prot · GM0931 · 1998-12-08 00:00:00 — egentligen är vihär för att diskutera, fundera över och, som OweHellberg var inne på, lyfta fram frågor och flytta frampositionerna. Som parlamentariker vet vi naturligtvisatt ett samhälle aldrig blir färdigt. Det gäller att stän-digt ompröva, förnya utifrån den verklighet vi lever ioch försöka göra det bästa möjliga för de människorsom vi representerar.Sedan tycker jag att tar i när honkritiserar majoriteten, framför allt oss socialdemo-krater, för att inte klara av de målsättningar som manvarit överens om tidigare och som har fattatbeslut om. Logiken stämmer egentligen inte. De re-servationer och de pengar som har tillförfogande i de här sammanhangen kommer inte attdrastiskt förändra svensk bostadspolitik. Då dethandlar om pengar rör det sig om väldigt små delar.Visionerna och målsättningarna kommer naturligtvisinte att uppfyllas med de krav som ställer i sina reservationer.Bostadsutskottet har på en del punkter gjort s.k.tillkännagivanden till regeringen. Jag vill ha det sagt.Ibland framställer oss socialdemokratersom centralistiska, toppstyrda osv. Jag undrar omnågon i parti, när det var i regerings-ställning, skulle ha tagit intryck av den sakkunskapsom fanns i exempelvis bostadsutskottet. Nej, allaförslag som kom från den borgerliga regeringenskulle klämmas igenom.Vi socialdemokrater vet att vi inte har någon egenmajoritet i den här kammaren. Vi är öppna för ettsamarbete. Jag är glad över att vi har lyckats så brett ibostadsutskottet att klara av en del frågor. Vi gördessa tillkännagivanden utifrån sakliga utgångspunk-ter. Om vi utifrån våra kunskaper, föredragningar ochannat i utskottet kommer till en insikt om att vi måsteändra på ett förslag från regeringen, så tillhör jag dengruppen parlamentariker som anser att det är vårskyldighet i riksdag att förändra saker ochting om det blir till det bättre. Därmed upplever jaginte att en regering blir överkörd eller att man kankamma hem poäng på det, utan det är vår uppgift somparlamentariker. Jag tror t.o.m. att fru talmannenhåller med om att det är på det sättet. Det är här iSveriges riksdag som vi fattar besluten utifrån deerfarenheter, motioner, kunskaper och annat som vifår. Men jag har aldrig upplevt att någon moderat harförändrat några beslut som inte deras centralistiskaledarskap bygger på.Om man nu skall fundera över skillnader i bo-stadspolitiken måste man ha det som utgångspunktsom debatterade med kristdemokrater-na. Logiken i de olika synsätt som finns i det häravseendet går ut på följande. villha en minskning med 1 590 miljoner på räntebidragenunder . är lite mer sparsammanästa år med 576 miljoner mindre i räntebidrag.Folkpartiet vill ha 1 895 miljoner mindre på ränte-bidragen.Vad är räntebidrag? Vi kan konstatera att i Sveri-ge finns ungefär 4 miljoner bostäder. Av dessa 4miljoner bostäder är det ungefär 400 000, kanskedrygt av bostadsbeståndet, som har statligaräntesubventioner. I riksdag fattas det beslutinom vårt utgiftsområde om 7 ½ miljarder kronor iräntebidrag . Av dem vill Kristdemokra-terna ta bort , lite mer, moderaternalite mindre. Sedan säger : Ja, vi skallsänka skatten och ta bort skatten på nyproduktionen.Men, , är vi överens om att det inteutgår någon fastighetsskatt på nyproduktionen underde fem första åren? Under de fem efterföljande årenär det halv fastighetsskatt.Ulf talar så vackert om familjen. Det ärokej om man kan ha alternativet att höja bostadsbi-dragen. Det respekterar jag. Men det är bara att kon-statera att inte bara består av kärnfa-miljer. består av ungdomar, människor somhar låga inkomster, som kanske har svårt att få tag ien bostad, som kanske bor i de årgångar där ni villklippa till med att plocka bort av räntesubven-tionerna. De kommer att få våldsamma hyresökning-ar. Det är egentligen det som , och förslag bygger på: höjahyrorna kraftigt i de årgångar som har dehögsta hyrorna.Det var som sade att det är viktigtmed en ekonomisk politik. har vi ett räntelägesom innebär att de som inte har bostadssubventioner,de 4 miljoner minus 400 000, får naturligtvis nytta avdet när de skriver om sina lån. De kan sänka boende-kostnaderna. Man får hoppas naturligtvis att bostads-företagen medverkar till att det blir bättre möjligheteratt sänka hyrorna även där.För första gången på många kommer de flesta bo-stadsföretagen att antingen sänka hyrorna eller hållaoförändrade hyror - som ett utslag av denekonomiska politik som har bedrivits när det gällerbudgetsanering, ränteläge och annat. Det finns alltsåen stabilitet i botten. Men det är klart att det finnsproblem som vi måste lösa här i riksdagframöver. För alla dem som bor i de fastigheter därdet finns bekymmer och där man upplever ekonomis-ka problem vill , ochFolkpartiet förvärra med sina förslag om att minskaräntesubventionerna. Det leder fram till ytterligareproblem, segregation och ett samhälle som vi inte villha.Det har tagits upp en hel del frågor som rör fram-tiden. Jag kan dela mycket av de synpunkterna. Våruppgift i riksdag, i bostadsutskottet, är atttitta på om det finns problem, om det är någontingsom vi behöver rätta till. Och vi är beredda att göradet, naturligtvis med utgångspunkt i de ramar som vihar fastställt och lägger fast när det gäller politiken.Jag kan som bostadspolitiker tycka att det finns sakeroch ting som jag vill lyfta fram.Owe diskuterar vårbudgeten. Det får va-ra vår gemensamma ansträngning att försöka peka påde problem som finns, rätta till dem och försöka setill att ungdomar får bättre möjligheter att hyra enmodern bostad.När det gäller bostadsbidragen ser vi socialdemo-krater dem som en viktig del av en bostadspolitik föratt människor skall ha råd att bo till någorlunda rimligkostnad. Finns det brister och problem i systemen, dåskall vi naturligtvis vara beredda att försöka att hittalösningar på dessa problem, det är vår uppgift.Sammanfattningsvis kan jag konstatera att ut-skottet gör några tillkännagivanden utifrån sakligagrunder. Vi håller oss inom de ramar som finns.Jag yrkar bifall till hemställan i bostadsutskottetsbetänkande nr 1.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag tycker att är är-lig. Det är bra att han säger att vi inte råder över detta.Med "vi" anser han väl ändå socialdemokraterna. Niråder alltså inte över det samlade greppet om bo-stadspolitiken, utan det är några andra som bestäm-mer.Jag tycker att det är bra att in-stämmer i min version. Jag hoppas också att LennartNilsson är med mig på att flytta fram positionerna ibostadspolitiken.Lennart tycker att jag tar i mycket. Jaghade hoppats att han skulle tycka att jag tog i alldelesförskräckligt mycket. Det tror jag är nödvändigt omvi skall lyfta fram positionerna.Lennart säger att logiken inte stämmer.Jo, den stämmer. Vi har inte mer pengar än ni, men viomfördelar pengarna olika. Man kan behandla hund-ralapparna och miljonerna på olika sätt beroende påvilken inställning man har från början.Jag är decentralist. är centralist.Jag är för enklare regler. Jag är för en bra miljö, och det kan det hända attockså är.Anf. 135 INGA () replik:Fru talman! Först ett klargörande: Jag yrkar alltsåbifall till reservation nr 3 och ställer mig bakom övri-ga reservationer med moderata förtecken.Lennart talade om att man skulle flyttafram positionerna. Då frågar jag mig: För vem då?För politikerna? Svar: Nej. Svar:Ja.I ett tillkännagivande vill socialdemokraterna up-penbarligen sätta upp nya hinder för kommuner attomstrukturera de kommunala bostadsbolagen. Vadsvarar med utgångspunkt från betän-kandet en hyresgäst - det kan röra sig om en barnfa-milj, ett pensionspar eller ungdomar - som vill köpasin fastighet och bilda bostadsrättsförening? I betän-kandet uppfattar man det så att det skulle sättas upphinder för människor att köpa sin fastighet.Eller som jag frågade i mitt inledningsanförande:Vad svarar familjer i eller iRinkeby som skulle vilja göra någonting åt sin situa-tion och se till att området fick en annan struktur medblandade boendeformer? Vad säger de människor som vill köpa sina hyresrätter ochregeringen sätter stopp för detta?Anf. 136 () replik:Fru talman! Jag glömde säga en viktig sak. An-ders Ygeman kommer på ett utmärkt sätt att utvecklavår syn på den kommunala bostadsfrågan och inteminst på allmännyttan. Så för att bespara ytterligareen replik kan ta den repliken senare påAnders Ygemans anförande.Sedan vill jag bara ställa en fråga till Inga Berg-gren: Innebär inte de 576 miljonerna som man villminska på räntebidragen en höjd hyra framför allt i deårgångar som har hög hyra?Anf. 137 INGA () replik:Fru talman! Angående räntebidragen säger vi attde avtrappas i den takt som fastighetsskatten tas bort.På det sättet skulle boendekostnaderna kunna sänkas.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag sade - och det håller väl IngaBerggren med om - att man inte har någon fastighets-skatt . har manen halv fastighetsskatt. Innebär det ändå inte att detblir höjd hyra, eftersom man inte kan sänka någontingsom inte finns?Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag vill tacka för hankonstruktiva inställning till de förslag och idéer somjag har framfört här . Jag hoppas att vi kan arbetamed dem . Det gäller att flytta fram posi-tionerna i fråga om bostadspolitiken. Den har fåttmycket stryk . Men man måsteockså göra rätt saker. Jag vill ställa en fråga: TrorLennart att de 10 miljoner som Byggkost-nadsdelegationen tar av pengarkommer att leda till sänkta boendekostnader? Det ärandra kostnader som har stigit i höjden. Just bygg-kostnaderna har ju minskat under 90-talet.Vi ser att det finns problem med bo-stadsbidragen. Systemet skall ses över ,står det i betänkandet. Kan vi vara ense om att 29-årsgränsen för studenter är ganska märklig? Om manär 28 eller är avgörande för om man får bo-stadsbidrag.Fungerar bostadsbidraget för ungdomar för öv-rigt? Nej, jag tycker inte att det gör det, eftersom detär svårt att jämföra ungdomar med låg lön med ung-domar som studerar och har studielån.Det byggs nästan inget. De flesta som inte harmöjlighet att välja är hänvisade till hyresrätt. , kan vi då ha hyresnivåer på perkvadratmeter vid inflyttningen, oavsett om man harbostadsbidrag eller ej?Anf. 140 () replik:Herr talman! Byggkostnadsdelegationen är ju ing-et redskap för att sänka hyrorna. Däremot gör den ettarbete med att titta på olika lösningar för att få nedbyggkostnaderna. Det är möjligt att det är okej i dendelen, men det räcker naturligtvis inte som ett red-skap för att kunna pressa kostnaderna. Vi har ju ocksåBostadssociala delegationen som skall se på en delproblem och möjligheter i detta sammanhang.Fastighetsskatteutredningen pekar på att man skallförsöka åstadkomma neutralitet i boendet. Det kanvara en del. Jag hör till dem som inte tycker specielltsynd om villaägare som får betala lite fastighetsskatt.Däremot är det många hyresgäster som har en alldelesför hög hyra som de har svårt att klara av. Därförhoppas jag att man i denna utredning kan åstadkom-ma neutralitet.Den 29-årsgräns som finns har naturligtvis ingenav oss gillat. Som kanske känner till -även om han inte var med då - fanns det bostadsbi-drag för ensamstående även om de inte räknades tillungdom. Det hade naturligtvis varit önskvärt att mansåg över hela den här delen, men det har handlatmycket om ekonomiskt utrymme för oss.Anf. 141 () replik:Herr talman! Det kan väl vara bra att titta påbyggkostnaderna. Då är det en liten grupp som gördet. Sedan är det en liten grupp som tittar på taxe-ringen. En ytterligare grupp tittar på skatten. Hade det inte varit bra med enboendekostnadsdelegation som fick ta ett helhets-grepp om detta?Tyvärr är detta med bostadsbidragen en del avskattereformen, den andra sidan som man inte höllfast vid när bostadsbidragssystemet förändrades. Mankan inte ha en sådan hållhake längre. Det är ett orim-ligt krav , att det är en åldersgräns som avgör omman får bostadsbidrag eller ej om man studerar. Ävenregeringen förespråkar det livslånga lärandet, att manskall studera som vuxen. Detta blir då en felaktigsignal.Sedan fick jag inget svar på frågan om detta medinvesteringsbidrag. Kan vi återkomma till en diskus-sion om det är rimligt med hyresnivåer på 1 500 krper kvadratmeter, som vi ser att subven-tionssystemet är under nedtrappning? Varskall människor bo, ?Anf. 142 () replik:Herr talman! Nej, det är naturligtvis inte rimligtmed sådana hyresnivåer. Det är klart att om OweHellberg och jag med andra krafter kan hjälpas åt atthitta lösningar för att få ned boendekostnaderna, så ärjag naturligtvis beredd att ställa upp på det.När det gäller helhetssynen får det förhoppnings-vis bli bostadsutskottet som får ha helhetssynen idessa frågor. Sedan hoppas jag naturligtvis att mankan ha med helhetssynen i samband med de skatte-diskussioner som skall äga rum med de olika partier-na framöver.Owe har naturligtvis rätt i att höjningenav bostadsbidragen var en del av skatteomläggningen.Sedan tvingades vi att sänka bostadsbidragen beroen-de på den kaoatiska ekonomi som vi hade. Jag hoppasnaturligtvis att man, när man diskuterar skattepro-blematiken, även tar in sådant som hänger ihop medhelheten, inte minst när det gäller de människor sombor dyrt i dag.Anf. 143 () replik:Herr talman! Jag vill ta upp lite grann om bo-stadsbidragen med förra hade vi ett antal diskussio-ner om just bostadsbidragen. Jag minns att LennartNilsson i slutet gav en del erkännanden. Han sade attdet naturligtvis hade varit bra om vi hade kunnat satsaytterligare på bostadsbidragen och att det är någon-ting som vi sannolikt kommer att tvingas till i framti-den. gjordes besparingarna iviss mån tillsammans med . Då varKristdemokraterna, och även iopposition och ville redan då göra något åt bostadsbi-dragen.När ni nu har och meder, ökar då inte tidigare uttaladevilja att göra någonting åt bostadsbidragen? Det ärmin första fråga.Sedan till sist: Bosparande och högre egeninsatsger lägre boendekostnader. Varför vill inte LennartNilsson ha ett bosparande egentligen?Anf. 144 () replik:Herr talman! Jag skulle gärna vilja ha ett bospa-rande. Det är bara att sätta i gång. Vad hela debattenhar handlat om är statligt subventionerade system.Det är väl ingen i denna kammare som har någotemot ett bosparande, utan man hoppas naturligtvis attde olika institut som finns på området sätter i gångoch försöker finna olika system. Men det handlar juockså om pengar naturligtvis. Det beror på hur manprioriterar.Jag tycker att ni Kristdemokrater gör en ganskastor miss när ni bara riktar in er på just kärnfamiljensom ändå är en liten del, och så talar ni om bostadsbi-dragen. plockar ni bort så mycket pengaratt det innebär stora problem inte minst för dem somOwe och jag har resonerat om, nämligenensamstående och andra. För dem höjshyrorna ganska kraftigt med Kristdemokraternasförslag.Det är möjligt att det inte är minst viktigt att läggapengarna på barnfamiljer, men det finns också andragrupper i samhället som har ett behov av att bo nå-gorlunda hyfsat, och de får kraftiga hyreshöjningarmed förslag.Anf. 145 () replik:Herr talman! Får jag då påminna att har varit med i den del avbudgeten som gäller bostadsbidragen sedan i våras.Vi har inte sparat några pengar på ung-domsbostadsbidragen. Vartefter ekonomin tillåterbehöver de säkert förbättras ytterligare. Här är vifaktiskt i stort sett överens.Kan vi hoppas att bostadsbidragen blir någontingsom den nya majoriteten kommer att ta tag i? Dethade varit ett pekfinger åt rätt håll. Det vore intressantatt höra.Anf. 146 () replik:Herr talman! Hoppas kan man väl alltid göra. Hurdet sedan blir i praktiken beror naturligtvis på be-dömningar i andra frågor. Både och jagvet ju att politikens område rymmer många olika fältsom skall pusslas ihop.Det är klart att jag som bostadspolitiker vet vilkenbetydelse bostadsbidragen har. Jag skulle naturligtvisönska att det blev förbättringar. Det är ingenting somjag kan stå här och utlova, men jag anser att bra bo-stadsbidrag är en viktig del av en bra bostadspolitik,så att människor kan efterfråga en bostad till en rim-lig kostnad.Anf. 147 ():Herr talman! Jag tänkte som komplement till IngaBerggrens anförande tala om två områden i åretsbudgetproposition. Det första gäller bostadsbidragenoch det andra stödet till de lokala investeringsprog-rammen för ekologisk hållbarhet.Vi moderater har som mål att varje människa somhar ett heltidsarbete skall kunna leva på sin inkomst.Det är orimligt att en heltidsarbetande skall vara be-roende av bidrag. Grundprincipen i samhället bordesjälvklart vara att den som betalar skatt inte skallbehöva bidrag och att den som behöver bidrag inteskall betala skatt.Dagens system med bidrag skapar marginaleffek-ter som gör att man som enskild individ har mycketsvårt att förändra sin livssituation. Resultatet blirdetsamma i plånboken efter skatt, bidrag och avgifter.Detta slår hårt och snett mot familjer och individer.Det skapar även passivitet bland många medborgare,för situationen är som den är, tillvaron blir ungefärlikadan vad man än gör.För många barnfamiljer har konsekvenserna avdagens bidragsregler blivit orimliga. Det gäller speci-ellt de hushåll där någon av föräldrarna är hemmava-rande för att själv ta hand om sina barn eller där en avföräldrarna studerar eller är arbetslös. De hushåll somberörts mest är gifta eller sammanboende med egna-hem på landsbygden. Förändringen har medfört attmånga familjer har förlorat ända imånaden. Det som vi befarade vid införandet av denya reglerna visade sig också bli verklighet.För att lösa dagens problem måste framför allt treav reglerna för bostadsbidragen ses över. För detförsta behövs en återgång till familjeinkomst somgrund för beräkning. För det andra bör ytnormenavskaffas. För det tredje bör man avskaffa reglernaom att barnspension skall räknas in som bidragsgrun-dande inkomst när barnpensionen inte kan användasför att täcka hyreskostnaden.Vi moderater anser att bostadsbidragen till barn-familjer skall prioriteras. Bostadsbidrag till hushållutan barn och till ungdomar skall av-vecklas. Bostadskostnader för studerande är någotsom kan lösas inom ramen för studiemedelssystemet.Vi anser att bostadsbidragen bör samordnas med denövergripande socialpolitiken.I normalfallet måste en familj ges förutsättningaratt leva på sin lön. Familjerna måste kunna göra nöd-vändiga prioriteringar som hänför sig till de önskemåloch preferenser som finns inom familjen. Alla männi-skor är olika och gör olika bedömningar av vad somär viktigt för dem. Därför måste staten skapa klaraoch långsiktiga regler - regler som gäller . Ständiga förändringar ger otrygghet ochoöverskådliga konsekvenser för hushållen.Riksdagen måste skapa långsiktiga regler, så attmänniskor kan planera sin framtid och slippa kännaen osäkerhet om vilka regler som gäller. Förändraderegler kan stjälpa hela familjeekonomin. Hänsyn tillförsörjningsbörda kan huvudsakligen tas på två sätt:bidrag eller avdrag. Vi förespråkar att avdrag skallanvändas före bidrag. I de fall där en familj inte kantillgodogöra sig ett avdrag, t.ex. för att inkomsten ärför låg, skall bidrag utgå. Vi anser att bostadsbidragenpå sikt skall ersättas av ett system som bygger påprincipen avdrag i stället för bidrag. Grunden förmänniskors trygghet är inte bidrag utan att man kanleva på sin lön. Den insikten och politiska viljan bor-de vi alla ha.Herr talman! När det gäller stödet till lokala in-vesteringsprogram vill jag här framföra några syn-punkter. Utskottet lovordar programmet med motive-ringen att i princip alla kommuner sökt bidraget ochatt det behövs för den omställning av olika samhälls-sektorer i en långsiktigt hållbar riktning som såvälriksdag som regering ställt sig bakom.Statsministern har en vision om ett "grönt folk-hem" där en ekologisk omställning av samhället styrdav politiker skall driva fram inovationer och nya jobb.Det finns inom argument för "enmera anspråkslös och förnöjsam livsstil" där vi skallöva oss i "mättnadskänsla". Ur detta skall det växafram nya exportindustrier och nya arbetstillfällen. Detär det sena 1900-talets rödgröna motsvarighet till1700-talets "låt dem äta bakelser". Vi skall låtsas varamätta. Kanske skall vi också öva oss i att inte ha ettarbete.Välstånd skapas inte uppifrån. Välstånd skapasunderifrån av kreativa, arbetande individer och effek-tiva organisationer i en fri ekonomi. Inte kommerSverige att bli ekologiskt omställt på grund av stödetför lokala investeringsprogram. Det kommer bara attske om företagen sätter fart.Att kommunerna sedan söker pengar är ju själv-klart. Om man som beslutsfattare i en kommun er-bjuds ytterligare statliga medel som man kan ansökaför åtgärder inom miljöområdet, något som man tro-ligtvis har tänkt att göra men ännu inte prioriterateftersom skolan, vården och omsorgen är de uppgifterman finner viktigast, söker man de statliga medlen.Det jag vänder mig emot här är att jag finner stö-det ytterligt diskriminerande och snedvridande. Det ärdiskriminerande, för om man som kommun ellerföretagare redan har hållit sig framme inom miljöom-rådet och gjort omställningar för miljön är man ute-sluten från statliga medel och får stå för kostnadensjälv. Därmed skapar politiker olika konkurrensvill-kor. Den som inte varit alert kan däremot få bidrag -på ganska godtyckliga grunder kan åtminstone tyckas.Vilka kriterier som gäller för att få bidraget är jumycket oklart. En kommun får inte medel medan enannan kommun med ett mycket liknande projekt får.Det kan, åtminstone om man är kommunalpolitiker,synas väldigt godtyckligt.De politiska beslutsfattarna i kommunen brukarinom sina ekonomiska ramar vara framåt och ha envilja när det gäller miljöåtgärder. Men den viktigastedrivkraften för ekologisk omställning står företagenoch konsumenterna för - inte kommunerna och poli-tikerna. Företagen är de som är pådrivande inommiljöområdet. Risken är stor att de lokala investe-ringsprogrammen snedvrider konkurrensen och snara-re senarelägger omställningen, för om man väntar ochser kanske man får statliga pengar.Jag kan bara konstatera att det inte är underligt attdet aldrig går att sänka skatter i ett socialdemokratisktsamhälle. Skulle det bli någon krona över skapas detnya bidrag och nya myndigheter. Från Moderaternassida vill vi begränsa statens utgifter genom att delvisbegränsa statens uppgifter. Vi tror att det går att skapaett samhälle som är ekologiskt hållbart genom poli-tiska direktiv och mål, ett samhälle där individenställs i centrum och tar ansvar. Vi moderater vill inteha ett samhälle där det kollektiva är det viktiga. Föross är det därför främmande att ställa oss bakom ettbeslut om att staten utvidgar sina åtgärder. Det ärdärför vi säger nej till stödet till investeringsprogramför ekologisk hållbarhet.I övrigt instämmer jag i anföran-den och yrkanden.Anf. 148 () replik:Fru talman! Jag instämmer iatt det nog behövs en översyn av bostadsbidragen.Och det är också möjligt att vi skall titta på det härnär det gäller den samlade familjeinkomsten.Men jag kan inte dela din och åsiktoch syn på att man skall ta bort bostadsbidrag tillungdomarna. Det är nämligen ett stort problem att vihar så många "mambos", ungdomar som egentligenär vuxna men som bor hemma på grund av att de intehar råd att skaffa en egen bostad. Det är inte riktigtanständigt att vi medverkar till att ta bort bostadsbi-dragen för dem.Jag tycker också att det finns skäl att erinra om attbostadsbidragen kostar staten . Sådet är ganska mycket pengar man pratar om. Skall viha en omfördelning av det här tycker jag att vi inte fårvara med om att skapa ett nytt system som kostar änmer pengar.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Jag kan hålla med om att det finns ettproblem med ungdomar och boendekostnader. Menvi vill ha ett helt annat system, där man ser över dentotala skattebördan för de enskilda. Då kommer manatt ha mer pengar att röra sig med. På det sättet anservi att man löser många av dessa problem.Anf. 150 () replik:Herr talman! De ungdomar som väljer att bohemma hos sina föräldrar på grund av att de inte harpengar att betala hyran med kommer inte med ertförslag att få mer pengar.