prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Ge-nom exemplifieringarna i artikel 6 anges att förfa-ringssätt för reproduktiv kloning av människa inteskall vara patenterbart. Detsamma gäller förfa-ringssätt för modifiering av människans könscel-lers genetiska identitet.3. En tredje nyhet gäller den redan tidigare i direkti-vet intagna bestämmelsen om jordbruksundanta-get, farmer s privilege, som har utvidgats.Direktivet skall passa in i existerande patentlag-stiftning och är inte avsett att introducera någon sär-skild patentlagstiftning för levande material. Däremotåläggs medlemsstaterna att anpassa sin befintligapatentlagstiftning till den speciella regleringen i di-rektivet.Det slås också fast att direktivet inte skall påverkalagstiftning - vare sig nationell eller gemenskaps-rättslig - om övervakning av forskningen på dettaområde eller utnyttjandet av resultatet av sådanforskning.Det patenterbara området regleras i 1 § patentla-gen. Utgångspunkten i patentlagstiftningen är attskillnad inte skall göras mellan olika teknologier.Patent har sålunda meddelats för åtskilliga bioteknis-ka uppfinningar. En etisk gränsdragning för vad somskall anses patenterbart finns i bestämmelsen omgenerellt förbud mot patent på uppfinningar varsutnyttjande skulle strida mot goda seder eller allmänordning.Direktivförslaget ligger väl i linje med den svens-ka patenträtten. Vissa ändringar kommer dock attkrävas. Den etiska gränsdragningen måste förtydligasmed mera konkreta bestämmelser om vad som intekan komma i fråga för patentskydd. Vidare måstepatentlagen kompletteras med bestämmelser om jord-bruksundantaget.Den 16 oktober 1997 tillsattes en kommitté medföreträdare för riksdagspartierna med uppgift att ana-lysera den moderna biotekniken, dess möjligheter ochrisker.Den parlamentariska kommittén har till uppgift:att analysera den moderna bioteknikens möjlighe-ter och risker,att bedöma långsiktiga förändringseffekter av denmoderna biotekniken samt att lämna förslag till enövergripande politik för området i ett internationelltperspektiv,att genom ett öppet och utåtriktat arbetssätt främjadebatt och diskussion om frågor som rör den modernabiotekniken och dess konsekvenser för individen sompatient, konsument, arbetstagare, företagare etc.Uppdraget innehåller mycket mer, men jag stannardär.Uppdraget skall redovisas till regeringen den1 juni . Ett delbetänkande avseende gentek-niknämndens uppgifter och sammansättning skalllämnas den 1 november 1998.Med detta yrkar jag avslag på reservationen.Reservation nr 4 från handlar om in-förande av bruksmodellskydd. Jag kommer inte riktigtihåg om det yrkades bifall till den reservationen. Menvi yrkar avslag på reservationen, eftersom så mycketär på gång. Det är bara , Storbritannienoch som saknar den här skyddsformen.Direktivet är ute på remiss, och tillsätts enrådsarbetsgrupp. Enligt förslaget skall medlemsstater-na ha antagit de lagaroch andra författningar som krävs för att implemente-ra direktivet.Reservation nr 5 från , Miljöpartietoch gäller växtförädlarrätten. En ny lagträdde i kraft . Genom den nya lagenhar ensamrätten till nya växtsorter förstärkts, och enanpassning har skett till den moderna bioteknikensmöjligheter.Centerpartiet tar i sin motion upp frågan om ut-formandet av det s.k. jordbruksundantaget i den nyalagen. Undantaget innebär att jordbrukare tillåts an-vända sådant växtmaterial som de skördat på den jordde själva brukar och använda det till nytt utsäde inomden egna brukningsenheten.Det motionären vänder sig emot är att det inteklart framgår i lagtexten att undantaget även gällerlegorensning.Det har visat sig som lagen har variti kraft att det har fungerat bra. Man har slutit avtalmellan parterna. Det problem som tarupp är ingen fråga som jordbrukarna direkt diskuterar.Det finns inte heller några motioner om detta tillLRF:s årsstämma. Om det var ett problem skulle detha uppmärksammats.Små lantbruk undantas från regeln att betala er-sättning. Använder man mindre än en viss kvantitetutsäde eller jordbruket är mindre än är detfritt. Det gäller också legorensaren.Legorensaren har informationsskyldighet, dvs.skall ange hur mycket och till vem han eller hon harrensat. Men legorensaren behöver aldrig betala er-sättning till rättighetsinnehavaren. Det gör jordbruka-ren, om han kommer upp i en sådan kvantitet. Lego-rensaren blandas inte in.Tillämpningen är förenlig med motionärer-nas vilja. Jag tror att kan känna signöjd vad gäller utvecklingen av legorensning ochavgifter.Reservation nr 6 angående ökat skydd för pro-gramformat har avgetts av , Folkpartietoch . Programformat i den mening sombeskrivs i motionerna kan enligt utskottet inte behand-las som ett enhetligt begrepp. Detta torde nämligenkunna innefatta allt från relativt obearbetade idéer omuppläggningen och inriktningen på en programserietill väl genomarbetade programkoncept, innefattandemanus, musik, kostym, rekvisita, dekoranvisningarm.m.Beroende på vad ett enskilt programformat bestårav, kan det således redan enligt gällande regler varaupphovsrättsligt skyddat i flera avseenden.Den omfattande handeln med programformat harutvecklats på marknadsmässiga villkor och avtals-mässiga grunder, i princip oberoende av vilket upp-hovsrättsligt skydd som skulle kunna åberopas för deenskilda objekten.Utskottet anser inte att det finns någotbehov av utökat skydd, som motionärerna föresprå-kar, inte heller att det finns några skäl för att justprogramformaten skulle ges ett mer långtgående upp-hovsrättsligt skydd än vad som gäller för konstnärligaalster i övrigt. Dessutom är det inga stora problem idag.Den sista reservationen har nr 7 och har avgetts avCenterpartiet, och angåendeutökat skydd för immateriella rättigheter. Även dennareservation är litet grand av att slå in öppna dörrar.Det finns en bred enighet i utskottet om att det ärviktigt att förbättra villkoren för uppfinnare där det ärmöjligt. Goda villkor för uppfinnare och innovatörerstimulerar till kreativitet som gagnar företagsamhetenoch ökar sysselsättningen. Det är vi alla överens om.Våren 1994 beslutade om väsentligtskärpta åtgärder mot intrång i de immateriella ensam-rätterna. Genom beslutet, som innebar ändringar ivarumärkeslagen, upphovsrättslagen, patentlagen,mönsterskyddslagen, växtförädlarlagen m.fl., hardomstolarna nu möjlighet att vid vite förbjuda fortsattintrång inom hela det immaterialrättsliga området.Genom ändringar av skadeståndsbestämmelsernapå det industriella rättsskyddets område har rättig-hetshavarens ställning vid intrång förstärkts. Detta ärockså reservanterna nöjda med.Småföretagsdelegationen har i sin rapport enklare regler föreslagit flera åtgärder. I Patent-och registreringsverkets skrivelse till regeringen finnsdet också förslag på förändringar.Svårigheterna med att finansiera en patentin-trångsförsäkring har redovisats, och utskottet finnerdet beklagligt, eftersom patentintrången är ett allvar-ligt och växande problem.Utskottet förutsätter att regeringen noga övervägerom det kan finnas andra alternativa vägar att nå framtill en nationell lösning och också driva fram en lös-ning på europeisk nivå. Utskottet anser att det hartagits ett bredare grepp om frågan om de allmännavillkoren för uppfinnare och innovatörer och avstyr-ker därför reservationerna.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 259 () replik:Herr talman! har verkligen bemö-dat sig om att beskriva och motivera utskottets ställ-ningstagande på samtliga områden. Det var intressantatt höra anförandet. Det måste bli ganska omfattandeoch beskrivande, därför att det är ett svårt och krång-ligt område och där olika delar går i varandra.Jag tycker att slutsatsen av anförandet borde varaatt man skall se över de allmänna villkoren för upp-finnare, innovatörer och i synnerhet småföretagare föratt få ett enklare och stabilare system.Vi tycks vara överens om att vi bör ha differentie-rade avgifter. Jag menar att 60 000 kan vara mycketför den lille ensamföretagaren i ett känsligt ingångs-skede vid ansökan om patent. En patentansökan kange upphov till väldigt stora utvecklingsmöjligheter,men en annan kan ge mindre. Jag tycker att det ärrimligt med en differentiering. Jag kan inte förståvarför vi inte kan bifalla motionskraven när vi nu äröverens.Slutligen var det frågan om patent på livsformer.Inte minst med tanke på vad som har hänt i , är det viktigt att vi i driver på.Är vi överens i sak? Om detta inte skall tillåtas, skalldet också sägas.Anf. 260 () replik:Herr talman! Det pågår ett arbete för att förbättravillkoren för uppfinnare. Det finns många olika för-slag. I Småföretagsdelegationens rapport finns 131punkter. Men det är endast ett fåtal som direkt riktarsig mot patent.60 000 kr är en stor summa för många företagare.Men skall inte betalas på en gång. Initial-kostnaden är 3 800, sedan är det tryckkostnaden. Omman vill ha patentet tillkommer årliga kostnader. Detär en låg kostnad i initialskedet. När man sedan kantjäna pengar på sitt patent får man betala en årligavgift. I jämförelse med andra länder är det intemycket.Vi får se vad som kommer att hända med den dif-ferentierade avgiften. Frågan måste utredas, och sedanfår vi se hur det blir med organisationen.Sedan var det frågan om patent på livsformer ochdet väntade direktivet från EU. Vi får vara glada attskrivningarna har skärpts ordentligt. Kommittén somtillsattes har knappt börjat jobba. Denhar många uppgifter att genomföra. Det verkar kons-tigt att förbjuda och avveckla de patent som finns innan det har gjorts några undersökningar avkonsekvenserna.Anf. 261 (m) replik:Herr talman! Villkoren för uppfinnare och innova-törer kan sägas spegla näringslivsklimatet och detallmänna företagsklimatet i ett land. Det är av centralbetydelse för ett lands tillväxt, sysselsättning ochvälståndsskapande möjligheter hur dessa människorbemöts.I fråga om dyra omkostnader vidhåller vi att detskulle vara möjligt att förenkla processen för att däri-genom tjäna pengar. Tid är pengar. Vi föreslog enmöjlighet att differentiera ett avgiftssystem, ungefärsom i USA.Vi menar att frågan om en förlängning av priori-tetsåret hänger samman med rätten till en prestationoch den ideella upphovsrätten - och i viss mån ägan-derätten. Den som har gjort en uppfinning har ocksåett intresse att få den ordentligt förankrad om denskall exploateras även utanför landets gränser. Därförkan visst längre rådrum vara behövligt.De allmänt förbättrade villkoren för uppfinnareoch innovatörer - som vi påpekar i reservation 7 -hänger samman med att just näringslivsklimatet skallbli bättre. Det är symtomatiskt att när Småföretagsde-legationen ber om synpunkter på framlagda förslagsvarar inte tre av de viktigaste och mest centrala de-partementen. Det är mycket av ord från regeringenmen litet av konkret handling för att allmänt sett för-söka förbättra näringslivsklimatet. Innovatörernas ochuppfinnarnas ställning är en del av det allmänna nä-ringslivsklimatet.Anf. 262 () replik:Herr talman! Man har på själv föreslagit förenklingar. Det kommeren departementspromemoria 1998. Förslagen frånSmåföretagsdelegationen skall bearbetas för att se vadsom går att använda. Så mycket som är på gång nu hardet inte varit någonsin tidigare.Henrik Järrel tog upp frågan om prioritetsåret. Detär klart att en förlängning av det s.k. prioritetsåretstärker den enskilde uppfinnarens och innovatörensställning . Men det är inte säkert att det skullegagna uppfinnarna. De är litet beroende av varandrasuppfinningar.Vi tror att den nya tekniken kan underlätta föruppfinnare och innovatörer att finna lämpliga samar-betspartner inom landet och utomlands, få fram pro-duktions- och finansieringsformer och ta ställning tillom patent skall sökas i andra länder. Det är inte säkertatt en förlängning av prioritetsåret gagnar dem. Medtanke på hur tekniken hjälper oss för att snabba på dethela kanske det inte blir fråga om en förlängning utannågot som går ännu fortare.Anf. 263 (m) replik:Herr talman! Regeringen och dess företrädare harunder detta valår alltmer börjat sjunga småföretag-samhetens lov. Det skulle vara klädsamt om regering-en satte kraft bakom orden och inte bara talade vack-ert om att småföretagaren är vardagens hjälte utanockså försökte underlätta för många av dessa stretan-de människor - inte sällan innovatörer och uppfinnare- att kunna fungera bättre i . Det skulle varabra om regeringen gav en konkret signal i handling,inte bara i ord.Anf. 264 () replik:Herr talman! Småföretagsdelegationen har till-satts. Man måste kunna ta hand om de förslag somkommit in och se vilka förbättringar som kan görasinnan det går att säga att ingenting händer.Anf. 265 ():Herr talman! är en statlig ut-redning som har regeringens uppdrag att nyöversättahela . var klart , och des.k. återstår Gamlatestamentet, som är den utan jämförelse största ochsvåraste delen i översättningsarbetet. Gamla testamen-tet blir klart , och därmed är hela Bi-beln nyöversatt. Året efter kommer en färdig helbibelmed notapparat, parallellhänvisningar och uppslags-del - Bibel 2000.Det problem vi berör i motion L808 till lagutskot-tet är att den bibelöversättning som sker i form av enstatlig utredning saknar upphovsrätt.Huvudregeln som nämns i utskottets utförligaskrivning är att enligt 9 § 1 st upphovsrättslagen gäl-ler upphovsrätt inte för författningar, beslut av myn-digheter, yttranden av svenska myndigheter ellerofficiella översättningar av sådana texter. Bibelkom-missionen är en statens offentlig utredning, och där-med en svensk myndighet. Oavsett om kommissionenpublicerar sina översättningar genom SOU-volymereller på annat sätt saknas alltså i princip både eko-nomisk och ideell upphovsrätt.Det finns undantag från den regeln, t.ex. för musi-kaliska verk eller diktverk. Som diktverk måste gi-vetvis betraktas med sina 150 psalmer. Detgäller också andra bibelböcker. Men texterna i stortsaknar helt upphovsrätt. Detta skapar oklarhet ochbäddar för tolkningstvister vilket skullekunna undvikas om vi fick en komplettering av upp-hovsrättslagen.Det är inte fråga om översättarnas eller experter-nas personliga upphovsrätt som skulle ge dem ellerderas arvtagare rätt till ekonomisk ersättning ,som ju gäller för den allmänna upphovsrätten.Grundtanken i motionen är att det arbete som statenhar tagit ansvar med för närvaran-de en kostnad på , samman-lagt , inte bör lämnasutan skydd. Det är dessutom fråga om ett av vår tidsstörsta forskningsprojekt inom det humanistiska om-rådet.Jag vill tacka utskottet för en mycket nog-grann och seriös behandling av motionen. Jag är gi-vetvis glad över att ett enigt utskott föreslår ett till-kännagivande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § betänkande 1997/98:LU17GodtrosförvärvAnf. 266 (mp):Herr talman! I lagutskottets betänkande LU17 be-handlas två motioner , så de är litet gamla.Det handlar om godtrosförvärv. BRÅ:s statistik visaratt tillgreppsbrotten är den kategori av brott som ökarmest. Inte nog med att polisen oftast inte utreder dessabrott på grund av mängden. Även om det skulle skefår inte den bestulne tillbaka sina ägodelar om brotts-lingen hunnit sälja stöldgodset.Vilka slutsatser kan man dra av dessa faktaupp-lysningar? Jo, att det är alldeles för lätt att avyttrastöldgods. Lagen gör det alltför enkelt att hävda god-trosförvärv av stulen egendom. Polisen har vid ettflertal samtal uttryckt denna åsikt och velat ha enförändring. Inte minst när det gäller att drog- ochspritmissbrukare finansierar sitt missbruk är det avvikt att försvåra avyttringen av stulna varor. I Sverigeär det inte svårt att hitta en köpare eftersom lagen omgodtrosförvärv är alltför generös.Herr talman! Jag har ett exempel. Handeln medbegagnade båtar är stor. säljs stulna båtar tillett värde av . Sju av tio stulna båtaråterfinns aldrig utan saluförs på båtmarknaden. Enomdefinierad båt/båtmotor försvinner lätt i mängden.Sjöpolisen har en svår uppgift. När en stulen båtpåträffas tas den i beslag för utredning. Den nye äga-ren hävdar att köpet skett i god tro, men polisen kanmisstänka att båten är stulen. Om åklagare vid förun-dersökning inte anser misstanken styrkts hävs beslagetoch båten återlämnas till den som har köpt den i andrahand.Den bestulne båtägaren får själv driva en civil-rättslig process. Han får begära båten i kvarstad och irättegången bevisa att köparen varit i ond tro samtvisa att köparen borde insett att tjuven inte haft rätt attsälja båten. Den komplicerade lagstiftningen gör attmycket få civilrättsliga tvister om godtrosförvärvprövas rättsligt över huvud taget.Ett sätt att radikalt försvåra att avyttra stöldgodsskulle vara att ändra reglerna för godtrosförvärv.Köparna skall inte längre vara lika säkra på att fåbehålla stöldgodset som . Reglerna för godtros-förvärv bör ändras så att försäljning av stöldgodsavsevärt försvåras.Mitt förslag är att vindikationsprincipen skall gällavilket innebär att den ursprunglige ägarens rätt beståroch att han har rätt att få tillbaka egendomen, omfat-tande förutom stöldgods egendom som har frånhäntsägaren genom rånbrott, tillgrepp av fortskaffningsme-del och egenmäktigt förfarande, från den godtroendeförvärvaren utan att betala någon ersättning för den.I betänkandet står att Godtrosförvärvsutredningenavlämnade ett betänkande . I betänkandetföreslogs bl.a. en skärpning av kriterierna för god tro.Men däremot föreslogs inga förändringar av dengrundläggande princip som jag nu har talat om. Re-geringskansliet har för avsikt att komma med en pro-position som har aviserats till innevarandeår. Men vi vet inte riktigt hur det kommer att gå ochnär den skall behandlas.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till reservatio-nen och hoppas att detta skall förändras.Anf. 267 ():Herr talman! Jag vill yrka bifall till hemställan ilagutskottets betänkande LU17 och avslag på reser-vationen. Föregående talare beskrev godtrosförvärsla-gen och kritiken mot den. Hon beskrev också skillna-den mellan extinktionsprincipen och vindikations-principen. Jag tänker därför inte uppta kammarens tidmed att göra en liknande beskrivning utan att för denskull värdera hennes slutsatser.I maj 1995 avlämnade Godtrosförvärvsutredning-en sitt betänkande. Detta betänkande bereds nu i Re-geringskansliet. En proposition är aviserad till den 25maj. Utskottet anser därför att resultatet av bered-ningen skall avvaktas innan vi gör några ställningsta-ganden här i riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § Finansiell leasing av lös egendomFöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU18Finansiell leasing av lös egendomTredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )21 § Ändringar i lagen om personlig skyddsut-rustning för privat bruk m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU20Ändringar i lagen om personlig skyddsutrustning förprivat bruk m.m. (prop. 1997/98:61)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )22 § Vissa lokalfrågor m.m.FöredrogsKulturutskottets betänkande 1997/98:KrU10Vissa lokalfrågor m.m.Anf. 268 ():Herr talman! Vi går från båtar till konstnärlig ut-smyckning. Först vill jag tacka för det positiva svarsom vi har fått på vår motion om konstnärlig ut-smyckning av allmänna platser. Vi vill att man i ökadutsträckning involverar fastighetsägare, brukare ochallmänhet när bidrar med offentligkonst. Det har styrkts att rådet genomgående tillämparsamråd med fastighetsägare, arkitekter och brukarenär det gäller placering av verk och val av konstnärer.Motivet till motionen är självklart konkreta falldär osämja har uppstått. Det verkar som att det endaströr sig om olycksfall i arbetet och inte är någon prax-is. Kommunala politiker kanske skulle ha en del attlära av det och lära sig vad som menas med lokaltinflytande. För vem vill se att skattemedel går tillkultur om det uppstår kalabalik vid utsmyckning ochman tvingas att ta ned konstverk?Herr talman! Jag beklagar att kulturutskottet intedelar uppfattning vad avser att överförahandläggningen av det statliga stödet till icke-statligakulturlokaler till . Bakgrundentill motionen är att motiven för stödet är kulturpolitis-ka.Att det finns byggteknisk kunskap på ärinte ett skäl att ha kvar huvudansvaret för handlägg-ningen där. anser att vi helt enkelt börvända på beslutsgången så att beslut fattas på kultur-sidan efter hörande av Boverket.Stödet har ju drastiskt minskat under den härmandatperioden, så snart finns det ingenting att flyttaöver. Det är en trist utveckling, anser jag. I ställetborde stödet utvecklas till att även gälla hembygds-gårdar, gamla kvartersbiografer och varför inte kul-turfik. Jag vill betona att utskottet, precis som Miljö-partiet, anser att stödet är av stor betydelse för kultur-livet i hela landet. Desto märkligare framstår därförde drastiska nedskärningarna. Med detta yrkar jagbifall till reservation 2 under mom. 3.Anf. 269 ():Herr talman! Klockan börjar närma sig elva ochjag tänkte inte gå in i någon häftig debatt kring dettabetänkande. Det behandlar ju frågan om stöd till loka-ler samt detta med delaktighet i beslutsprocessen vidStatens konstråd när det gäller utsmyckning av all-männa platser. Det finns tre reservationer till betän-kandet. Jag yrkar avslag på samtliga tre reservationeroch bifall till utskottets hemställan.Det är klart att man kunde göra en ganska långutvikning om hur viktiga de här lokalerna, såväl icke-statliga kulturlokaler som allmänna samlingslokaler,är som stödjepunkter för den lokala kulturens utveck-ling. Men jag tror att vi får ta den debatten vid ettannat tillfälle.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )23 § Radio och betänkande 1997/98:KrU11Radio och TVAnf. 270 ():Herr talman! Den framväxande mångfalden inomradio och TV ställer helt nya krav på den traditionella,etablerade public service-verksamheten i närdet gäller både radio och TV. Det är bakgrunden tillde olika reservationer som företrädare för moderater-na har fogat till detta utskottsbetänkande.Vi menar att public service-verksamheten måstekoncentrera sig på uppgiften att tillföra publiken detsom bara public service-verksamheten kan ge ochsom andra inte ger. Det är bakgrunden till vår hållningatt public service-verksamheten skall koncentrera sigoch se till att tillföra kulturlivet det utbud och denfördjupning av program som kan bidra till att breddadet samlade utbud som publiken kan möta.Vi menar därför också att krav måste ställas på attpublic service-televisionen ägnar sig åt att bestämtkoncentrera sig på att göra det som bara den kan göraoch inte andra. Därför ställer vi oss avvisande till attden skall splittra sina resurser på nya betal-TV-kanaler. Vi hävdar mycket bestämt att de licenspengarsom public service-verksamheten får in skall använ-das just till den kvalitet och fördjupning som andra nuvill anslå ytterligare pengar till.Herr talman! Det är vår bestämda uppfattning attpublic service-verksamheten i den nya mediemiljönkan vara en tillgång för publiken. Men det innebär måste utveckla sin profil. Det är mot den bak-grunden vi tillsammans med företrädare för andrapartier i utskottet har reservationer där vi pekar påvikten av att public service-verksamheten inte försö-ker konkurrera med andra kanaler om den typ avprogram som de andra kanalerna ändå sänder. Detvinner publiken ingenting på, och man förlorar denmöjlighet som den licensfinansierade verksamhetenkan erbjuda, nämligen program som andra inte sän-der.Herr talman! Vi moderater stöder självfallet deolika reservationer som vi står uppförda på, men jagväljer att i det här sammanhanget yrka bifall till reser-vationerna 1, 2 och 11.Anf. 271 ():Herr talman! mål i mediepolitikenär att utjämna de brister som finns inom medieområ-det för att skapa ett jämlikare samhälle. Mediefrågor-na handlar om makten över uttrycksmedlen och ut-trycksmedlens makt över våra liv. Mediefrågorna ståri relation till kulturpolitiken, som ger möjlighet föralla att erövra dessa uttrycksmedel - kultur som fan-tasi, underhållning och kritik.