prot · GL0966 · 1998-02-12 00:00:00 — Jag vill fråga om näringsministern är be-redd att utreda en sammanslagning av Glesbygdsver-ket, under huvudmanna-skap.Anf. 167 ():Herr talman! Jag skall säga några vackra ord somnäringsministern får ta med sig.När jag pratar om lokal utvecklingskraft tänker jagpå människor. De är den viktigaste resursen vi har,eldsjälar, innovatörer. Var och en skall vara en positivkraft just där man bor i hembygden. Det handlar ommänniskovärde och demokrati. Vi vet att den ideellasektorn inte är helt oviktig. Det sker mycket ideelltarbete inom både mindre företag och också helt oav-lönat. Vårt samhälle skulle vara fattigt om vi förlora-de detta.Vi känner till de 3 500, kanske 4 000, utveck-lingsgrupperna, de lokala utvecklingsgrupper somjobbar mycket medvetet med sin bygds utveckling.Jag har sagt det tidigare: är natur-ligtvis värt allt stöd i de här frågorna - inte minst detsom har med landsbygdsriksdagen att göra, den somvi snart skall besöka.En intressant grej som inte alla har hört talas ärKodukant. Det är något som byautvecklingsrörelsenjobbar med att försöka lansera som ett utvecklingspro-jekt i , som jag har besökt. Man försö-ker alltså att få in ett demokratitänkande, ett lokaltutvecklingstänkande för hembygden, i . Det ärväldigt intressant. Här är , och inblandade. Ytterligarenågot verk eller någon myndighet har också bidragitmed småpengar. Det är en mycket positiv grej därman stöder och hjälper varandra på ett positivt sätt påandra sidan i det här Östersjösamarbetetsom håller på att utvecklas.Vad jag vill säga med det här är att det naturligtvisär fruktansvärt viktigt att stödja den lokala utveck-lingskraften på många olika sätt.Jag skall gå vidare med det som berör byskolorna.Det finns inga pengar till att stödja byskolorna medstatliga regionalpolitiska medel, säger man här. Jagkan förstå tanken i det. Men jag vill ändå säga attbyskolorna faktiskt är något av själen i bygden. Det ärinte ovanligt att man klarar av att dra i gång di-stansverksamhet, distansarbeten, ute i ganska småsammanhang, små byar. På så sätt skapar man ar-betstillfällen på hemmaplan. Men finns inte det därsom har med själen i byn att göra, att man har möjlig-het att ha barnen på dagis eller i skolan, då har mantappat någonting. Det är faktiskt en broms för den härverksamheten.Jag vill slå ett slag för att man på något sätt ändåmåste skriva vackert om det här; vad byskolan ochbygdeskolan ändå betyder för att glesbygden ochlandsbygden skall leva. Det finns självklart möjlighe-ter att söka pengar på olika sätt.Då säger man att här är det viktigt att ha ett lokaltengagemang i kommunen. Naturligtvis måste kom-munen förstå det här. Men då vore det också bra omkommunerna själva - nu tänker jag framför allt påsmåkommuner - helt och hållet fritt kunde få dispone-ra delar av det regionalpolitiska stödet. Då skulle dekunna skapa möjligheter att stödja sådant som harmed demokratiutveckling att göra och det som gör attmänniskor känner det som värdefullt - och framförallt möjligt - att bo kvar hemma på sin ort ute i byg-den.Om det här hoppas jag att det kommer litet vackraskrivningar som kan förverkligas på ett positivt sätt iden proposition som vi nu inväntar. Jag vet dessutomatt det här kommer att diskuteras på landsbygdsriks-dagen i om några veckor.Det vara bara några vackra ord som jag hoppas attnäringsministern tar med sig.Anf. 168 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill börja med resonemang. Jag vill gärnaunderstryka vad säger: Det finns ettslags bild i nationella medier av att landsbygden, desmå orterna, är attraktiva att bo i och attdet så att säga finns en ström in till storstaden, attstorstaden har ett högre attraktionsvärde.Det där finns det faktiskt inget stöd för i vetenska-pen. De värderingar som har funnits gäller . Medborgarna harungefär samma värderingar . Det finns ingenförskjutning. En del medborgare gillar storstaden,andra gillar landsbygd, andra gillar mellanstorasvenska städer. Det är alltså inte så att befolkning-sökningen i storstaden och befolkningsminskningen ilandsbygden är ett resultat av förändrade värderingar.Jag tycker att det är viktigt att säga det. Många gångerhör vi att befolkningsminskningen är ett resultat avmedborgarnas förändrade värderingar. Så är det inte.Det är förutsättningarna att leva i landsbygden som ärsvårare. Det är det ena jag vill säga.Det andra jag vill säga är att det som är specifiktmed landsbygden - den här interpellationen handlarju inte om regionalpolitik utan om landsbygds- ellerglesbygdspolitik - är de enorma engagemanget förden egna bygden. Det är också den starkaste utveck-lingskraften. Jag, som har varit kommu-nalråd, känner ju till skillnaden mellan att inne i sta-den presentera ett storstilat projekt och mötas medaxelryckningar och att komma till en by som mobili-serat för ett gatlyse. Det finns en enorm utvecklings-kraft i detta. De kommuner som fullt ut ger sig i kastmed detta och engagerar sig för detta, gör något bra.Jag ser med väldig glädje på det som just nu hän-der i skärgården; alltså i en sådan här region, där detbor många människor och där är starka.De som dömde ut oss som lantisar som styr -för dem tror jag att det kommer att bli ett härligt upp-vaknande när de möter det engagemang som finnsi som ett resultat av , som satsar på ett särskilt 5b-område förskärgården. Jag pratade för övrigt med dem . Dettror jag kan vara väldigt nyttigt för ochandra duktiga personer - dvs. personer som anser sigsom duktiga.Det var vad jag skulle vilja säga till . Engagemanget är viktigt när vi skriver och närvi funderar på hur vi skall lägga upp det här.Patrik berörde jordbrukspolitiken. Hananvände inte ordet bidrag, men han snurrade runt såatt jag förstod att det ändå var nödvändigt att bidragetskall vara kvar under en . Han togdock inte ordet bidrag i sin mun.Den andra frågan gällde om vi kan samordna våraresurser på nationell nivå. Han pekade på de olikaaktörer som finns. Det finns säkert en del att göra pådet området. Jag tittade just på hur en sådan samord-ning skulle kunna gå till. Jag tror dock inte på att manså att säga skall slå ihop regional-, landsbygds- ochglesbygdspolitiken. Det finns trots allt skillnader. Detär viktigt att landsbygds- och glesbygdspolitiken harsina egna forum. Men det går säkert att samarbetamer.Till sist vänder jag mig till , somegentligen tog upp en fråga: byskolan. Vi som har gåtti en sådan där byskola som är stängd och somåker till den där byn vart annat eller varttredje år, vet ju hur oerhört mycket den har betytt förbyn. Vi vet också vad det betydde när skolan ladesned, när affären lades ned och när posten försvann.Där har väldigt rätt. Men jag tycker attdetta i första hand är en fråga för den lokal nivån. Jagvill alltså släppa makten dit.Anf. 169 ():Herr talman! Först vill jag säga några ord till Pat-rik . Han sade att han delade mitt engage-mang i de här frågorna, och det låter bra. Men handelar inte mitt engagemang när det gäller politiskplanering och politisk styrning om jag förstod honomrätt. Men jag har inte efterlyst mer av statlig planeringoch politisk styrning. Vad jag efterlyser är rättvisa.Hur skall man kunna skapa rättvisa på de små,steniga tegarna på det småländska höglandet eller hosde norrländska jordbrukarna om de skall konkurrerapå en global marknad med östgötabönder med fetmylla och med skånska bönder - för att inte tala ombönder nere i ? Där har naturligtvis samhälleten viktig uppgift; att se till att man får rättvisa villkor.Det handlar inte om extra bidrag i onödan, men dethandlar om rättvisa villkor. Det skulle vara hedrandeom kunde säga att det kan vara på sinplats att skapa just dessa rättvisa villkor om man villha öppna landskap och en levande landsbygd.Ingen kan väl tro, , att det, om manöppnar alla gränser och släpper globaliseringen lös,blir samma villkor för den småländske höglandsbon-den eller den norrländska småbrukaren att konkurreramed storjordbruken nere i ?Så till . Jag tror att vi är överensom synen på det här. Jag har inte riktigt lika många årsom kommunalråd, men jag vet också att det finnsoerhört mycket kraft ute i bygderna om man bara fårlitet instrument, litet stöttning. Det kan vara en sam-verkan mellan kommuner som vill utveckling ochlokala utvecklingsgrupper. Men, och det är här jagskulle vilja ha ett handtag av : Vimåste se till att inte statliga myndigheter och verksätter krokben för det här. Det är det man gör, menarjag, när man går fram som man har gjort inom en radolika sektorer. Jag tog upp ett exempel från Gävle-borg, min egen hembygd, där man har tagit bort varttionde jobb. Där fungerar inte längre samhällsservi-cen.Jag skulle vilja fråga : Kunde viinte vara överens om att utfärda en generalorder tillstatliga organ runt om i landet? Den skulle gå ut på inte får dra ned på sin verksamhet förrän man hargjort noggranna konsekvensanalyser och sett eftervilka effekter det får på den regionala utvecklingen.Först därefter skulle man ta ställning till om de till-tänkta förändringar är godtagbara ur ett regionalpoli-tiskt perspektiv. Det skulle vara intressant att få höraAnders syn på detta.Jag skall säga några ord ytterligare om interpella-tionssvaret som jag inte hann med i mitt tidigare in-lägg. Ministern säger att får ökaderesurser , och att verksamhet med kooperativutveckling också stöttas i form av 24 lokala utveck-lingscentrer. Det är bra. Jag är övertygad om att An-ders har känt starkt stöd från Centerpartieti det här arbetet. Men om det skall bli någon kraft iregionalpolitiken, den lokala utvecklingen och lands-bygdspolitiken måste vi få alla aktörer att dra åt sam-ma håll. Det måste vara en förstahandsåtgärd att fåstopp på att vissa statliga organ underminerar verk-samheten.EG:s strukturfonder är ett viktigt instrument, sägerAnders . Använd pengarna nu närvi är medlemmar, annars brinner de inne. Det tyckerjag också. Därför är det litet extra oroligt att skriver om hur EU vill minska möj-ligheterna för att bedriva aktiv regionalpoli-tik. Jag hoppas att vi - kanske t.o.m. på den punkten kan vara överens om att viskall utnyttja systemen så länge de finns, och se till attvi får rättvisa här uppe i Norden.EU-medlemskapet har gett en kraftig ökning avresurserna för regionalt och lokalt utvecklingsarbete,säger man. Jag skulle gärna vilja se siffror på det. Detlåter bra när man hör hur många miljoner det handlarom. Men tyvärr har också mycket fastnat i byråkrati,regelverk, flera hundra ytterligare på Jordbruksverketnere i och på andra sätt. Totalt sett är dethela egentligen en ganska dum affär. Jag som röstadenej till EU kan ju säga det. Det är en ganska dum affäratt skicka ned 20 miljarder till och få tillbakaen mindre del här hemma att fördela i vår tur. Detvore naturligtvis klokare och bättre att använda peng-arna direkt än att skicka dem via . Vi kan se påNorge t.ex., som jag får återkomma till i nästa replik.Anf. 170 ():Herr talman! Jag skall fortsätta litet kort med attsäga något om samordning mellan olika typer avverksamhet. Det finns trots allt en hel del möjligheterute i landsbygden och glesbygden att hitta på lösning-ar, om man struntar i och glömmer bort allt som harmed sektorsgränser att göra.Det finns ett antal sådana exempel som är väldigtbra att minnas. Jag läste förresten i tidningenatt man försökte samordna och posten iPiteå, men det gick tydligen inte så bra. Det var någrasom protesterade på den fackliga sidan. Det finnsbullar och böcker som samsas - det har jag också lästom. Det går att ha kondis och bibliotek som stöderoch hjälper varandra att hålla ordning på det hela.Exempel finns också på skola och dagis med hem-tjänsten inblandad. Man klarar på något sätt att habemanning. Vi känner också till ett antal medborgar-kontor. har jag besökt iLappland, där man har samlat resurserna på ett ställeoch garanterat verksamheterna för befolkningen där.Svågadalen i är också intressant, även omden är litet speciell i sig. Där har man också tagit varapå samordningsmöjligheterna och den lokala utveck-lingskraften, och därtill löst problemen. Uppe i Örn-sköldsvik var det åtta nedläggningshotade filialer påbiblioteket som var ett problem. Man hittade lösning-ar, bl.a. med idrottsföreningen, som sköter utlåningen.Det finns alltså mängder av exempel på hur denideella sektorn och människor, föreningar och organi-sationer tillsammans med kommunala och övrigaresurser som står till buds kan hitta gemensammalösningar. Detta är något som vi måste stimulera,eftersom det hjälper en bygd att leva.Vår näringsminister kommer självfallet att säga attdetta är väldigt bra och fina exempel, och jag förståratt det kommer att strykas under också i propositio-nen. Det kommer också att sägas på landsbygdsriks-dagen. Jag hoppas att man kommer att prata en delom detta.Anf. 171 Näringsminister ():Herr talman! Jag har några korta kommentarer.Sven frågade i sitt första inlägg omproblemen med de olika sektorerna inom staten ochom det krävs någon form av hårdare tag och starkarestyrning från statens sida. Mitt svar på det är: Ja, detkrävs. Jag vill inte nu gå in på hur det skall ses ut. Vidiskuterar det just , men jag anser att det krävs entydligare målstyrning av den statliga verksamhetendär man går över sektorsgränserna. Detta skall intebara ske i defensivt syfte, som redo-gör för, utan också i ett offensivt syfte.Ett mycket gott exempel på detta, som jag tyckeratt vi har medverkat till, är det tredje uppdraget somuniversitet och högskolor har fått. Att säga att ni skallockså bidra till utvecklingen i det omgränsande sam-hället var ett sätt att bryta sektorsgränsen just föruniversiteten och högskolorna. När jag nu reser runttill högskolor och universitet ser jag hur fantastisktdet är att de på bara helt förändrat sitt sätt attarbeta. Jag skulle vilja se mycket mer av sådant iandra statliga myndigheter, som också har mycketkompetens och kunnande som skulle kunna användasför att stödja bygdens utveckling. Detta vill jag alltsågärna understryka.Till vill jag säga att även hans ex-empel är väldigt väl valda. Det finns ett stort behov avatt hitta samverkande lösningar. Det är dock inte alltidsom de faller i god jord. När jag som kommunalrådmedverkade till att bygga det första daghemmet ochålderdomshemmet ihop med varandra kom jag stolt till invigningen. Jag mötte då engammal dam som hade fått 13 barn. Jagfrågade henne vad hon tyckte om samordningen. Honsade till mig: Ja du - jag har haft ungar runt kjolarna ihela livet. Jag trodde att jag skulle slippa dem här.Anf. 172 ():Herr talman! Näringsministern talar om högsko-lornas stora betydelse. Jag är beredd att instämma ivarje stavelse. Jag tycker att det är oerhört viktigt attvi nu nått om inte en enighet - vissa partier här ikammaren har inte varit så förtjusta - så i varje fall enuppslutning kring och en majoritet för att satsa påregionala högskolor. Det har väldigt stor betydelse förutvecklingen.Om vi går till den andra änden, dvs. byskolorna,som vi har varit inne på men som jag inte harhunnit kommentera tycker jag precis som att byskolan är en viktig motor i den lilla byn.Man måste se möjligheterna. Kosterexemplet somnäringsministern redovisade är naturligtvis spännandeoch kul. Men alla byskolor kan ju inte bli unika spe-cialprojekt, utan vi måste också kunna hantera dem påett mer traditionellt sätt. Det är angeläget att det gessignaler också från centralt håll om att detta är viktigt.Jag tror att varenda kommunalråd värnar sina bysko-lor, men det kan behövas en hjälpande hand för skall kunna ha dem kvar.Patrik var inne på frågan om . Vi har varit ense om nivån på anslaget tillverket. Men det skulle vara intressant om AndersSundström något kunde utveckla hur han ser på framtida roll. Jag tror kanske inte skall slå ihop det med , somPatrik var inne på. Däremot skulle det varabra att långsiktigt ge en tydlig rolloch mer muskler. Då kan det bli en starkare aktör iarbetet för att nå de mål som jag hoppas att vi hargemensamt, nämligen att hela skall leva ochutvecklas.Jag hoppas att alla de interpellationer som vi frånCenterpartiet nu har tagit tillfället i akt att väcka skallbidra till att fokusera debatten. Det är intressant attmoderaterna och kommer efter ochvill vara med i debatten. Men de tar inte särskiltmånga initiativ. Jag hoppas att detta tillsammans skallbidra till att vi får en ordentlig debatt om lands-bygdsutveckling, om regionalpolitik och om mycketannat som är viktigt just för att hela skallleva.Anf. 173 ():Herr talman! Vi kanske skall reda ut några saker,. Jag vet inte riktigt om jag missupp-fattade honom eller om vi har missuppfattat varandra.I interpellationen av står det att sam-ordning mellan ekonomisk planering och fysisk pla-nering måste prioriteras, och det lokala perspektivetstärkas. Jag uppfattade det som en politisk styrningoch planering. Men förklara gärna för mig vad sommenas med detta ! Det är inte alltid somjag förstår det centerpartistiska språket.Det andra var lantbruket och det utnyttjade EU-stödet. Jag tyckte att jag förklarade rätt tydligt att detinte finns några skiljaktigheter. Vi skall ha konkur-rensneutralitet inom EU. Jag sade att jag på lång sikthoppas att de här stödformerna försvinner, och att vi ihögre grad får en marknadsanpassning. Det finnsalltså inga konfliktsituationer i den delen.Jag uppfattade i näringsministerns uttalande enviss öppning i samband med sammanslagning avGlesbygdsverket, och eventuellt även . Jag tror att det finns samordningsvinster.Jag vet att det ibland har varit svårt att dra gränsermellan verksamheten på och påNUTEK. Båda två håller på med likartade saker, ochfolk vet inte vem de skall vända sig till. Detta harvarit ett problem. uppfattar det som ettproblem, och jag har hört flera andra som har gjortdet. Jag vädjar till näringsministern att titta litet när-mare på detta, om han inte har tänkt på det tidigare.Jag tror också att har sin plats i ensådan sammanslagning. Det här är idéer som vi hardiskuterat tidigare.Avslutningsvis tog upp att ensammanfattning av näringsministerns svar skullekunna vara att det handlar om att ge sig till tåls. Vadhade egentligen väntat sig när en storregionalpolitisk proposition kommer ? Detär tydligt att det blir det svaret. Den här debattenskulle vi ha kunnat ta efter den regionalpolitiska de-batten. Intresset finns hos alla partier. Jag har litetsvårt att förstå hela den här interpellationsrundan.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1997/98:136 omregional näringspolitikAnf. 174 Näringsminister ():Herr talman! har ställt åtta frågortill mig med anknytning till regeringens regionalanäringspolitik.Jag vill först erinra om att regeringen avser att un-der våren lägga fram en proposition som kommer attbehandla frågor om den regionalt inriktade närings-politiken. Beredningen av den propositionen pågår förnärvarande i . Det är därför förtidigt att nu gå in i detalj på vilka olika åtgärder somkan komma att föreslås. Regeringens ambition är attregionerna skall få ett större inflytande än närdet gäller hur de näringspolitiska insatserna skallutformas i praktiken.Kjell tar först upp frågan om ökade insat-ser för riskkapital, bl.a. medel till ALMI:s finansie-ringsverksamhet och s.k. lokala börser.Av ALMI:s kapital för utlåning på ca 4 miljarderkronor är redan ca utlånade tillolika kategorier av små och medelstora företag. Somjag sade här i kammaren anser jag attALMI aktivt bör använda sina möjligheter att tecknagarantier för banklån, förutsatt att efterfrågan finnsbland småföretagen. Det innebär i så fall att ytterliga-re ca kan komma att tillfö-ras småföretagssektorn i form av lån med hög risk.Jag håller med om behovet av mö-tesplatser där tillväxtföretag kan möta privata ochinstitutionella investerare. har påregeringens uppdrag bl.a. kartlagt sådana mark-nadsaktörer som medverkat vid handel med småföre-tagsaktier. anser inte att det finns behov avlokala börser utan att handeln med aktier bör bedrivaspå nationell nivå och med stor spridning och omfatt-ning vid auktoriserade marknadsplatser. Dessa aktörerkan också komma att bedriva viss regional verksam-het. avser att lämna stöd till några sådanaktörer för att bl.a. minska småföretagens avgifter.För det andra tar upp frågan omteknikbrostiftelserna i större omfattning kan vara medoch finansiera utvecklingsprojekt vid de små ochmedelstora högskolorna. Dessa stiftelser fattar sinabeslut självständigt, och regeringen kan inte styraverksamheten. Det finns dock inga formella hinder föratt stiftelserna går utanför de orter där de är lokalise-rade. Jag finner det tvärtom naturligt att så sker, efter-som verksamheten till väsentlig del skall vara fokuse-rad på kompetensområden och inte avgränsas geogra-fiskt.I sin tredje fråga efterlyser flersatsningar av Industrifonden för att förstärka regiona-la riskkapitalbolag. Industrifonden äger helteller delvis , , i och i Norr-land. Jag ser positivt på att Industrifonden gör fortsat-ta insatser för att säkra tillgången på riskkapital i olikaregioner. Fonden avser att göra fler direkta investe-ringar i småföretag och kanske bli delägare i flerriskkapitalbolag. Det är dock fonden själv som be-stämmer takten och omfattningen när det gäller nyasådana satsningar. Låt mig också erinra om att densjätte har investerat i riskkapitalbolag ibl.a. och län.För det fjärde undrar om regeringenär beredd att medverka till ytterligare kompetenshöj-ningar för att tillgodose de individuella företagensbehov. Inom arbetsmarknads-, utbildnings- och nä-ringspolitiken pågår verksamheter som syftar till atthöja kompetensen hos bl.a. företagare och anställda.De kan i många fall specialanpassas till företagensoch regionernas behov. Projektet syftartill vidareutbildning av en bred krets vuxna människorsom med bättre kompetens kan medverka till ökadtillväxt och lägre arbetslöshet.Kjell femte fråga avser möjligheten attförmedla kunskaper från de regional högskolorna tillskilda orter i länen, exempelvis genom att skapa nyakontaktpunkter och nätverk. Jag anser att man i förstahand bör bygga på befintliga organisationer ochstrukturer. Det är fullt möjligt för t.ex. de regionalaALMI-bolagen att förmedla forskningsrön och kun-skaper till flera orter i de olika länen. Det är vidareönskvärt att människor ute i landet i betydligt störreutsträckning skall kunna studera på distans vid hög-skolorna. De tekniska möjligheterna för sådan s.k.interaktiv distansundervisning bör ha förbättrats i taktmed den allmänna tekniska standardhöjningen. Det ärrimligt att högskolor och andra organisationer i regio-nerna själva tar initiativ till en sådan utveckling.För det sjätte har frågat om antaletindustriella utvecklingscentrum kan komma att utök-as. Regeringen har lagt fast riktlinjer för stöd till enviss typ av sådana utvecklingscentrum och anvisatmedel för statlig finansiering av vissa funktioner hosdessa centrum som har bildats på lokalt och regionaltinitiativ. Verksamheten utgör exempel på en godsamverkan mellan näringspolitiska organ på lokal,regional och central nivå. Jag ser positivt på att in-dustriella utvecklingscentrum av liknande typ bildasäven på andra platser i landet, kanske även med enannan inriktning än verkstadsindustri. Frågan omstaten kan medverka vid finansiering av fler centrumhänger samman med bl.a. det framtida statsfinansiellaläget. Det är naturligt att de olika utvecklingscentru-men samverkar med ALMI-bolagen, som också harmöjlighet att gå in som delägare i verksamheten.För det sjunde påpekar att kompli-cerade regelverk ofta hindrar småföretagen att finnabra lösningar på sina problem. Han föreslår att rege-ringen bedriver försök med friare beslutsformer inomnågra områden. Regeringens småföretagardelegationhar i uppgift att föreslå bl.a. administrativa förenk-lingar för företagen.