade ännu inte fanns?Anf. 64 Statsrådet ():Herr talman! Frågeställaren är felinformerad pååtskilliga punkter.De ekonomiska obalanser som försvaret har re-dovisat för försvarsministern och regeringen uppkominte på grund av den politiska inriktning som fast-ställdes försvarsbeslut. Det har för övrigtockså ÖB själv framhållit. De svarta hålen uppkomgenom att myndigheten har planerat in mer verksam-het i sina planer än den ekonomiska ramen medgav.1996 års försvarsbeslut har därför ingen skuld i dennya situationen.Allt ekonomiskt underlag och alla siffror till för-svarsbeslutet kom ifrån Försvarsmakten. Alla föränd-ringar som regering och riksdag gjorde i ÖB:s förslaginför försvarsbeslutet stämdes av med ÖB och hansstab. En normal utgångspunkt för regering och riks-dag är att man måste kunna lita på myndigheterna.1996 års försvarsbeslut var finansierat till varendakrona, och t.o.m. överfinansierat.Herr talman! Det är också viktigt att påpeka attÖB inte heller har skyllt på Försvarsbeslut 96. Hanhar varit tydlig på den punkten, och säger i en pro-memoria att de förändringar som regering och riksdaggjorde inte har haft någon inverkan på de nya under-skotten eller obalanserna i försvarets ekonomi. Un-derskotten hade varit lika stora även utan regeringensändringar. De svarta hålen har uppkommit genom på den militära sidan planerat in mer verksamhetän vad försvarsbeslutets ekonomiska ramar, somriksdagen fastställt, medgav.Det är inte aktuellt med något nytt försvarsbeslut.De två partier som står bakom försvarsbeslutet harinte på något sätt ansett att man skall behöva föran-stalta om ett nytt försvarsbeslut. Det blir heller inte,som försvarsministern har framhållit här iriksdagen, några nya pengar till försvaret. Överbefäl-havaren har att rätta munnen efter matsäcken. ÖBhar alltså inte fått något nytt uppdrag från regeringenatt ta fram underlag för ett nytt försvarsbeslut.Försvarsministern granskar nu de förslag som ÖBhar lagt fram. Regeringen har inte tagit ställning.Försvarsministern kommer tillbaka till regeringen ochriksdagen på den här punkten.Anf. 65 ():Herr talman! Då är det underligt att vi moderaterunder har kunnat varna för precis denutveckling i försvarsindustrin i och i övrigalandet som kommer. Möjligen har vi bättre tolkatinnebörden av besluten.Jag noterar att över huvud tagetinte svarar. Är man beredd att ompröva förslagen omnödstopp av forskning och utveckling inom för-svarsindustrin, så att vi får ha kvar den försvarsin-dustri som är en förutsättning, också om man följersocialdemokratisk försvarspolitik, för att kunna an-passa och återta svenskt försvar?När det gäller vem som har ansvar för vad re-kommenderar jag till läsning denPM jag har i handen från Försvarsmakten och hög-kvarteret, daterad . Där gårman igenom var det ena och det andra i det ekono-miska underskottet så att säga kommer ifrån.Ett problem med det försvarsbeslut som fattadesvar att underlaget var bristfälligt. Det underlaget bärden socialdemokratiska regeringen ansvar för. Nusäger vi från vår sida att vi ser att det socialdemokra-tiska försvarsbeslutet redan har havererat. Alltså börman påbörja arbete med att ta fram ett nytt beslut, ochdärmed också ett nytt underlag. Så när ...Anf. 66 TREDJE VICE TALMANNEN:Då ber jag ställa sin följdfråga.Anf. 67 ():Herr talman! Jag avslutar med att fråga om ThageG är beredd att ompröva det som han sade iNerikes Allehanda, nämligen att det inte finns under-lag för ett nytt beslut, och att det inte finns anledningtill att ta fram ett sådant.Det gör det nämligen.Anf. 68 Statsrådet ():Herr talman! Det är närmast försvarsministernsom kommer att svara på den frågan. Men eftersomfrågeställaren ställer frågan utifrån besöket i vill jag ändå få säga följande:I Försvarsbeslut 96, som jag ansvarade för, skyd-dades försvarsindustrin. Det var Socialdemokraternaoch som gjorde detta. per åröronmärktes för materiel, och speciella pengar, 550miljoner kronor , avsattes för utvecklande verk-samheter och speciellt viktiga teknologiområden.Försvarsindustrin, inklusive de fackliga organisatio-nerna, var mycket nöjda med försvarsbeslut.Jag vill återigen säga att det ekonomiska underla-get, varje siffra och varje uppgift, kom ifrån Försvar-smakten. Detta har heller inte överbefälhavaren ochFörsvarsmakten förnekat. Allt sifferunderlag kolladesmed Försvarsmakten. Alla beräkningar som regering-en använde försvarsbeslut kom från hög-kvarteret.Herr talman! Den moderata försvarspolitiken äringet att yvas över. ställde sig ju vidsidan om försvarsbeslutsarbetet. De hoppade av för-svarsberedningen under och brak. Vår inbju-dan till att diskutera försvarsfrågor sva-rade man nej på. ville så att säga intevara med och påverka ett av de viktigaste beslut somhar fattats av den här . Därför tycker jag attModerata samlingspartiets representanter borde talamed litet mindre bokstäver. Och framför allt: När devill tala bör de använda korrekt material, och intedåligt material.Sexuella övergrepp mot barnAnf. 69 ():Herr talman! Jag vill rikta min fråga till socialmi-nister . Den gäller vår kunskap ombakomliggande faktorer till varför sexuella övergreppmot barn förekommer.Vi har fått lära oss att övergreppen förekommer ialla typer av relationer och samhällsklasser samt attbåde män och kvinnor är och kan vara förövare. Detfinns flera orsaker att utreda hur verkligheten ser ut.För mig är en av de viktigaste orsakerna att få kun-skap om detta att kunna sätta in förebyggande åtgär-der för att skydda barn som finns i speciella riskför-hållanden eller riskrelationer.Min fråga till socialministern är: Är socialminis-tern beredd att överväga hur man kan få en ökad kun-skap om dessa riskrelationer, och göra en kartlägg-ning, intervjuer och kanske en utredning på dettaområde för att öka vår kunskap?Anf. 70 Socialminister ():Herr talman! Svaret är ja. För att inte HolgerGustafsson skall tycka att jag är oförskämd kan jaglägga till något litet.I och för sig är detta formellt min kollega område. Men jag vet att hon förbere-der en barnproposition, och att hon jobbar med upp-följningen av den konferens som avhållits kring dehär frågorna i . Dessa frågor är i allra hög-sta grad aktuella. Det är lätt för mig att säga att det ärmycket viktiga frågor. Jag tror att jag utan vidare kansäga att vi behöver göra just de insatser som HolgerGustafsson nämner.Anf. 71 ():Herr talman! Jag vill bara komplettera kort medatt fråga: Kommer man då också att titta på om dettaförekommer särskilt frekvent i vissa relationssituatio-ner?Anf. 72 Socialminister ():Herr talman! Jag har inte så detaljerade upplys-ningar om innehållet i barnpropositionen eller omuppföljningen att jag kan beskriva precis hur arbetetskall gå till. Men jag föreställer mig att det är sådanafaktorer man tittar på, åtminstone om man bedriverforskning på området.Jag skall se till att föra detta vidare till Maj-IngerKlingvall och till det arbete som pågår under hennesansvar med de här frågorna.Anf. 73 ():Herr talman! Jag vill bara säga att det självfalletkan bli tungt för samhället att få veta hur detta liggertill. Men jag vill gärna uppmuntra regeringen att intedra sig för att ta reda på hur det i verkligheten liggertill, så att vi kan komma barnen till hjälp.ByggforskningenAnf. 74 PER ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till inrikesmi-nister . Den handlar om den framti-da byggforskningen.Den statliga utredningen om plan-, bygg- och bo-stadsforskning har varit på remiss. Jag har läst mångakritiska remissvar, och jag förmodar att ministernockså har läst dessa. Utredningen föreslår, vad jagförstår av kortsiktiga besparingsskäl, en avlövningoch en uppstyckning av , BFR.Min fråga till ministern är: Kommer regeringen attforcera fram en proposition i ärendet nu , ellerkommer regeringen att invänta den forskningspolitis-ka utredningen ?Anf. 75 Inrikesminister ():Herr talman! Det är riktigt som Per säger attvi har haft en utredning som har tittat på den framtidautvecklingen för . Den frågan harvarit på remiss. Utredare var , tidigaregeneraldirektör i . Den här fråganbereds nu i . Jag kan inte svara påhur vi kommer att hantera frågan. Jag kan bara kon-statera en sak, nämligen att jämfört med vad industrinoch de enskilda företagen satsar på forskning i vårtland är det faktiskt inte så väldigt mycket som bygg-branschen själv satsar på forskning.Jag ber att få återkomma till hur vi skall hanteradetta, men vi måste göra någonting på byggforskning-ens område.Anf. 76 PER ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Egentligenfick jag inte svar på min huvudfråga om det kommeren proposition eller inte, men det kan ju vara.Vad jag skulle vilja följa upp med är just det somministern nämnde sedan, nämligen var ansvaret skallligga. Jag har tidigare ställt en fråga om miljöforsk-ningen och var det nationella miljöforskningsansvaretfinns. vill jag ställa samma fråga här. Finns detnågot nationellt byggforskningsansvar och var skalldet ligga? Vem tar det ansvaret?Anf. 77 Inrikesminister ():Herr talman! Jag kan inte svara på om det kommeren proposition eller i vilken form den propositionenkommer, om den kommer som en särproposition ellerläggs in i något annat.