prot · GM0937 · 1998-12-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:37Onsdagen den 16 decemberKl. 9.00 - 17.5319.00 - 22.18Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 december.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att ()anhållit om att bli entledigad från uppdraget somledamot av fr.o.m. den 1 januari 1999.Kammaren biföll denna anhållan.3 § Anmälan om vice ordförande i justitieut-skottetTalmannen anmälde att () ut-setts till vice ordförande i justitieutskottet från den10 december.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återArbetsmarknadsutskottets betänkande 1998/99:AU1Näringsutskottets betänkanden /99:NU1-NU35 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 15 decemberUbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning och universi-tetsforskningMom. 1 (informationsteknik i skolan)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m)3. res. 2 (v)4. res. 3 i motsvarande del (kd)5. res. 5 i motsvarande del (fp)Förberedande votering 1:Kammaren biträdde res. 3 med acklamation.Förberedande votering 2:38 för res. 237 för res. 3240 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:76 för res. 137 för res. 2201 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Carlinge Wisberg (v) anmälde att han avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Huvudvotering:134 för utskottet77 för res. 1103 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 5 v, 1 c, 12 mpFör res. 1: 77 mAvstod: 3 s, 33 v, 37 kd, 14 c, 15 fp, 1 mpFrånvarande: 12 s, 5 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 2 fp, 3 mpChristina , och (alla s) anmälde att de avsett att rösta ja menmarkerats ha avstått från att rösta.Mom. 2 (ett fristående kvalitetsinstitut)1. utskottet2. 4 i motsvarande del (c)3. res. 5 i motsvarande del (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 5 (resurstilldelningssystemet i )1. utskottet2. 3 i motsvarande del (kd)Votering:204 för utskottet37 för res. 364 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 6 m, 38 v, 15 c, 12 fp, 14 mpFör res. 3: 37 kdAvstod: 61 m, 3 fpFrånvarande: 12 s, 15 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpMom. 6 (beslutsinstans för tilldelning av vetenskap-sområde)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (kd)Votering:210 för utskottet37 för res. 359 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 10 m, 38 v, 15 c, 14 fp, 14 mpFör res. 3: 37 kdAvstod: 58 m, 1 fpFrånvarande: 12 s, 14 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpMom. 7 (förhållandena för funktionshindrade studen-ter i högskolan)1. utskottet2. 6 (kd, fp)3. res. 4 i motsvarande del (c)Förberedande votering:54 för res. 615 för res. 4245 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:206 för utskottet52 för res. 656 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 35 m, 38 v, 14 mpFör res. 6: 37 kd, 15 fpAvstod: 41 m, 15 cFrånvarande: 12 s, 6 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU2 Utgiftsområde 15 StudiestödMom. 1 (det s.k. fribeloppet och skärpt kontroll avstudieaktivitet )1. utskottet2. 1 i motsvarande del (kd)Votering:227 för utskottet37 för res. 147 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 30 m, 36 v, 14 c, 15 fp, 14 mpFör res. 1: 37 kdAvstod: 46 m, 1 cFrånvarande: 13 s, 6 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpMom. 6 (skyndsam utredning av vissa studiefinansie-ringsfrågor)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (m)Votering:236 för utskottet78 för res. 235 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 v, 37 kd, 14 c, 14 fp, 14 mpFör res. 2: 77 m, 1 fpFrånvarande: 12 s, 5 m, 5 v, 5 kd, 4 c, 2 fp, 2 mpMom. 9 (principerna för ett nytt studiestödssystem)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (kd)3. res. 4 (c)Förberedande votering:37 för res. 115 för res. 4263 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:171 för utskottet37 för res. 1107 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 v, 14 mpFör res. 1: 37 kdAvstod: 77 m, 15 c, 15 fpFrånvarande: 12 s, 5 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpMom. 10 (tidpunkt för införande av ett nytt studi-estödssystem)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (kd)Votering:248 för utskottet36 för res. 131 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 46 m, 38 v, 1 kd, 15 c, 15 fp,14 mpFör res. 1: 36 kdAvstod: 31 mFrånvarande: 12 s, 5 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU13 Ändringar i radio- och TV-lagen(1996:844), m.m. (förnyad behandling, delvis)Mom. 7 (villkor om samverkan)1. utskottet2. 4 (m)Votering:230 för utskottet84 för res. 435 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 38 v, 37 kd, 15 c, 8 fp, 13 mpFör res. 4: 77 m, 7 fpFrånvarande: 12 s, 5 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 2 fp, 3 mpHelena och (båda fp) anmäldeatt de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att justitieutskottets betän-kande JuU1, socialförsäkringsutskottets betänkandenSfU1 och SfU2 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.6 § betänkande 1998/99:JuU1Utgiftsområde 4 RättsväsendetAnf. 1 ():Fru talman! Med hänvisning till vad som framför-des i fredagens debatt ber jag att få yrka bifall tillreservation 6 och i övrigt till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 2 (mp):Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 7 un-der mom. 12.Anf. 3 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställanspunkt11 och till reservation 8 under mom. 13. I övrigt stäl-ler jag mig bakom de yrkanden och det särskildayttrande som hade tidigare.Anf. 4 ():Fru talman! Jag står bakom samtliga våra reserva-tioner och särskilda yttranden och yrkar bifall tillreservation 10 under mom. 18.Anf. 5 ():Fru talman! Jag vill å vägnar yrka bi-fall till reservation 9.Anf. 6 ():Fru talman! Vi moderater står bakom samtliga vå-ra reservationer, men för tids vinnande yrkar jag, somvid förra tillfället, bifall till reservation 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Anslag inom socialförsäkringsområdetFöredrogsSocialförsäkringsutskottets betänkande 1998/99:SfU1Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområ-dena 10,11 och 12) (prop. 1998/99:1 delvis)Utgiftsområde 10Anf. 7 ():Fru talman! Det är många som fyller i Sve-rige just . Facket och arbetsgivarna började organi-sera det växande svenska näringslivet i slutet av förraseklet, och de politiska partierna började organiseraoch befolka den framväxande demokratin i början avdet här seklet. Men också den svenska välfärdspoliti-ken börjar bli en hundraåring.Redan på den tiden drevs nya socialpolitiska lös-ningar fram av industrialismens stora förändringar iomvärlden. De gamla behövde pensioner som nåddelängre än till släkten och den lilla gården. Fabrikernasarbetare behövde försäkringar mot olyckor. Dengamla fattigvården räckte inte till inne i städerna.Fristående försäkringskassor bildades för att jämna utallvarliga risker för arbetslöshet och sjukdom.Socialpolitiken i utvecklades hand i handmed att förändrades från ett av isärklass fattigaste länder till ett av rikaste.Välfärdsstaten grundades på rättfärdighetens moralis-ka kraft. Den byggde på rättvisa och en krävandepliktmoral; mot underdånighet, mot privilegier ochklasskillnader. Det var en stark idé, och den vann storuppslutning. Enorma samhällsförändringar i Sverigekunde accepteras i folkhemmets namn. Folkhemmetslog också en bro mellan det gamla landsbygdssam-hället och de nya industristäderna.Men kan man inte längre tala om någon starkoch bärkraftig idé i svensk välfärdspolitik. Den mo-raliskt kärva undertonen är övergiven tillförmån för luddiga sociala rättigheter och statens ochkommunernas lika luddiga sociala skyldigheter. Desociala välfärdssystemen har visserligen behållit sinautanverk, men alltmer tömts på ekonomiska resurseroch moraliskt innehåll. Regelförändringarna har varitså många att mycket få har överblick över hel-heten. har 330 ändringar genomförts i detsvenska socialförsäkringssystemet. Socialpolitikenstrovärdighet har urholkats i takt med att gamla löfteninte har visat sig hållfasta. Inte ens ATP överlevde.Två viktiga gestalter drev det svenska och det so-cialdemokratiska välfärdsbygget framåt. Det varfinansministern som kodifierade höga till-växt i årliga budgetar och socialministern som drevfram de reformer som lyckadesövertyga om att haderåd med. Ofta var de här två herrarna oense, men debehövde varandra. Med kärvhet och godhet skulleden svenska socialpolitiken utformas. Socialministraroch finansministrar hade också en stark ställning isocialdemokratiska regeringar på den tiden.Men dessa båda figurer symboliserar nästanövertydligt att är som engång var. har mist sina styrspa-kar över den svenska ekonomin, som liksom desvenska företagen inte ens längre kan kallas svenska.Och kunde statsministern varken behålla ellerrekrytera en socialminister till sin nya regering. Kan-ske var det på goda skäl. För vad är egentligen upp-giften för en svensk socialminister ? Ingen vet,allra minst socialministern.Det gamla håller alltså inte längre. Men vart är vipå väg i stället?Välfärd och trygghet är fortfarande viktigt förmänniskor i . Även , , måstesocialpolitiken bygga på begripliga principer om vadsom är rätt och vad som är fel, om rättigheter ochmotsvarande skyldigheter, om frihet och självstän-dighet och också om ansvar för sig själv och sin fa-milj. Socialpolitiken måste vara respekterad för attkunna uppfylla sina åtaganden mot dem som inte harnågot annat alternativ eller någon annan utväg. Ochjust därför får den inte ställa ut löften som den intekan infria.De fundamentala uppgifterna för socialpolitik ochsocialförsäkringar är två. Den ena är att se till attfattiga som av olika skäl inte kan klara sig själva fåren generös och pålitlig hjälp av oss alla andra. Denandra är att se till att alla vi andra får trovärdiga in-strument och god hjälp med att bygga upp vår egentrygghet över livets olika skeden.I dag misslyckas med båda de här upp-gifterna.De fattiga och utsatta i tar allt mindre an-del av politikens och välfärdens uppmärksamhet ianspråk. De är marginaliserade, inte bara i samhälletutan t.o.m. i själva socialpolitiken. har för min räkning undersökt utveckling-en av bidrag till de sämst ställda i sedan1920. Då stod de bidragen för av de totalasvenska socialpolitiska kostnaderna. 1940 hade desjunkit till och 1970 till , för att meddagens höga arbetslöshet ha ökat ett par procenten-heter.Det här är inte vetenskap men det antyder att baraen mycket liten bråkdel av de resurser som en gångmotiverade svensk socialpolitik gör nytta därdet var tänkt.I dag är uppgifterna för en ny välfärdspolitik defi-nitivt annorlunda än vad de var vid seklets början.Men jag tror inte att de för den sakens skull är mind-re. Vår personliga trygghet engagerar oss nu som dengjorde då. Och precis som drivsförändringar i tryggheten fram av förändringar i våromvärld, och omvärlden har inte stått stilla.För det första kommer globaliseringen att få dra-matiska konsekvenser för socialpolitiken. Dels kom-mer skattebetalarna och skattebaserna att bli alltmerrörliga, vilket innebär att den traditionella synen iSverige på svensk socialpolitik som annorlunda ochdyrare än andra blir svår att upprätthålla framför alltom inte medborgarna upplever att de får väldigtmycket valuta för pengarna. Dels leder rörligheten tillatt medborgare kommer att kunna kräva att ta med sigsina sociala skyddsnät och rättigheter över nations-gränsen. Det kommer att bli allt mindre relevant atttala om en nations trygghetssystem och allt viktigareatt kunna tala om enskilda medborgares personligatrygghet.För det andra står inför stora demografis-ka förändringar. Den dramatiska ökningen av antaletäldre och andelen riktigt gamla i ledertill behov av helt nya lösningar på åldrandets pro-blem. De första 40-talisterna går i pension nästa år.Om kommer att ha fler åttioåringar ännågonsin förut. Först kommer många att vara piggapensionärer med rikliga resurser och relativt högaanspråk. Sedan kommer många att bli sjuka och ibehov av vård. Omsorgen och sjukvården kommer dåatt behöva helt nya kostymer. Många kommer attvilja köpa välfärdstjänster på den privata marknadenså länge de är hyggligt friska. Jag tror attpotensläkemedlet Viagra bara antyder början på delivskvalitetsprodukter som kommer att efterfrågas.Skall det här komma fler till del än dem som har dethyggligt gott ställt på grund av bra pension eller kan-ske en färdigamorterad villa kommer det att krävashelt nya former för "välfärdsföretagande", för försäk-ringar och för sparande.För det tredje måste inse att integrations-och segregationsfrågorna blir en central del av densvenska socialpolitiken. I det tydliga utanförskap somden traditionella svenska invandrar- och flyktingpoli-tiken har medverkat till att skapa ligger fröet till all-varliga sociala omvälvningar i . Får man intemed egen kraft bygga sig en bättre framtid i Sverigekommer kraften att användas till andra saker. Närtillräckligt många människor upplever sig stå utanförsamhällets gemenskap, utan chans att ta sig in, utanchans till social klättring kommer frustration att över-gå i katastrofer som angår alla svenskar var vi än bor.Jag tror att företagsamhet i allmänhet och företa-gande i synnerhet är nyckeln till integration i Sverige.Allt flum, med all respekt, om "ömsesidig anpass-ning" och "vi har alla ett ansvar" kan möjligen dövaett och annat dåligt samvete som inte vill se gamlalösningar omprövas i . Men i grund och bottenär det bara det fria samhällets öppenhet för nya initi-ativ, en fri marknad och fri etableringsrätt, som kange människor med "fel förutsättningar" en chans attbli någonting i . I företagen kan man se en bromellan eller och eller Ro-sengård. Det är ett språk som alla som vill någotbegriper sig på. Där betyder prestationer mer än hud-färg och efternamn. Det är ingen tillfällighet attmånga invandrare världen över är exceptionellt fram-gångsrika i tuffa och konkurrensutsatta branscher somidrott och musik. Här finns nämligen ingen annanrättvisa än den att bli bedömd efter det man presterar.En stor svensk välfärdsreform skulle kunna hämtanäring ur goda svenska politiska rötter. Här finnsdjupt kända stråk av självständig stolthet, att inteligga andra till last, varken sina egna barn eller detoffentliga. Här finns en tradition av sparande och avatt bygga för framtiden som inte ens inflation ochlåneekonomi helt har lyckats slå sönder. På den grun-den skulle vi kunna reformera välfärdspolitiken iSverige inför ett helt nytt sekel.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion 1 i betänkandet.(Applåder)Anf. 8 CARLINGE WISBERG (v):Fru talman! Till att börja med skulle jag vilja gålite grann utanför ärendet och rikta ett tack till talmanDahl för hennes sätt att leda den här församlingensom faktiskt skapar en harmoni i tillvaron.Vår välfärdsmodell bygger på hög tillväxt och fullsysselsättning. Det kräver att större delen av befolk-ningen får sin inkomst tryggad genom lönearbete. Deolika socialförsäkringssystemen utgör utöver lönear-betet inslag i vårt välfärdsbygge - ett nödvändigtinslag. Socialbidragen utgör det yttersta skyddsnätetnär den enskilde inte kan försörja sig genom arbete.Vänsterpartiet slår vakt om inkomstbortfallsprin-cipen eller, som den kallas, standardtrygghetsmodel-len. Med den principen som kompass måste varjeförändring i systemen analyseras så att vi inte omvä-gen hamnar i någon form av grundtrygghetssystem.Syftet med ett generellt och solidariskt välfärds-system är att det skall verka omfördelande och utjäm-nande mellan grupper, mellan kvinnor och män ochöver livet.Ett solidariskt system måste bygga på folkmajo-ritetens deltagande och engagemang eller det sombrukar kallas för kontraktet mellan klasserna.Detta samhällskontrakt innebär att vi solidarisktoch progressivt betalar för välfärdssystemen viaskatter och sociala avgifter och som en uppfyllelseockså får ut en rimlig del av vad vi betalar när behovföreligger.Ett sådant kontrakt menar vi minskar också intres-set för och betydelsen av privata lösningar.Vänsterpartiet anser det nödvändigt att för framti-den se över och förbättra trygghetssystemen, exem-pelvis genom en höjd ersättningsnivå på dagpenning-en när det ekonomiska utrymmet så möjliggör. Detskall vidare bidra till en ökad jämställdhet, vara sta-bilt och omfatta alla.Därför menar vi att det också är nödvändigt meden översyn av kvalificeringsreglerna i socialförsäk-ringssystemen, en förändring som tar sikte på att ävende som arbetar i visstidsanställningar kan kvalificerasig till pensionsgrundande socialförsäkringar.Detta menar vi är en absolut nödvändighet genomden förändring som successivt sker på arbetsmarkna-den, där det blir allt vanligare med s.k. atypiska an-ställningsförhållanden i form av vikariat, visstidsan-ställningar, projekt m.m. Det här är också en viktigjämställdhetsfråga, då det nämnda ofta är fenomensom är särskilt vanliga inom de sektorer i samhälletsom utgör en stor del av den kvinnliga arbetsmarkna-den.Vänsterpartiet har i konsekvens med det framför-da lagt ett särskilt yttrande när det gäller målen förutgiftsområde 10 under mom. 1.Fru talman! Vårt samhälle är genomgående orga-niserat så att män är överordnade kvinnor på olikasätt. Socialförsäkringsområdet skiljer sig inte på den-na punkt från samhället i övrigt. Kvinnors och mänslivsvillkor skiljer sig åt på ett sådant sätt att det oftastmissgynnar kvinnor.Hälften av alla yrkesverksamma kvinnor arbetar iden offentliga sektorn, en arbetsplats som drabbats hårt av åtstramningar och nedskärning-ar. Med största säkerhet har detta inneburit en för-sämrad arbetsmiljö, med exempelvis ökad stress somföljd.Vänsterpartiet har i motion Sf227 utvecklat syn-punkterna om jämställdhetsperspektiv på socialför-säkringen. Vår motion får ett s.k. positivt avslag. Detär ett nytt begrepp som jag har fått lära mig i det härhuset. Jag har i mitt politiska liv kom-mit i kontakt med den formen av avslag. Därför har vipå denna punkt, mom. 3, lagt ett särskilt yttrande.Vi anser att en viktig metod i jämställdhetsarbetetär att i alla politiska analyser, mål och beslut införaett jämställdhetsperspektiv. Ett sådant perspektivuppnås bl.a. genom att man arbetar med en könsupp-delad statistik och att konsekvenserna av alla förslaganalyseras ur ett jämställdhetsperspektiv.I delar av budgetpropositionen finns det i dettaavseende bitvis brister. För att ge ett exempel kan jagnämna att utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 10beskrivs i helt könsneutrala termer. Här borde rege-ringen, enligt vår mening, ha diskuterat vad redovisat. Man säger följande: Dåkvinnor har ett högre sjuktal och även en genomsnitt-ligt lägre sjukpenninggrundande inkomst än män såtorde de senaste årens förändringar av sjukpen-ningreglerna innebära större försämringar för kvinnorän män.Vi menar att det hade varit fullt naturligt för rege-ringen att beakta en sådan, som jag uppfattar det,mycket skarp kritik mot de regelförsämringar som hargenomförts. anser således att i ett jäm-ställdhetsperspektiv behöver regeringens beskrivningoch analys av socialförsäkringsområdet utvecklasbetydligt.Fru talman! har även lagt en reser-vation inom detta utgiftsområde, och det gäller dens.k. Argumenteringen om re-servationen kommer att framföras i ett senare inlägg,varför jag nu begränsar mig till att yrka bifall tillreservation nr 7.Anf. 9 Tredje vice talman ():Fru talman! Vi vet alla att den direkta anledningentill att vi debatterar socialförsäkringsfrågor är attvi skall fastställa en statsbudget för det kommandeåret. Vi vet också att vi rör oss med stora pengar inomvårt utskottsområde. Väldigt många av de miljardersom fördelas har vi att ta ställning till i socialförsäk-ringsutskottet. Bara inom utgiftsområde 10, som vi nunärmast debatterar, rör det sig om mer än 80 miljarderkronor fördelat på tio anslag. Allt det där är naturligt-vis även i sina detaljer väldigt viktigt.Jag skall, liksom de tidigare talarna, inte rabblasiffror, inte stapla de kristdemokratiska kraven varkenpå besparingar eller satsningar på varandra. Allt detdär finns i motioner och i vårt särskilt yttrande tillbetänkandet, och det behöver inte stå i protokolletfrån debatten i dag.Jag vill fokusera på några av de väldigt viktigafrågor som vi kristdemokrater vill understryka.Jag vill ändå när det gäller budgeten säga att an-ledningen till att vi inte har någon reservation, som vihar möjlighet att yrka på , är naturligtvis att vihar en sammanhängande politik över alla politikom-råden. Det gör att vi inte när har fastställttak och ramar för de olika utgiftsområdena sedan kangå in och peta i det. Vi har samma politik när vi skri-ver vår motion med anledning av budgetpropositio-nen och när vi behandlar dessa frågor i kammaren och . Vi har samma politik, och det somgäller inom de här områdena finns samlat i det sär-skilda yttrandet.De frågor som vi särskilt vill understryka är bl.a.det som talade om inledningsvis,nämligen behovet av att man förändrar, behovet av gör någonting när det gäller socialförsäkrings-systemen, som förbättrar, som utvecklar och somsamordnar.Vi har inte upprepat allt det vi har att säga pådet området i en motion, som vi gjorde ,utan vi har inskränkt oss till att försöka att med kraftföra fram kravet på en parlamentarisk kommitté, enutredning som får se över det här. Tittar vi på prin-ciper kan alla partier ställa upp sina egna prioritering-ar. Men om vi kan bli överens om att vi utifrån dettabehöver se över alltsammans, utreda det, skulle vikunna samla oss till att av regeringen beställa en bredparlamentarisk utredning.Förra året var vi fem partier som gjorde det. Defem partierna hade inte majoritet i , menefter att väljarna hade sagt sitt i valet har defem partierna nu majoritet i riksdag. Viskulle alltså tillsammans ha kunnat upprepa förraårets krav, och reservationen kunde ha blivit en majo-ritetstext . blev den inte det, därför att Miljö-partiet backade.Jag kan inte underlåta att uttrycka den frustrationsom jag ibland känner över att samverkanspartier såofta verkar tappa orken när det gäller att driva viktigakrav. Det som ena året var viktigt är intelängre viktigt, utan man släpper det.Nu är det här kravet alltså formulerat i en fyrparti-reservation, och det finns uppenbarligen inte majori-tet i kammaren för detta.Men det är märkligt att vi som är politiskt ansva-riga inte kan samla oss till att ta tag i dessa frågor,som för så många människor är så viktiga. Senast förbara fick vi se ett nytt bidrag somvisade hur andra grupper tar tag i frågorna. Jag tänkerpå SNS välfärdspolitiska råd och den rapport somman har lagt fram. Det ena bidraget efter det andrahar kommit fram under , men vi som äransvariga politiker kan inte ta oss samman och ta etthelhetsgrepp när det gäller dessa frågor. Detta tyckerjag är väldigt sorgligt. Men det är naturligtvis ännuinte för sent för att ändra sig och stödjadet krav som man stödde för året.För övrigt vill jag betona ett par av de frågor somvi tyvärr inte har kunnat formulera några reservatio-ner kring. De har klumpats samman med anslagsbi-tarna i det särskilda yttrandet. Det gäller vår syn påsamordning mellan myndigheter och organisationervad beträffar dessa frågor. Vi betonar återigen viktenav att vi får en bättre samordning, så att människorinte hamnar mellan systemen. Vi tror fortfarande attFINSAM-modellen borde ha införts i hela landet.Det vi också vill understryka är behovet av ökadrehabilitering, som man sätter in tidigare.