prot · GL09122 · 1998-06-10 00:00:00 — Jag förstår inte varför 40timmars normal arbetstid skulle vara marknadseko-nomi och planekonomi.Det handlar inte om nya regler, handlar om att sänka arbetstiden, att anpassa dentill verkligheten och dela på jobben. Att byta ut siffran40 mot siffran 35, är det mer regleringar - ja ellernej?Anf. 30 () replik:Herr talman! sade att han brukarsäga sanningen om men sedan hade hanuppenbart ett falskt citat av . Det sägerväl en del om hur mycket man kan lita på det förstabeskedet.Ja, det var ju det jag sade. Ni vill sänka arbetsti-den . Det är dessutom bara ett förstasteg, såvitt jag förstår.Inte är det väl så att har gett upp sex-timmarsdagen. Det skulle ju vara en jättesensation.Det är väl någonting som ni måste stå för. Sanningenär att om den skall genomföras kommer det att skapabetydande problem i småföretagen. Det kommer ock-så att skapa mycket stora problem inom vården ochomsorgen.Jag är, som sagt, ute mycket och träffar mycketvårdpersonal. I många fall har man av sina arbetsgiva-re tvingats att gå ned i arbetstid. Eftersom man är lågtavlönad har man det mycket kämpigt ekonomiskt. Detär ett långt vanligare krav bland de personalkategori-erna att man skall få jobba än fåytterligare sänkt arbetstid. Så ser verkligheten ut,!Anf. 31 () replik:Herr talman! Det var tacknämligt, , att få en liten repetition av den artikel som ståratt läsa på . Jagskall bemöta några av påståendendär. En del är faktiskt felaktiga.Vi i är emot EMU - det är alldelesriktigt. Men det kunde kanske vara intressant att fun-dera över varför vi är det. Jo, det strider mot en ut-vecklad syn på demokratin och våra möjligheter attsjälva påverka och fatta beslut om den ekonomiskapolitiken. Det grundlagfäster en ekonomisk politiksom bevisligen leder till ökade ekonomiska klyftoroch en permanentad arbetslöshet. Så ser verklighetenut i de länder som är med.Vi vill avveckla kärnkraften - absolut! Vi tyckeratt det är bra att vi har kommit överens med andrapartier om att sätta i gång . Skälet är att det är far-ligt. Oöverstigliga säkerhetsproblem är förknippademed det här sättet att producera energi. Vi behöver fåett politiskt beslut som öppnar för den förnyelsepro-cess och den omställning av energisystemen därdessutom en hel del av de nya framtidsinriktade arbe-tena och den nya tekniken finns.Visst, vi vill ha sänkt arbetstid, en förkortning avarbetstiden. Ett första steg är . Ett skäl är attfler får arbete. Vi skall inte jobba mindre, utan viskall gärna jobba mer. Men vi skall dela jobben påfler. Det innebär också livskvalitet för många att slip-pa stressa runt med ett åttatimmarsarbete plus övertid,som dessutom arbetas obetalt av många som ärrädda för att bli av med jobbet. Många kvinnor, LarsLeijonborg - ensamstående mammor - far runt somtorra skinn för att hinna lämna ungar, gå och jobba,hinna hämta ungar på dagis, hinna hem och laga matoch sedan få ungarna i säng innan de själva stupar isäng för att sedan försöka hinna upp och vara pigganästa morgon. Sex timmars arbetsdag skulle innebäraen lättnad. Det är inte tal om att de skall ha mindre iplånboken, utan de skall ha precis samma lön.Vad gäller arbetsgivaravgifterna föreslår vi sänk-ningar. Där måste ha läst fel, ellerinte alls ha läst. Vi föreslår sänkningar inom tjänste-sektorn, både den privata och den kommunala. Viföreslår också sänkningar av arbetsgivaravgiften närdet gäller att införa sex timmars arbetsdag. Visst, såser vår politik, och den bygger på rättvisa. Det är inteen stoppolitik, utan det är en politik som öppnar fören välfärd, inte bara för få utan för flera.(Applåder)Anf. 32 () replik:Herr talman! Den trepartikonstellation som jag harbeskrivit, alltså Socialdemokraterna, , prövades ju och ibörjan av 1995. Resultatet blev katastrofalt. Svensktillväxt gick in i väggen.Som redogjort för var svensk eko-nomisk utveckling ganska bra . Men sedanden här återställarpolitiken - den rödgröna röran,vänstersvängen eller vad ni nu vill kalla det för - hadebörjat prövas blev effekterna förödande. Förtroendetför svensk ekonomi sjönk och räntorna steg . Tillväxten upphörde, som sagt. Det är föratt undvika sådana effekter som jag vill varna för dethär alternativet.Gudrun förnekar egentligen inte - jagtror att jag har rätt beträffande arbetsgivaravgifterna -att ni vill höja en del arbetsgivaravgifter. Bortsett fråndet är ju huvudinriktningen av er politik att ni villskärpa skattetrycket på företagandet genom höjdbolagsskatt, den extra värnbolagsskatten och allt vaddet nu är.Jag skulle vilja varna för att på nytt riskera att vifår det här experimentet, att skall styras avdenna vänsterkoalition. Spåren är verkligen för-skräckande.Jag vet bättre än de flesta att småbarnsföräldrar idet här landet ofta har det tufft. Men vi skall se till attden situationen på olika sätt förbättras, bl.a. genom attde ekonomiska marginalerna blir större. Jag tycker attdet vore mycket bra om skattetrycket kunde sänkas ide skikt där många personer i nämnda situation befin-ner sig, alltså låg- och medelinkomsttagare. Då fårman valfrihet om man vill jobba mera eller om manvill jobba mindre. Självklart vet jag att det är mångasom vill jobba mindre. Den möjligheten skall ståöppen och vara en realitet, bl.a. genom sänkta skatter- inte genom diktat uppifrån.Anf. 33 () replik:Herr talman! Det är klart att man kan välja att be-skriva politiska beslut fattade i demokratisk ordningsom diktat men jag måste säga att jag inte ser någonvits med det. Jag tycker att det krav som många män-niskor har är rimligt, nämligen att kunna arbetakortare tid men ändå ha en lön att leva på. Jag tyckeratt det är rimligt att människor som inte har så högalöner kan gå ned i arbetstid - alltså inte bara de somhar höga löner och som kan välja att avstå en del avlönen, utan också de som har löner som knappträcker. Det är rimligt och rättvist.Jag tror inte, , att det går att för-söka skrämma folk om man inte har någonting mer attkomma med konkret - faktiska alternativ till det somvi förespråkar, nämligen rättvisa och en välfärd föralla.Anf. 34 () replik:Herr talman! Rättvisa och en välfärd för alla ärjust vad vi står för. Om det är alternativet tror jag attvi har mycket att komma med.Människor skall få större valfrihet. Det tror jagförutsätter att vi lyckas få ned skattetrycket. Där har,tyvärr, sällan varit särskilt aktivt.En röst på är en röst för att individerskall få bestämma mera själva. Det är klart att mankan genomföra alla möjliga lagar med majoritetsbe-slut, men varför skall vi tvinga människor till ett bete-ende när de mycket hellre kan bestämma om det själ-va? Det är det vi vill göra, öppna nya möjligheter förmänniskor.(Applåder)Anf. 35 ():Herr talman! Jag vill börja med att anknyta till detCarl Bildt tog upp, nämligen en internationell fråga,en ny uppblossande krigshärd. Jag vill föra den frågantillbaka från andra länder till och de beslut vifattar i denna kammare. Det finns nämligen ett sam-band. Vi beklagar alla att internationella konflikteruppstår eftersom vi, hoppas jag, är överens om attkonflikter skall och bör kunna lösas på ett mer civili-serat sätt än att man krigar och dödar. Men ,genom att vara ett land som har en vapenindustri ochett land som är en stor vapenexportör, bidrar faktiskttill att de konflikter som uppstår runt om i världen justfår sådana icke-lösningar som de militära konflikternainnebär. Det är ett faktum.Det vore välgörande om vi såg det sambandet ochom vi ålade oss att inte medverka till den militarise-ring som faktiskt pågår utanför vårt lands gränser iolika världsdelar. Vi har som exempel, därregeringen varit aktiv för att sälja JAS-planet. Detfinns andra exempel. Vi skall inte glömma bort dennakoppling, för vi vet att av alla de män-niskor som flyr faktiskt flyr undan väpnade konflikter.Där finns svenska vapen inblandade.Vi vet också att de pengar som de här ländernalägger ut på att köpa vapen går inte till nödvändigutveckling, till sjukvård, skolor åt barnen osv. Vi haralltså ett ansvar att se det här sambandet.Jag skulle vilja ta upp ett annat tema, som ingenav er har berört. Jag gör det också därför attdet är valår . Det är någonting som oroar mig och,hoppas jag, flera av er, nämligen den brist på tilltrotill politiken som verktyg och medel för förändringarsom väldigt många människor känner . Vi fårideligen rapporter om hur unga människor inte allskänner sig särskilt övertygade om att den representa-tiva demokratin i den form som vi har utvecklat denär det bästa sättet att styra ett land. Vi vet att väldigtmånga människor frågar sig om det över huvudtaget är lönt att gå och rösta och vem man kan lita på.Den här misstron är sprungen ur en verklighet därmånga människor har fått se att det de trodde skullehända hände inte, där många människor har fått se attden röst som de lade på förslag som de trodde skulleinnebära välfärd och rättvisa förbyttes i en annanpolitik som innebar ökade orättvisor. Det är en verk-lighet att många människor, med all rätta, upplever attbesluten fattas över huvudet på dem, att det är enpolitisk elit som styr, att alltfler beslut fattas i slutnasammanträdesrum och på ett avstånd där det är väl-digt få som har möjlighet att delta och utöva någonsom helst form av demokratisk insyn och kontroll.Vi har fattat en rad sådana beslut också i riksda-gen. Det gäller hur EU-frågan har hanterats, hurSchengenavtalet och Amsterdamfördraget har röstatsigenom i . Det gäller överenskommelser avolika slag som sker utanför plenisal.Det här är en allvarlig utveckling som spär på detutanförskap som väldigt många människor känner . Det är ett politiskt utanförskap där man inte ärdelaktig i det samhällsbygge som vi förhoppningsvisalla skall vara delaktiga i. Det gäller ungdomsgenera-tioner som naturligtvis utifrån en omöjlighet att fåfäste på arbetsmarknaden inte har någon social tillhö-righet. Det gäller stora grupper av invandrare som bori segregerade områden och som får ett socialt ochkulturellt utanförskap, också utan en förankring påarbetsmarknaden.Det här är frågor som vi borde ta på större allvar.Det här är frågor som vi inte kan nonchalera. Detgäller också hur vi behandlar de människor somkommer hit. Bemöter vi människor med den värdighetoch den respekt som det anstår dem som har flyttundan terror, politiskt förtryck och våld i sina egnaländer? Vi har på i medierna settmånga exempel på att så inte är fallet. Vi vet att Sve-rige har blivit alltmer av ett slutet land. Vi vet attinträdet i förstärker denna slut-enhet.Ett sätt att upprätta förtroende är naturligtvis attbedriva en politik som svarar emot de önskningar sommånga människor har. är det faktiskt ett starktkrav från många att det skall finnas mer av rättvisa ipolitiken. går till val under den parol-len: Det är dags för rättvisa. Det gör vi därför att vianser att den utveckling som har varit också underden här mandatperioden har präglats av en fortsattorättvisa och i många fall en ökad orättvisa.Vi är naturligtvis bekymrade över att en socialde-mokratisk regering lägger fast en ekonomisk politiksom innebär en fortsatt åtstramning vad gällerkommuner och landsting, att människor med relativthöga löner, och mer, får skattelättnader på8 , medan alla som har relativt lågainkomster får ökade hål i portmonnän. Vi är oroadeöver att man inför egenavgifter som är en fördel-ningspolitiskt orättvis skatt. Vi är oroade över denuppgörelse som träffats om fastighetsskatten. Fördel-ningspolitiskt innebär den att rätt många välbeställdavillaägare får lättnader, medan många hyresgäster,framför allt i krisårgångarna, kan förvänta sig höjdahyror och stora hål i plånboken och portmonnän.Det här är inte någon naturlag. Det är resultat avpolitiskt fattade beslut. Det går naturligtvis att fattaandra politiska beslut. Det är fullt möjligt. Jag lästeden artikel som har skrivit i , där han säger att det är många som harfått bära bördorna osv. Visst, men det var inte nöd-vändigt att det skulle se ut på det sättet. Det hade gåttatt genomföra saneringen och besparingarna på ettmer rättvist sätt.Jag tycker att det är bra att regeringen har kommittill insikt om att det faktiskt behövs mer pengar tillkommuner och landsting. Jag tycker att det är bra attregeringen har kommit till insikt om att det behövsmer än de 4 miljarderna och att man flaggar för attkanske tillskjuta mer pengar. Men det förvånar mig inte gör det . Det förvånade mig att man i går idenna kammare lade fast ekonomiska budgetramarsom innebär en fortsatt åtstramande politik. Det för-vånar mig att man avslår förslag från Vänsterpartietsom innebär mer pengar till kommuner och en rättvisskattepolitik så att de som har låga löner får mer iplånboken och de som har höga löner faktiskt fåravstå.Det är förvånande från en regering och från ettparti som säger sig stå för rättvisa och solidaritet. Jagtror att detta är ett problem i politiken, att det är väl-digt många vackra ord från de politiska talarstolarnasom rimmar illa med den verklighet som många haroch som man talar om hemma vid köksborden.Det är viktigt att vi som tillhör politiska partiermenar vad vi säger och också handlar som vi lär. Detuppstår en stor misstro mot en politik som bara ut-trycks i ord, men som följs av en handling och enpraktik som säger någonting annat.Det går naturligtvis att göra på ett annat sätt, ochdet går att använda pengarna - även om det finns litet- på ett mer rättvist sätt. Och det går att fördela depengar som finns i på ett annat sätt. Vilever ju inte i ett fattigt land, tvärtom. Det finns sekto-rer i som går väldigt bra. Det finns ocksåenskilda och hushåll som har pengar och som harmöjlighet att lägga pengar på hög. Jag tror också,, att det finns människor som har peng-ar i plånboken och som gärna skulle delta i ett sam-hällsbygge som innebär att människor far väl.Det är nog många som känner ett stort obehag in-för de växande klyftorna, inför marginaliseringen avstora grupper och inför den hopplöshet som spridersig. Ett uttryck för detta är barnafödandet. Det har gåttned dramatiskt. Det finns också belagt i undersök-ningar vilka kvinnor det är som föder färre barn. Jo,det är kvinnor i låglönegrupper, och skälet är att mananser sig inte ha råd.Vi börjar att få alltfler företeelser i samhället därdet är tjockleken på plånboken som avgör graden avfrihet, och det är ingen bra utveckling. Därför krävervi i våra politiska förslag en rättvis fördelning, enomfördelning. Genom att man har kvar värnskatten,genom att man har en skatteskala på inkomster över360 får vi pengar att omfördela till dem sominte har pengar så att det räcker till månadens slut. Vifår pengar att omfördela till höjda nivåer i sjukför-säkring och a-kassa. Vi får pengar att omfördela så attden inhemska efterfrågan ökar. Därmed ökar möjlig-heterna för alla de små företag som vi gärna vill seskall blomstra. Det går inte att starta små företag omdet inte finns någon som kan köpa det som man haratt erbjuda.Det är också rimligt med en omfördelning inomföretagssektorn. De företag som bevisligen går väldigtbra och som vi ju alla har varit med och investerat igenom utbildning, genom forskning och genom eninfrastruktur som inte bara består av vägar och gatu-nät utan som också består av vård och omsorg. Därskall det naturligtvis finnas en återkoppling så attdessa företag också är med och betalar för den ut-veckling, det kunskapslyft och den kompetenshöjningsom behövs inom företagssektorn. Det är klart attdessa företag skall vara med och betala så att de småföretagen och egenföretagarna kan få lättnader när deskall starta.Det går att göra en rättvis fördelning. Och det gåratt ha ett förhållningssätt som innebär respekt förvarje människas lika värde. (Applåder)I detta anförande instämde ().Anf. 36 () replik:Herr talman! anknöt till konflik-hoten i och uttalade en farhåga för attsvensk politik skulle göra det svårare för oss att deltai fredsarbete. Hon tänkte då på export av försvarsma-teriel. Det är precis tvärtom.Det finns ett bekymmer. Här sitter en lidande för-svarsminister och här satt en utrikesminister somhela tiden nås av förfrågningar från omvärlden ominte kan ställa upp i olika typer av fredsbeva-rande operationer - om det nu gäller Bosnien, Alba-nien, eller någon annanstans - i FN:sregi eller i Natos regi därför att vi är duktiga på attmedverka i fredsbevarande operationer. Men ned-dragningar och omorganisationer i försvaret har med-fört att vi har svårt att möta de krav som ställs frånomvärlden på att vi skall delta i fredsbevarande ope-rationer. Det tycker jag är illa.Vi behöver ett starkt försvar för att kunna bidra tillfreden i omvärlden. Också på den punkten tror jag attVänsterpartiet måste tänka om under kommande år.Anf. 37 () replik:Herr talman! Det är inte så att intevill att skall delta i fredsbevarande operatio-ner. Vi har ställt oss bakom det svenska deltagandet it.ex. Men vi anser också att det i förebyg-gande syfte är nödvändigt att arbeta för enavmilitarisering av det enkla skälet att så mycket avde resurser som finns, både i form av pengar och iform av kloka kunskaper, går åt till en så destruktivverksamhet. Detta gäller internationellt.Alternativet är en rörelse för en avmilitariseringoch en konfliktlösning genom tidigare upptäckter avkonflikter och genom fredsmäkleri av olika slag. Ditkommer vi inte så länge som det finns starka ekono-miska intressen som naglar oss fast vid en gammalmilitär struktur.Vi har ett ansvar för att bryta detta.Anf. 38 () replik:Herr talman! Nej, , det är intefråga om antingen-eller. Det behövs diplomati. Attförebygga konflikter - ja, men det behövs ocksåfredsbevarande operationer där en försvarsmakt be-hövs, tro mig. Det finns exempel på att det faktiskt ärså i vårt moderna - jag behöver inte säga mer.Vi behöver ett starkt försvar för att kunna vara enstark fredsfaktor i och i världen. Rustar manned det svenska försvaret har vi sämre möjlighet attbidra till fredsbevarande operationer. Då tvingar viförsvarsministern och utrikesministern att säga nej,nej, nej när jag tror att många av oss skulle vilja att dekunde säga ja, ja, ja.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag skall kanske svara med ett jaså,jaså, jaså.Det är faktiskt så, , att en väldigt stor delav de skattepengar som vi har i går till ettmilitärt försvar som vi tidigare upprätthöll för att detfanns en elak fiende runt hörnet. skall vi upprätt-hålla ett lika stort försvar för att vi skall kunna delta ifredsbevarande operationer. Det är inte rimligt.Fredsbevarande operationer och fredsbevarandeframåtsyftande arbete måste vara att lyfta fram andraformer av konfliktlösning. I det sammanhanget skulleju kunna vara en spjutspets och användadiplomati, absolut. Men vi skulle också kunna visa påatt det finns andra sätt.De allra flesta kan nog vara överens om att detinte finns några militära lösningar på politiska kon-flikter. Däremot permanentas de i generation eftergeneration. Det innebär att befolkningar i krigförandeländer får utstå krig i stället för att använda sina peng-ar till att bygga upp en välfärd och en utvecklad de-mokrati.Vi behöver gå framåt, , inte bakåt.Anf. 40 ():Herr talman! Ni på läktaren och ni som sitterhemma vid TV-apparaterna! Man behöver kanske intesatsa på nytt militärt materiel för drygt 20miljarder för att kunna medverka i fredsbevarandeoperationer.När man ser en politiker i vardagen bör man ställaen fråga. Den kanske viktigaste frågan man kan ställaär: Vad tycker du är effektivt och rationellt? Allapolitiker, oavsett om man är röd, grön, eller blå, villju egentligen fatta beslut som leder till ett effektivtoch rationellt samhälle. Men då gäller det att analyse-ra vad som är effektivt och vad som är rationellt.Vi i menar att det finns alla skälatt säga att jämlikhet är effektivt och rationellt, för detvi ser är ett samhälle med ökade klyftor, därmånga lever i social och ekonomisk stress. Ökadeklyftor är en grogrund för våld, rasism och främlings-fientlighet - allt det där som vi inte alls vill ha. Vi seregentligen en produktion av rädsla i samhället, i defattiga förorterna men även i de rika. När man åkerrunt i ser man något ganska skrämmande äveni de rika förorterna. Det är galler för fönstren, schä-ferhundar i trädgårdarna och privata vaktbolag sompatrullerar i kvarteren.Det här är inte en bra samhällsutveckling, därföratt hotar den demokratin. Därför är det väldigtviktigt att se till att klyftorna i samhället minskar. Detär dubbelt viktigt för , eftersom vi anseroch inser att det inte går att bygga ett ekologiskt håll-bart samhälle om inte samhället också är socialt håll-bart. Vi behöver mer rättvisa i samhället.Jag tror att om det är någonting som behövs isvensk politik så är det visioner och drömmar,som kan få människors hjärtan att brinna och få män-niskor att längta och vilja förändra någonting. Enpolitik utan visioner är en ganska död politik, och ettsamhälle utan drömmar är ett dött och stillaståendesamhälle.Miljöpartiet de gröna har visionerna och dröm-marna. Men vi är inga drömmare utan realister, därföratt vi vet att oändligt mycket i dagens samhälle måsteförändras om det skall bli ekologiskt, socialt ochdemokratiskt hållbart.De flesta förändringar börjar alltid med att någonsäger att de är omöjliga, att de är orealistiska. Menvad är egentligen realistiskt? Är det realistiskt attfortsätta vapenexporten till och , ellerär det realistiskt att, som vi vill, stoppa den helt? Ärdet realistiskt att ha kvar 40-timmarsveckan, eller ärdet realistiskt att anpassa arbetstiden till verkligheten?Är det realistiskt att satsa mer pengar på JAS och nyamilitära materiel i stället för att satsa på skola, vårdoch omsorg? Är de realister som tror att jämlikhet,solidaritet och delaktighet är irrationellt och ineffek-tivt, eller är det vi, som inser att delaktighet och soli-daritet aldrig kan bli omodernt, som är realister? Ärdet de som anser att ekologiska realiteter skall under-ställas ekonomiska teorier som är realister, eller är detvi, som anser att ekonomiska teorier skall underställasekologiska realiteter, som är realister? Var och en kanfaktiskt själv bedöma.Vad är det som har hänt den senaste mandatperio-den?För det första har det blivit ordning på statens fi-nanser. Statsskulden är fortfarande hög, men det ärändå ordning på finanserna, och det kan ingen ta ifrånGöran regering. Vi avser att underlätta förfortsatt sanering av statsskulden.För det andra har klyftorna ökat i samhället. Jäm-likheten är svagare än . Vi accepterarinte detta. Därför vill vi höja skatten på höga inkoms-ter och sänka skatten på låga inkomster. Därför vill viöverföra pengar från militären till skolan, vården ochomsorgen.För det tredje är arbetslösheten oacceptabelt hög.Därför vill vi snabbt sänka arbetstiden iveckan och dessutom införa ett friår. Ett friår innebäratt om någon tar tjänstledigt och någon som ärarbetslös hoppar in på jobbet, får den som tar tjänst-ledigt av a-kassan. Det kostar inte staten någotextra. Den som får jobbet blir nöjd, och den som blirledig, han eller hon, blir också nöjd.För det fjärde är barnens situation i samhället fort-farande väldigt bekymmersam. Därför är det ocksåviktigt att minska arbetstiden, att ge människor mer fritid, och att införa ett friår.Det är viktigt att sanera skolor och dagis. Fortfa-rande har vartannat barn som börjar första klass nå-gon form av allergi, och det är nästan den störstafrihetsinskränkning man kan tänka sig för ett litet barnnu . talar gärna om frihet.Men vad är bland det mest frihetsinskränkande mankan tänka sig för ett barn ? Jo, det är ju allergier-na. Ändå ägnar mer tid åt marginalskattenän åt den verklighet som många lever i.Vi vill också att de kommande besluten i skall underställas en barnkonsekvensanalys,så att vi får ett riktigt barnperspektiv på de beslut somfattas. Jag och är nämligen fullständigtövertygade om att det som är bra för barn egentligenockså är väldigt bra för samhället.För det femte har miljöskulden tyvärr ökat. Mankan säga att när det gäller miljöfrågorna har regering-en och tagit ett steg framåt och två stegbakåt. Den nya kan innebära stora för-bättringar, så är det.