prot · GM0931 · 1998-12-08 00:00:00 — Ungdomars inflytandeoch deras möjlighet att påverka samhällsutvecklingenhar också aktualiserats. Runt om i landethar olika initiativ tagits för att ungdomar skall bli merdelaktiga. Det kan t.ex. handla om ungdomsparla-ment, lokala ungdomsråd, ökat inflytande i skolanosv. Den unga generationen är en stor resurs för sam-hället. Det är viktigt att de värderingar som de tillförintegreras i samhället och även tillåts påverka sam-hällsutvecklingen.Vi kristdemokrater menar att det också är viktigtatt generationsaspekterna beaktas på ett bra sätt i denpolitiska beslutsprocessen. Det är därför viktigt attungdomsfrågorna ständigt hålls levande i riksdagen.Jag tycker därför att det är hög tid för en ny ungdom-spolitisk proposition.Att vara ung är att genomgå en speciell livsfas dåman är särskilt sårbar. Ungdomstiden har också för-längts i vårt moderna samhälle. Men att vara ung ärockså att tillhöra en åldersgrupp som har vissa ge-mensamma problem och ställs inför gemensammautmaningar. Vi ser t.ex. hur ungdomar på arbets- ochbostadsmarknaden drabbas särskilt hårt av arbetslös-het och rådande bostadssituation. Ungdomar somgrupp släpar också efter andra åldersgrupper i materi-ellt hänseende.Precis som jag sade förut är det därför motiveratmed en statlig ungdomspolitik som försöker samord-na insatser för ungdomar och stödja kommuner ochideella organisationer för att medverka till positivalevnadsvillkor för dagens och morgondagens ungdo-mar.Under slutet av 80-talet och i början av 90-taletutvecklades ungdomspolitiken. En tydlig milstolpe iutvecklingen av en samlad ungdomspolitik skeddeunder när t.ex. Ungdomsstyrelsenskapades. Bidragsreglerna till ungdomsorganisatio-nerna blev mer målstyrda. Nationella riktlinjer an-togs. En utredning om ungdomars levnadsvillkortillsattes. En återkommande studie av ungdomarsvärderingar påbörjades, och en samlad ungdomspro-position förelades riksdagen.Initiativen som då togs utgick från att ungdoms-frågorna skulle få en återkommande och seriös be-handling här i riksdagen.Vad har då hänt ? Ungdomsstyrelsenhar etablerat sig. En ungdomspolitisk kommitté harutrett det som då kanske egentligen redan var utrett.Under de fyra år som har gått harSverige haft, tror jag, fyra olika ungdomsministrar.Effekten av detta har blivit en passiv ungdomspo-litik. Inte heller har det blivit någon ny ungdomspoli-tisk proposition.Jag vill också säga något om ungdomar och kultu-ren, och det har också berörts förut i debatten. Det ärkänt att ungdomar föredrar kulturupplevelser såsommusikfestivaler, rockklubbar, bio eller fria teater-grupper och att de i mindre utsträckning besökertraditionella kulturinstitutioner. Kulturen måste finnastillgänglig där och när ungdomar kan ta del av den.Ungdomsorganisationerna måste ges möjlighet attförmedla kultur och göra de unga kulturellt medvetna.I budgetpropositionen anges att anslag N1, bidragtill allmänna samlingslokaler, skall avskaffas. Det harvi också diskuterat här. Många av dessa allmännasamlingslokaler används just till ungdomsverksam-het, ofta på mindre orter och på landsbygden. Somsagts förut motsätter vi kristdemokrater oss att dettaanslag avskaffas.Vi kristdemokrater har också föreslagit att ansla-get till trossamfunden skall ökas med 8 miljoner kro-nor jämfört med regeringens förslag. Den del av stö-det till trossamfund som avser lokalbidrag har sänktsunder 90-talet från ca till2 ½ miljon 1997. Vi menar att ytterligare nedskär-ningar på detta område drabbar inte minst handikap-pade ungdomars möjlighet att delta i kulturell verk-samhet.Av budgetpropositionen framgår också att Ung-domsstyrelsen har fått i uppdrag att göra en översynav regelsystemet för statsbidragen. Denna översynskall redovisas under nästa år.Vi kristdemokrater anser att Ungdomsstyrelsenvid denna översyn särskilt skall uppmärksamma dis-pensreglerna för de organisationer, t.ex. religiösaungdomsorganisationer, som av ideologiska skäl intehar individuellt medlemskap - inte medborgarskapsom vi felaktigt har skrivit i reservation 12. Det skallalltså vara medlemskap. Eftersom den tolkning somUngdomsstyrelsen gjorde när det gäller dispensreg-lerna inte står i överensstämmelse med riksdagsbe-slutet anser vi att reglerna för bidrags-systemet på denna punkt måste tydliggöras.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 12.Anf. 93 () replik:Fru talman! Det är mycket upplyftande att höra såmånga fina ord vid den här sena tiden närdet gäller ungdomar.Det förslag som här lägger framom att man skall ha en ny ungdomspolitisk proposi-tion är verkligen någonting att ta sikte på, tycker jag.Ungdomarna har en väldigt otrygg tillvaro. Vivet hur det är med våld och mobbning. Ungdomarnaär utan lokaler. Det är ålderssegregering ute i sam-hället och kommunerna. Det är många stora problem.Vi har från agerat för att vi skall fåmer pengar till ungdomarna. Vi vill satsa 20 miljoner,och det är viktigt att får vara medoch ta ställning till det.Det är ett förslag som jag stöder till fullo.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag är glad för det stödet. Jag försökteargumentera i mitt inlägg för en ny ungdomspolitiskproposition.Jag försökte också peka på att det har gjorts en heldel saker under resans lopp. Men jag måste säga attjag ser fram emot en rejäl ungdomspolitisk diskussionhär i , i landets högsta beslutande organ.Ungdomsfrågorna är oerhört viktiga och spänneröver ett vitt område. Jag försökte peka på några avdem, så vi får återkomma i den här frågan.Anf. 95 ():Fru talman! Så sent som fattade vi här iriksdagen beslut om folkbildningens mål och syfte.Det tål att upprepas att statens stöd till folkbildningensyftar till att göra det möjligt för människor att påver-ka sin egen livssituation och kunna delta i sam-hällsutvecklingen. Det har vi hört tidigare här i dag.Syftet är att statsbidraget även skall bidra till att stär-ka och utveckla demokratin, bredda kulturintressetoch öka delaktigheten i kulturlivet och att främjakulturupplevelser och eget skapande.Folkbildningen skall också själv utveckla de pe-dagogiska formerna. Den skall vara fri och frivillig,och staten skall inte styra former och arbetssätt ge-nom föreskrifter.Folkbildningen innehåller något som andra ut-bildningar inte har, nämligen bildning. Med bildningmenas att få perspektiv, helhet och sammanhang klartför sig. Bildning kan inte mätas och bedömas ome-delbart men är nog så viktig, och kommer att bli alltviktigare i framtiden.Dagens och morgondagens arbetsmarknad kräverav oss kunskaper som inte enbart är förknippade medyrkesskicklighet. Det blir än viktigare att kunna sam-arbeta, att vara kreativ, att ha förmåga att finna nyalösningar och inte minst att förstå andra människorsbakgrund och livsvillkor.Fru talman! Jag vill nämna några centrala områ-den där folkbildningen genom sin idé och särart harstor betydelse för samhällsutvecklingen. Det gällernämligen· ett lyft för kultur och bildning· förverkligandet av kulturpolitiken, som vi harfattat beslut om· insatser för de funktionshindrade, som vi talarmycket om· insatser på IT-området· integrationsarbetet· arbetet med att forma ett ekologiskt hållbart sam-hälle.För att kunna förverkliga en del av det som folk-bildningspropositionen innehöll utökas nu anslagetmed . För kommande budgetårfinns tyvärr inte utrymme att anslå hela det föreslagnabeloppet på , men jag förutsätterockså att folkbildningen erhållerde medel som föreslogs i propositionen. Folkbild-ningen behöver nämligen de resurserna för att full-följa sin viktiga uppgift.Dessutom anslås 10 miljoner för försöksverksam-het med nya verksamhetsformer inom studieförbundoch vid folkhögskolor, detta för att stimulera förnyel-searbetet inom folkbildningen. Dessa pengar kommersäkert att bli en bra drivmotor för utvecklingsarbetet.Anslaget omfattar också utvärdering och spridning averfarenheter mellan folkbildningens organisationer.Folkbildningen har betydelse för den stora sats-ningen på , vilket också harslagit fast. och folkhögskolor har enviktig roll, inte minst för att många av dem som deltari utbildningssatsningen av olika skäl saknar den stu-dievana som många andra har. En utvärdering för attgranska om folkbildningen fått möjlighet att göra deinsatser som den har förutsättningar att göra kommeratt presenteras i mars 1999.Folkbildningens betydelse är något som nästanalla partier är överens om. Det har vi hört här i dag.Det gäller alla utom ett, och det är . OmModeraternas förslag på nedskärningar på nära 300miljoner kronor på folkbildningen skulle gå igenomskulle folkbildningens möjligheter att uppfylla deförväntningar som uttrycks i propositionen naturligt-vis kraftigt försämras. Det gäller inte minst möjlig-heterna att nå de prioriterade grupperna. Avgifternatill studiecirklar skulle väsentligt höjas, och folkbild-ningen skulle i högre grad tvingas vända sig till deekonomiskt starkare grupperna.Under folkbildningsanslaget finns även 40 miljo-ner kronor för uppsökande verksamhet och utbildningi samhällsfrågor. Vi har tidigare i många debattinläggpratat om dessa pengar. Dessa medel ingår i kun-skapslyftet är främst avsedda för att nå och rekryteramänniskor som är särskilt prioriterade i den särskildavuxenutbildningssatsningen. Att stimulera och moti-vera arbetslösa och korttidsutbildade att se möjlighe-terna med är ett viktigt arbete. Här trorvi att de olika fackliga organisationerna har bäst möj-lighet att på ett bra sätt upprätthålla en dialog mellandem som är arbetslösa, dem som står i riskzonen attbli arbetslösa och dem som finns i arbete och därige-nom rekrytera prioriterade grupper till kunskapslyftet.Jag tycker att det är bra att vi samarbetar på allaolika sätt med intresseorganisationer, fackliga organi-sationer och folkrörelser för att göra så många männi-skor som möjligt delaktiga i att bygga det samhällesom vi vill ha. Därmed vill jag yrka bifall till hem-ställan i utskottets betänkande.Anf. 96 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 3, 10 och 17. Jag instämmer givetvis itidigare v-ledamöters inlägg, och yrkar i övrigt bifalltill hemställan i kulturutskottets betänkande KrU1.Jag vill också rekommendera läsning av vårt särskildayttrande.Jag kommer i mitt inlägg att koncentrera mig påområdena bibliotek, litteratur, kulturtidskrifter ochungdoms-, folkrörelse- och idrottsfrågor.Regeringen konstaterar i sin proposition att antaletansökningar om utgivningsstöd avseende litteratur iprincip har varit oförändrat jämfört med ,medan kreditstödet till bokhandlarna fortsatt att öka.Efterfrågan på talböcker har tilltagit, och talboksutlå-ningen har ökat på folkbiblioteken. Försäljningen avlättlästa böcker har stadigt ökat sedan år 1995.Regeringen konstaterar att litteraturstödet har för-dubblats . Bland prioriteringar-na omnämns att ett särskilt stöd för distribution avkvalitetslitteratur till folkbibliotek och bokhandelnhar inrättats, och att stöd för läsfrämjande verksamhethar permanentats.Fru talman! Regeringen konstaterar att nedlägg-ningen av bokbussar och biblioteksfilialer har fortsattäven . SCB:s statistik visar att utlåningenav böcker från kommunala folkbibliotek har minskat1997 jämfört med året innan. Nyförvärven av böckervid folkbiblioteken har totalt sett sjunkit under hela90-talet.Under 1997 har en viss minskning av bokhandels-beståndet ägt rum, framför allt när det gäller denfullsorterade bokhandeln och servicebokhandeln,vilket kan sägas inge viss oro för framtidens bokhan-delsbistånd. Efterfrågan på talböcker har däremottilltagit , och utlåningen har ökat även påbiblioteken. När det gäller lättlästa böcker har mansett ett tilltagande intresse även i bokhandeln.I stort sett kan man säga att vi ligger på en ganskabra nivå internationellt sett när det gäller böcker ochbokutgivning, men det är ett antal stora förlag somdominerar utgivningen ganska kraftigt. Nuvarandelitteraturstöd är framför allt inriktat på utgivningsstödtill förlag. Undersökningar har visat att en relativtliten del av den utgivningsstödda litteraturen når uttill allmänheten och att läsandet bland barn och ungaminskat. Det är mycket oroande.33 författare skriver under rubriken följande i den22 oktober: "Det påstås att boken är hotad, att folkkommer att sluta läsa. Det är fel. Förlagen säljer i dagenormt många böcker. Problemet är att några få bok-titlar säljer väldigt mycket medan det stora flertaletknappt säljer något alls. De som hamnar utanför denbästsäljande amerikanska litteraturen, arbetar underallt knappare ekonomiska förhållanden".Kulturminister svarar i sammatidning följande: "vi använder of-fentliga medel för att stimulera utgivning/tryckningav s k kvalitetslitteratur. Om böckerna sedan går tillmakulatur eller når några läsare har vi i praktikenöverlåtit på andra att avgöra". Det är förstås en alar-merande och sannolikt riktig slutsats som kulturmi-nistern drar.Vi tycker därför att det är mycket bra att regering-en föreslår att det nuvarande utgivningsstödet utökasmed , för att även omfatta distri-bution till folkbibliotek och bokhandeln. Det är ocksåbra att regeringen avsätter till ettnytt stöd för länsfrämjande verksamhet, främst riktadtill barn och unga.Vi konstaterar att En bok för alla fort-satte arbetet med att bygga upp Barnens första bibli-otek, och att ett stort antal förskolor runtom i Sverigehar införskaffat hela detta bibliotek. Alltfler kommu-nala bibliotek fungerar som återförsäljare av dessautmärkta böcker.Fru talman! konstaterar i sin kul-turmotion, Kr275, att läsandet och läsförståelsen ärintimt kopplade till läsarens sociala bakgrund. Medambitionen att öka läsandet och minska kulturklyftor-na mellan barn och ungdomar från olika miljöermåste staten också satsa på litteratur i de miljöer därlågutbildade föräldrar vistas.Nedlagda bibliotek och indragna bokbussar ledertill att människors tillgång till det skrivna ordet för-sämras. Fri och god tillgång till folkbibliotek är en avgrundpelarna i vårt demokratibygge. Kulturen banarväg för människors önskan att tillägna sig nya kun-skaper. I detta sammanhang har litteraturen, som ettspråkligt berikande medel, en särställning.Biblioteket har en stor uppgift i det mångkultu-rella samhället genom att det utgör ett enastående ochberikande fönster till andra kulturer och andra livs-stilar genom att tillhandahålla böcker, tidningar, fil-mer, video, musik och annat t.ex. elektroniskt materi-al som skildrar för användaren okända livsmiljöer.Biblioteket kan fungera som en bro mellan traditio-nella och nya medier och därmed göra det möjligt fördessa att komplettera snarare än att utesluta varandra.Fru talman! är fortfarande ett av de ländersom har moms på böcker. De flesta länder be-traktar boken som en kulturyttring och har där-med belagt den med kulturmoms på . Vi tror atten sänkt moms på böcker i skulle kunnastimulera läsande och inköp av böcker och därigenomockså ge författare en bättre möjlighet att få sinaböcker sålda och därmed också försörja sig på sittförfattarskap.Vi hävdar att det är av central betydelse att be-hålla en bred utgivning av titlar och är positiva, somsagt, till att stödet nu byggs ut till att innefatta ävenett distributionsstöd. Vi skulle dock även vilja haåtgärder för ett distributionsstöd för nordisk litteratursamt en katalog för denna litteratur. Därför vill vi attregeringen längre fram återkommer med förslag omhur stödet till litteraturen skall kunna utformas iframtiden och då sammanväger dessa förslag med ensänkt bokmoms och ytterligare ökat distributionsstöd.Vänsterpartiet vill också lyfta fram hur positivtdet vore om vi kunde få ett kulturporto, som ävenskulle innefatta föreningspost. Det skulle vara av storbetydelse för t.ex. kulturtidskrifter. Distributionen avdessa utgör ofta ett stort hinder och blir en flaskhals.Vi anser att dessa tidskrifter har en mycket stor bety-delse i den allmänna debatten i kulturella, sociala ochpolitiska frågor och därmed också i den demokratiskaprocessen.Fru talman! välkomnar det anslagpå en halv miljon som föreslås gå till arbete för svenska språket. Viär dock rädda att dessa medel knappast räcker till merän att allmänt förstärka nämndens rådgivning tillallmänheten. Vi hoppas på en fortsatt utökning.Vi vill i det här sammanhanget peka på denspråkutarmning som vi menar breder ut sig i olikadelar i samhället. Det har i andra sammanhang dis-kuterats ovårdat språk i klassrum och på skolgårdarmellan t.ex. tonårspojkar och tonårsflickor. Vi ser dethär som ett socialt problem och ett klassproblem. Viskulle vilja se någon typ av parlamentarisk utredningsom analyserar detta och lägger upp ett handlingspro-gram för hur man skall komma till rätta med proble-men och vårda det svenska språket bättre, oavsettålder och kön.Fru talman! Jag kan inte undvika att lyfta framdelar av s.k. kulturpolitik. När det gäl-ler litteraturstöd yrkar de i sin motion Kr255 att an-slaget skall minska med i förhål-lande till regeringens förslag. De yrkar att stödet tillutgivning av vuxenböcker hos En bok för alla skallupphöra. Vi delar majoritetens uppfattning att dettaskulle få väldigt stora konsekvenser, inte minst blandde människor som vi vill introducera i läsandet.När det gäller ungdomspolitiken är ett av de vikti-gaste målen att främja goda uppväxtvillkor för unga.Ungdomsstyrelsen har gjort undersökningar somvisar positiva saker men även negativa, t.ex. att av ungdomarna uppleverlåg livskvalitet och ser pessimistiskt på sin egenframtid. Här krävs kraftfulla åtgärder för att ökaungdomars inflytande och delaktighet isamhällsutvecklingen.När det gäller bidrag till nationell och internatio-nell ungdomsverksamhet bör det nämnas att de orga-nisationer som uppfyller kraven för att få grundbidraghar minskat . I stället för attvidta åtgärder för att förbättra detta förhållande före-slår att vi skall sänka anslaget med 56miljoner kronor jämfört med regeringens förslag ochdra in 6 miljoner från . Om manhade menat allvar med tanken att stödja andra organi-sationer som ungdomar organiserar sig i skulle mankanske anvisa medel på något vis.Stödet till idrotten minskade med 46 miljonermellan 1996 och 1998. föreslår attdet skall ges tydligare mål för statens stöd till idrot-ten. Regeringen återkommer om detta i en idrottspo-litisk proposition , och vi kommerdå att återkomma med våra synpunkter.Vi vill dock påpeka att det är viktigt i tider av be-sparingar att samhällsstödet finns kvar för att motver-ka kommersialisering och minskad delaktighet. Det äralltså oroande, såsom framgår av ,att barn och ungdomar utövar mindre motion påfritiden än . Det gäller specielltflickorna.Vi vill också lyfta fram vikten av spontant idrot-tande, att toppidrott förutsätter en omfattande bred-didrott samt att som nation och dess invånareskulle tjäna på ökad fysisk aktivitet genom att vi dåskulle få en bättre folkhälsa. Vi tycker att det ärglädjande att anslaget 1999 till idrotten ökar med 45miljoner kronor jämfört med , där bl.a. 10 miljo-ner avser talangutveckling.Fru talman! Jag hoppar över det här med lotterier-na, då jag ser att min talartid snart är ute. Låt migbara konstatera att vi inte vill, när samhällsekonominförsämras, att idrottsrörelsen hänvisas till att livnärasig på mer eller mindre osäkra spel. Vi tycker attstaten kunde släppa till lite utrymme för folkrörelser-na att ta över en del av spelmarknaden.När det gäller har jag inte hört någotsvar på det som min partikamrat togupp, nämligen hur det kommer sig att man i kulturut-skottets betänkande säger att man drar in 572 miljo-ner kronor medan summan i finansutskottets betän-kande är . Oavsett vilken siffrasom gäller kan man säga att som vanligtfläskar till med rejäla belopp när man skall spara -eller skära ned, vilket kanske är ett bättre uttryck.Det behövs ingen större kreativ analysförmåga föratt inse att neddragningar på omkring 600 miljonerkronor i en budget på 7 ½ miljard, dvs. med ungefär8 %, kommer att få förödande konsekvenser för kul-turen i vid bemärkelse, för att inte tala om utövarnasvillkor. Nedskärningarna kan inte anses specielltmoderata i ordets egentliga betydelse. Snarare kan debetecknas som högerrevolutionära. Det är därförglädjande att i kulturutskottet i regelvarit lika solo som man var i kammaren vid misstro-endeomröstningen i anslutning till öpp-nande.Sedan vill jag bara kort avsluta med att det är litepatetiskt att höra omsorg om vissainstitutioner och vissa verksamheter på vissa platsersom man kan ha förståelse för i nedskärningstider,medan man utan någon som helst tveksamhet ger sigpå t.ex. folkbildningen, som omfattar enormt mycketpengar och där en neddragning skulle få stora kon-sekvenser. Det är också patetiskt när så oerhört förnärmad när tarfram ett ganska harmlöst citat av en av lärofäderna,, medan han själv i andra sammanhangkan komma med lösryckta citat i andra syften.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till reservatio-nerna 3, 10 och 17 samt i övrigt till hemställan i kul-turutskottets betänkande.I detta anförande instämde och (båda v).Anf. 97 () re-plik:Fru talman! Det är viktigt att barn kan få äga sinaböcker och ha möjlighet att köpa dem. Detta var ock-så någonting som jag hade uppe i mitt anförande.Därför vill vi Kristdemokrater i första hand avskaffamomsen på barnböcker.När jag hör blir jag glad, för jaguppfattar hans anförande som att vi är överens i detarbetet. Min fråga blir om han tänker driva den härfrågan framgent så att vi kanske kan komma fram tillett resultat och få bort momsen på barnböcker.Anf. 98 () replik:Fru talman! har uppfattat migalldeles riktigt. Jag tycker att det vore en väldigt storvälgärning om vi kunde avskaffa den här momsen,eller åtminstone dra ned den till , eftersom det härär en kulturyttring. Jag är dock lite tveksam till om viskall peka ut barnböcker för sig eller ta ett helhets-grepp på hela litteraturen. Det kan vara ett bra förstasteg, men jag ser vissa svårigheter med t.ex. gräns-dragning: Vad är barnlitteratur, ungdomslitteratur ochvuxenlitteratur?Men svaret är ja. kommer att drivaförslaget om sänkt bokmoms.Anf. 99 () re-plik:Fru talman! Vi kristdemokrater har sagt att vi iförsta steget vill sänka momsen på barnböcker ellert.o.m. avskaffa den och i nästa steg titta på övriglitteratur. Vi kanske kan komma fram till ett gemen-samt arbete här tillsammans med ochutveckla det så att vi får genomslag ända ut till demänniskor som skall åtnjuta detta.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag kan knyta an till det allra sista ochkonstatera att vi i utskottet begärde att manskulle kunna ha en riktig beräkningsgrund när detgäller vad litteraturmomsen ger. Det finns så mångaolika bud om detta att det finns all anledning att förstfå fram en sådan.Annars kan jag bara påminna om att även vi harsagt att så fort statsfinanserna så medger skall mansänka detta till samma nivå som all annan kulturverk-samhet. Detta är alltså inget som man är ensam om påden sidan.Jag kan bara till säga att jag intevar upprörd, men som min käre historielärarkollegasjälvfallet inser vill jag ha viss korrekthet när manciterar historiska dokument. Det var det som inte komfrån vice ordföranden i utskottet.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är helt riktigt att allaledamöter som kommer med citat av någon lärofadernågonstans i det förgångna talar om var det står, vil-ken upplaga det är och på vilken sida så att man kankontrollera att uppgifterna stämmer.Det är positivt att även kan tänka sigen sänkning av bokmomsen. Då finns det fler möjlig-heter för framsynta kulturpolitiker att i sina respekti-ve partier ta upp den här frågan i de skatteöverlägg-ningar som skall avhållas och även lyftafram den ganska lilla men betydelsefulla frågan ombokmoms.Anf. 102 () replik:Fru talman! Det går an om man väl kan hitta närdet som citeras är tryckt. Men när det gäller t.ex.samlade verk av vissa tänkare i östra tidigare- något som man nästan inte får nämna för vänster-partister som är känsliga på den punkten - är detibland svårt att hitta tryckår och sådant i det som ärutgivet på förlaget för litteratur på främmande språk iMoskva. Jag skall försöka mitt bästa när jag kommerin i sådana debatter med hädanefter.Anf.