prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — De berörda kommunerna dras ofta med växan-de bostadsöverskott och ett mindre utnyttjande avinfrastrukturen. Det leder till stora ekonomiska pro-blem för kommunerna.En faktor som vill peka på som viktigför att människor skall kunna bo kvar i sin by är möj-ligheterna att leva på en liten skogsfastighet. De möj-ligheterna har beskurits. Marklagstiftningen, jordför-värvslagen, är inriktad på att få stora bärande enhetervilket öppnar för spekulationsförvärv. Härvid skerofta en hänsynslös avverkning. Möjligheterna attförädla på sin egen fastighet tas bort vid en omarron-dering.I norr är ofta fastigheterna små. De möjlighetersom förr fanns att t.ex. reparera sin egen fastighet medeget virke har tagits bort. Detta kanske var den endaekonomiska möjligheten för dessa småbrukande enhe-ter att klara sig. Här tycker vi att lagen måste ses överså att inte de möjligheter som finns att försörja sig iglesbygden försvinner. Här vill jag yrka bifall tillreservation nr 53 till betänkandet. Även har i sin rapport tagit upp att jordförvärvslagenbehöver ses över.Fru talman! säger nej till nedsättningav sociala avgifter bl.a. inom jordbruk och skogsbruk.Här har , , ,enats i en gemensam reser-vation. Vi säger också nej till transportbidraget föroförädlade råvaror. Därav också en gemensam reser-vation. Vi stöder reservation nr 68 och 69 i betänkan-det. Vi vill dock inte att transportbidraget i trans-portzon 1 upphör. Det omfattar kommuner medmycket stor arbetslöshet och stor utflyttning. Detförvånar att regeringen vill slopa det bidraget.Jag vill påpeka att kommer att talaom de kulturfrågor som vi har med i vår motion. EvaGoës kommer att ta upp frågan om mikrostöd, resur-scentrum för kvinnor och kvinnouniversitet.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 125till betänkandet. Den handlar om en friare användningav arbetsmarknadspolitiska medel. tyckeratt alla län som vill ta del av möjligheterna att använ-da arbetsmarknadspolitikens medel friare bör få göradet. Vi vet också att många kommuner i landet står ikö för att få utnyttja den möjligheten. Bl.a. har man iGöteborgsregionen ansökt om detta.Vidare vill vi att det skall bli möjligt att över helaSverige genomföra friårsprojekt. Detta har vi lagtfram i flera motioner.Genom en friare användning av arbetsmarknads-politiska medel kan det bli möjligt att i hela landetgenomföra den typ av friårsprojekt som inleddesår i men då förutsätter vi att regel-verket ändras. En arbetslös som går in i stället för entjänstledig skall kunna göra det med avtalsenlig lön.Vi har sett att detta ger riktiga jobb - många bl.a. iTrelleborg inom det privata näringslivet. Många av deungdomar som på det sättet gått in och fått arbete, istället för att en arbetslös fått jobb, har kunnat fåfortsatt anställning. Den här åtgärden ger dessutominga undanträngningseffekter och innebär inte hellernågra inlåsningsmekanismer.I korthet innebär detta att en person kan ta tjänst-ledigt ersättning från a-kassan, medan enarbetslös övertar jobbet med avtalsenlig lön. Vi yrkaratt detta skall bli möjligt i hela landet. I våra grann-länder och har man detta system,och man menar att detta är ett mycket stort och braprojekt.Fru talman! revisorer har lämnat för-slag angående . Vi tycker att derasanalys är bra men vill att bör få möjlighet attvärdera behoven efter en nationell måttstock.Vi i tycker att regeringen bör verkaför ett enklare ansökningsförfarande. Små organisa-tioner och föreningar har inte samma möjligheter attsöka stöd som större offentliga aktörer har.Dessutom tycker vi att våra nationella särdragmåste behållas. Därför bör våra nationella regional-politiska insatser få vara kvar. Således bör inte ensamordning komma till stånd där EU bestämmer vill-koren för de geografiska områdena.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 100i betänkandet men vill påpeka att jag givetvis stårbakom alla reservationer i betänkandet.Anf. 14 ():Fru talman! Regionalpolitikens uppgift är att bidratill livsviktiga och livskraftiga regioner i hela landet.Det kräver en aktiv generell regionalpolitik där nä-ringsliv och offentlig sektor i glesbygd kompenserasför långa avstånd, små lokala marknader, brist påutbildad personal, sämre kringservice etc. En medve-ten och effektiv regionalpolitik måste utformas somkan stoppa flyttlassen och hindra de negativa följderför olika landsdelar som avfolkning medför och där-med lägga en bättre grund för en positiv utveckling ihela landet.Tyvärr har regionalpolitiska frågor under senare åralltmer kommit i skymundan i den politiska debatten;detta trots en kraftig omvälvning då flyttlassen gåttallt tätare från glesbygdsområden till storstäder.Flyttlassen fortsätter att rulla. Bara i mitt hemlänDalarna har antalet masar och kullor minskat medomkring 6 000 personer ochmed drygt 500 . Avsaknadenav regionalpolitiska hänsynstaganden har varit tydlignär den socialdemokratiska regeringen tillsammansmed genomfört en hårdhänt besparings-politik.Vi kristdemokrater har konsekvent avvisat dessabesparingar. Det gäller även de besparingar som fåttoönskade effekter på det jordbrukspolitiska området.Med dessa senare års dystra resultat som utgångs-läge var det med spänning som vi, alltför länge, tving-ades invänta den regionalpolitiska proposition som vinu har på bordet. De vackra proklamationerna frånarbetsmarknadsminister och Cen-terns , bl.a. på lansbygdsriksdagen iAvesta 1996, blev det inte mycket av. Inte heller finnsdet så mycket nytt att hämta i den här propositionentrots att ytterligare en landsbygdsriksdag har passerat.Förhoppningen var ju att man nu verkligen skulle taradikala tag när det gäller de regionalpolitiska frågor-na.Utan att en parlamentarisk utredning gavs möjlig-het att genomlysa hela det regionalpolitiska fältetkommer så propositionen med den ambitiösa titelnRegional tillväxt - för arbete och välfärd. Redan iarbetsmarknadsutskottets betänkande om regional-politiken stod följande att läsa:"Sammanfattningsvis anser utskottet det vara na-turligt med en översyn för det fall att stora föränd-ringar av den nationella regionalpolitiken är påkalla-de. Det kan likaledes vara lämpligt att en sådan ge-nomförs inom ramen för en parlamentarisk utred-ning." Av detta blev intet!Propositionen lades fram utan att denna tydligamarkering från utskottet följdes. Vilket resultat kanman då förvänta sig av ett sådant agerande? Någonting nytt måste nu fram. Ingen ärenligt betänkandet riktigt nöjd med propositionen.Inte mindre än 360 motionsyrkanden och 130 reser-vationer har fogats till betänkandet. Det blev ettmisslyckande.I ett tillkännagivande till regeringen anser nu ut-skottet att en utredning med parlamentariskt inflytan-de bör tillsättas för att studera effekterna av dagensregionalpolitik och för att utarbeta en strategi förregional balans. Utredningsarbetet skall ha en bredinriktning och innefatta glesbygds- och landsbygds-frågor. Äntligen!Fru talman! har i stor ut-sträckning varit parhäst till Socialdemokraterna. Manhar talat vackert men handlat litet otydligt. märksdet att man ser framåt med nya självständigare ögon.Efter att tidigare ha sparat på regionalpolitikens om-råde satsas det nu betydligt mer än tidigare utöverregeringens satsningar.Välkommen tillbaka i gänget, ! Ge-mensamt kan vi kämpa för en ljusare framtid förlandsbygdens folk. Tillsammans har vi dessutom ettantal reservationer i det här betänkandet. För övrigt ärdet intressant att notera att de tre mittenpartierna stårför ett stort antal gemensamma reservationer. Iblandfinns också med.Socialdemokraterna måste, för att ge några exem-pel, ta hjälp av för att lyckas få bort denedsatta socialavgifterna på inom jord- ochskogsbruket i stödområdena. Likaså hjälper Modera-terna regeringen med att plocka bort transportstödetszon 1-bidrag från företag i stödområdena. Detta äringenting annat än att gå på tvärs mot företagande iglesbygden, att inte acceptera att någorlunda likavillkor skall gälla i hela landet. Man tycks vara för-blindad i en sorts storstadstänkande. Vi går med skär-pa emot detta feltänkande. Det gör vi i fempartireser-vationen nr 68 och i trepartireservationen nr 69.Trots att antalet jordbruk dramatiskt har minskatunder utgör just jord- ochskogsbruken en betydande del av småföretagen iglesbygd och på landsbygden. Basen för sysselsätt-ning och boende på landsbygden är fortfarande kon-kurrenskraftiga jordbruks- och livsmedelsföretag.Skatter, som ur konkurrenssynvinkel slår hårt motdessa företag, måste bort. Ett exempel på detta är denorättfärdiga el- och dieselskatten, som är högre än ivåra konkurrentländer. Detta tar vi tillsammans medFolkpartiet upp i reservation nr 114.Vi kristdemokrater kommer också att verka för attförslagen i betänkandet En livsmedelsstrategi förSverige omsätts i politiska beslut.Ur regionalpolitisk synvinkel utgör också en livs-kraftig fiskenäring en viktig förutsättning för en le-vande skärgård och glesbygd. Vi behöver formuleraen nationell skärgårdspolitik genom en vidareutveck-ling av det strategiska handlingsprogram som utarbe-tats av . Det bör även inrymma envidgning av skärgårdsbegreppet inom EU så att kom-mande strukturprogram kan omfatta hela skärgården.Skärgårdspolitiken tar vi tillsammans med Centerpar-tiet upp i reservation nr 83.Den statliga sektorspolitiken måste ta regionalpo-litiska hänsyn. Det måste finnas med i de statligainstruktionerna till de olika sektorernas verksamheteratt man skall sträva efter en helhetssyn där de regiona-la faktorerna vägs in i beslutsfattandet. För att under-lätta detta beslutsfattande bör regionalpolitiska kon-sekvensanalyser upprättas innan beslut tas som påtag-ligt kan komma att förändra förutsättningarna i områ-den som är beroende av en aktiv regionalpolitik.När det gäller stödområdesfrågorna anser vi attriksdagen även fortsättningsvis måste avgöra vilkaområden som skall ingå i långsiktiga stödområden.Den frågan är av så stor vikt att det inte är rimligt attriksdagen överlämnar den att avgöras i förhandlingmellan regeringen och EU-organ. Detta trycker vi på ireservation nr 62 tillsammans med , , och . Glädjande är attockså nu vill vara med.En framgångsrik ekonomisk politik för hela landetfår positiva konsekvenser även för den regionalautvecklingen. Nya arbetstillfällen på landsbygd och iglesbygd måste i huvudsak tillkomma inom småföre-tagen. Det är viktigt att villkoren för ny- och småföre-tagande är gynnsamma. Helt nödvändigt är nu - ochdet var också budskapet från årets landsbygdsriksdag- att förenkla regelverket för nyföretagande.Mycket talar för att turismen är en av de viktigasteframtida näringarna för landsbygd och glesbygd.Landsbygdsturismen bygger på ett lokalt engage-mang. Naturen, kulturen och människorna är defrämsta resurserna för en utvecklad turism.För att möjliggöra en positiv utveckling är ocksåfungerande transporter helt avgörande. Vägarnasstandard betyder mycket. De små turistanläggningarnaligger ofta vid sidan av de stora vägarna. Tjälskadorkan ställa till med stora problem för dem som skallfärdas på vägen.Järnvägstransporter är det klart miljövänligastealternativet. De behöver byggas ut. Det finns mycketsom talar för att järnvägskapaciteten måste anpassastill variationer i säsongerna. Kombinationer medutökade godstransporter på järnväg skapar ofta ocksågoda förutsättningar för person- och turisttrafik.Dessutom är det viktigt att påpeka att resan i sigkan utgöra en lika viktig upplevelse som själva resmå-let. En resa längs är ett sådant exempel.En satsning på förmånliga resepaket av olika kon-struktion till ett rimligt pris kan underlätta för turist-näringen i vårt lands glesbygder.Fru talman! erhöll , , och tu-ristjournalisternas pris för bästa turistbroschyr i sam-band med TUR 98-mässan i . Att IEF fåttdetta pris i rad visar på ett mycket unikt ochpositivt samarbete som etablerats mellan kommunernaända från i söder till i norr medInlandsbanan och som sammanhållandeband. Det är viktigt att riksdag och regering uppmunt-rar denna typ av samarbete som så tydligt bidrar tillatt skapa nya möjligheter och ny framtidstro i detsvenska inlandet.Ett särskilt regionalpolitiskt stöd för utveckling avInlandsbanans turistiska potential borde ligga helt ilinje med en policy för att stödja utvecklingsbaraprojekt i ett typiskt landsbygds- och glesbygdsområ-de. Likaså skulle en satsning på en vidareutbyggnadav Västerdalsbanan fram till , Skandinavi-ens största vintersportområde, vara en positiv injek-tion för hela näringslivet i Västerdalarna.När vi talar om den yttersta glesbygden vill viockså uppmärksamma samernas betydelse för enlevande glesbygd. Rennäringen och andra samiskanäringsgrenar behöver stärkas och utvecklas. Ett ut-vecklat samiskt näringsliv innebär de facto att nyaarbetstillfällen kan skapas i den yttersta glesbygdenmed större social trygghet och förbättrad möjlighetför samebyarna att överleva som följd.Vidare anser vi att det är önskvärt att kommunernafår ökat ansvar och inflytande över det regionalpoli-tiska stödet i samarbete med länsstyrelserna ochGlesbygdsverket, som har det övergripande ansvaretför samordning av insatserna för glesbygdens utveck-ling. En viktig förutsättning är att kommuner ochregioner har väl utvecklade landsbygdsprogram ut-formade nedifrån och upp. Det är viktigt med gruppersom på ett positivt sätt arbetar med att formulera måloch program för sin bygd på olika platser runt om ilandet.Det gäller att satsa på småföretagande i männi-skors hembygd med ett enkelt regelsystem utan onö-digt krångel. Det kan handla om småskalig teknikmed kombinationssysselsättningar inom jord- ochskogsbruk och kanske inom det lokala fisket. Det kanockså handla om små, effektiva sågar, snickerier förvidareförädling, slakterier, mejerier, kvarnar ochbagerier. Tjänstesamhället måste få en ny chans - inteminst på landsbygden. Kanske behöver vi också hittamöjligheter till en ny egnahemsrörelse på landsbyg-den.Tätorter och större städer behöver lands- ochglesbygden. De behöver en glesbygd där människorbygger sin existens på mångfald och förser tätortsbe-folkningen med upplevelser i alla former; från tradi-tionell turism till att kanske tillhandahålla plats ochtillfälle för tystnad, ro och eftertanke.På sikt kan förhoppningsvis resultaten mätas iminskad tillförsel av material och energi utifrån, iminskad arbetslöshet, bättre hälsa, bättre ekonomi ochökad livskvalitet med en känsla av gemenskap, måloch mening i livet, med tillit och framtidstro.Fru talman! Vi kristdemokrater ser fram mot denparlamentariska utredning som skall tillsättas föratt bli startskott till en ny, positiv, långsiktig och ut-hållig regionalpolitik och utveckling av landsbygden.Vi vill att hela skall leva.Naturligtvis står vi bakom alla våra yrkanden ochreservationer, men jag nöjer mig här med att yrkabifall till reservationerna nr 6, 8, 62, 68, 83 och 114.Anf. 15 ():Fru talman! Förutsättningarna för att bedriva eneffektiv närings- och regionalpolitik har förändrats.Konkurrensen hårdnar till följd av en tilltagande in-ternationell ekonomisk integration. Den tekniskautvecklingen går allt snabbare. Avstånden krymperoch vi har en allt större rörlighet av varor, tjänster,kapital och arbetskraft.Vi ser också att nya verksamhetsområden växerfram och ger förändrade behov av forskning, utbild-ning, kompetensutveckling, nätverk, kommunikatio-ner, stöd och utvecklingsinsatser. Dessa förändradeförutsättningar för produktion av varor och tjänstergör att vi måste utveckla och anpassa deinsatser som vi gör från samhällets sida för att stimu-lera förutsättningarna för tillväxt och arbete.När de nya arbetstillfällena nu växer fram och till-växten kommer, skall detta komma hela landet tillgodo med de nya förutsättningar som växer fram dåmöjligheterna att leva och bo i hela landet förbättras.Men det förutsätter ett väl fungerande välfärdssamhäl-le, en god service och en väl utbyggd infrastruktur.Den regionalpolitiska propositionen, som vi be-handlar här i vårt betänkande, ger enligt minuppfattning en god grund för oss att ta ytterligare stegframåt för att förbättra den regionala balansen i lan-det.Sverige har genomgått oerhört dra-matiska förändringar. Arbetslösheten steg till nivåersom vi inte haft . Vi hade stora budge-tunderskott som i sin tur också ökade statsskulden årefter år. Våra investeringar var på rekordlåga nivåer.Det fanns inget förtroende för vår ekonomi, och detresulterade som vi vet i att räntorna rakade i höjden.Vi hade en negativ tillväxt i vårt land.När övriga länder inom hade en tillväxt påi snitt minskade tillväxten iSverige . Jämfört med dessa andra tappade vi i vår BNP-tillväxt. Under desenaste åren ser vi däremot att tillväxten ökar. Det innebär att vi nu långsamt tarigen den eftersläpning gentemot andra OECD-ländersom skedde under början av 90-talet.Välfärdssystemet och möjligheterna att ha en regi-onal utjämning förutsätter att vi har en ekonomisktillväxt. Den skada som åsamkades underåren , då vi inte hade någon till-växt, kan aldrig överskattas. Den här negativa utveck-lingen slog naturligtvis särskilt hårt mot regioner somredan tidigare hade det tufft.Efter en mycket framgångsrik budgetsanering harekonomin stabiliserats. Vi har gynnsamma villkor förtillväxt och sysselsättning. Vi har låg inflation, lågränta och en stabil valuta. Detta gynnar investeringaroch bidrar till att stärka företagens konkurrenskraft ihela landet.Utbyggnaden av våra välfärdssystem har bidragittill att minska regionala skillnader. Genom den om-fattning som den offentliga sektorn kommit att få harvi kunnat skapa arbetstillfällen i hela landet. Likasåhar transfereringarna till hushållen bidragit till attupprätthålla konsumtionen. Offentliga tjänster kanefterfrågas efter behov och oberoende av inkomster.Sammantaget bidrar den offentliga sektorn inte baratill att skapa ett jämlikt samhälle utan också till attminska skillnader mellan olika regioner när det gällersysselsättning, arbetslöshetssiffror och inkomstnivåer.Det mycket framgångsrika och mycket nödvändi-ga saneringsarbete som genomförts de senaste årenhar visat hur viktigt det är att ha ordning på ekonominoch hur viktigt det är att vi har en ekonomi i balansför att också kunna upprätthålla en regional balans.Det övergripande målet för regionalpolitiken är attskapa uthållig tillväxt, rättvisa och välfärd så att lik-värdiga levnadsvillkor kan skapas för medborgare ihela landet. Regionalpolitiken bidrar till att vi får etteffektivare utnyttjande av det samhällskapital som vihar. Vi får en jämnare fördelning av välfärden ochökad valfrihet för enskilda individer när det gällerarbete och boende.De regionalpolitiska insatserna behöver förstärkas,framför allt inom det som vi kallar den stora regional-politiken. Det syftar till att skapa goda förutsättningari hela landet för att vi skall få ett långsiktigt väl funge-rande näringsliv. Det kräver också särskilda insatser ide mest utsatta regionerna av vårt land för att under-lätta expansion och nyetablering och också för attunderlätta en nödvändig strukturomvandling.Utöver tillväxt och sund ekonomi, som ju är en avde viktigaste grunderna för en framgångsrik politikför regional balans, är det också viktigt att skapa enhelhetssyn och en förbättrad samordning mellan deolika politikområdena. De resurser som finns måstesamordnas på ett bättre sätt. Det regionalpolitiskaperspektivet måste genomsyra allt beslutsfattande påett bättre sätt. Därför hälsar jag med stor tillfredsstäl-lelse att regeringen nu kommer att precisera kraven påregionalpolitiska hänsyn i myndigheternas arbete.Eftersom de olika politikområdena påverkar var-andra, går in i varandra och samverkar med varandramåste det ske en bättre sektorssamordning på allanivåer, såväl på central och regional som på lokalnivå.De nya krav som utvecklingen ställer, och som jagrefererade till inledningsvis, ställer också krav på attvi får en bättre dialog mellan de olika nivåerna i sam-hället. Det räcker inte med en sektorssamordning,utan vi måste också se till att de olika beslutsnivåernasamverkar. Den nya regionala näringspolitiken har singrund i detta förhållningssätt. De regionala tillväxtav-talen, som länen och regionerna nu erbjuds att sluta,ger stora möjligheter att använda de mycket betydan-de resurser som varje län eller region tilldelas varje årpå ett bättre sätt för regionerna. Det gör det möjligt attstimulera tillväxt och sysselsättning på ett mer effek-tivt sätt än tidigare.Genom ett partnerskap skall man arbeta fram ut-vecklingsstrategier. Där kan det växa fram åtgärdersom är bättre anpassade efter varje regions specifikaförutsättningar. Jag tror att vi därmed också får ettbåde bättre och effektivare resursutnyttjande. I detsammanhanget finns det också möjligheter för deolika länen att komma med förslag till de olika för-bättringar och förenklingar i regelsystem och medels-användning som man skulle önska. Det är ju en fan-tastisk möjlighet som våra län och regioner nu er-bjuds. Jag tror att det kommer att bli oerhört positivtoch att vi kommer att få se bättre förutsättningar förfler och växande företag och fler jobb.Det innebär också att vi stärker det loka-la och regionala inflytandet och att vi får ett bättreunderifrånperspektiv i beslutsfattandet. Ett sådantplaneringssätt och arbetssätt ger oss också bättremöjlighet att stärka kvinnors ställning och integreraett jämställdhetsperspektiv även inom regionalpoliti-ken och i de tillväxtavtal som växer fram.I det här sammanhanget är det också viktigt attpoängtera det lokala mobiliseringsarbete som pågåröver hela landet. Det är ju en oerhört viktig resurs idet regionala arbetet. Den lokala initiativkraft somfinns inom byautvecklingsrörelsen och inom nykoope-rationen är oerhört viktig och måste tas till vara ochstöttas. Jag tror också att detta kan komma att spela enoerhört viktig roll i utarbetandet av de regionala ut-vecklingsstrategierna.Folkrörelserådet Hela skall leva kommeratt ges större resurser så att de kan utveckla sin verk-samhet och stötta det lokala arbete som pågår. att få resurser föratt fördjupa samverkan mellan organisationer i skär-gården.Småföretagens utveckling är viktig för att skapany sysselsättning i glesbygd och landsbygd. Det finnsen rad förslag som redovisas i det här betänkande. Jagskall bara nämna några.Det gäller ALMI:s utökade möjligheter att ge lå-negarantier och möjligheten att erbjuda lån med för-delaktiga villkor till unga företagare. Norrlandsfondenfår ett kapitaltillskott på 200 miljoner. Utbudet avriskkapital stärks genom att länsstyrelserna får möj-lighet att använda en del av de regionalpolitiska an-slagen till s.k. såddkapital. I den presenteradevårbudgeten finns det också en rad förslag som syftartill att stimulera småföretagens arbete. Jag vill särskiltnämna Småföretagsdelegationens arbete. Det pågår enberedning av de här förslagen i ochman kommer att återkomma till riksdagen.En annan mycket viktig faktor för den regionalautvecklingen är att vi har en väl utbyggd infrastrukturi hela landet. Grundläggande service i form av vägar,järnvägar, flyg, post och telekommunikationer skallfinnas i hela landet på likvärdiga villkor. Det är ocksåviktigt att vi vid prioritering mellan olika infrastruk-turprojekt väger in de regionalpolitiska aspekterna.I den regionalpolitiska propositionen och i betän-kandet redogörs för en rad olika förslag som står attfinna i en del särpropositioner. De har också en storbetydelse för näringslivets utveckling och den regio-nala utvecklingen. Det innebär att det finns redovisaten rad åtgärder som tidigareläggs. Det gäller snabb-tågsanpassning mellan och , somhar nämnts här tidigare. Det gäller förbättringar avunderhåll och bärighetssatsningar på vägnätet, riksväg45, stöd till kommunala flygplatser och särskildainsatser i när det gäller flyget på Kallaxoch en ny flygplats i . Det finns också redovisatinsatser inom kulturområdet.Som jag varit inne på tidigare kommer morgonda-gens arbetsmarknad att kräva mer kunskap och kom-petens.