prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — Det beror naturligtvis påvad som händer i omgivningen. Låt mig direkt sägaatt det inte räcker med att förkorta arbetstiden. Vi måste ha en bättre efter-frågan. Vi måste ha en konkurrenskraftig industri. Vimåste ha en hög utbildningsnivå.Det är alla de moment som vi brukar ha med i entillväxtinriktad sysselsättningspolitik. Men det räckerinte. Vi måste fördela de arbetade timmarna mer rätt-vist bland löntagarna och i befolkningen. Det blir intemindre sysselsättning av det, . Detblir en rättvisare fördelad sysselsättning.Vi har föreslagit försök - det har vi ocksågjort i den motion som avslås här - och vi har anslagitpengar för att få en bredare försöksverksamhet i olikabranscher och sektorer, eftersom produktivitetsresul-taten och sysselsättningsresultaten är så olika beroen-de på förutsättningarna. Jag tror att vi intekommer att ägna oss så mycket åt försök utan åt enradikal omställning genom en arbetstidsreform.Någon argumentation görs, som jag sade, inte i ut-skottet. Man noterar att regeringen inte kommer mednågot förslag före valet och utgår från att regeringenåterkommer i frågan. Man säger att detta förmodligenär en fråga för arbetsmarknadens parter. Ja, det är det- när väl det politiska systemet har slagit fast grund-bultarna. Så har vi alltid haft det i . Varför geupp den metoden nu?Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 3,som innehåller en hel del av våra synpunkter på ar-betstiden, i första hand behovet av en arbetstidsför-kortning.Anf. 208 ():Fru talman! När vi talar om betänkandet omarbetstid känns det som sagt var litet konstigt att detinte kommit någon proposition. Men vi får göra sågott vi kan.Vi hörde från att det var non-sens att en arbetstidsförkortning skulle ge flera jobb.Jag tror inte att det är nonsens. I alla de länder i Euro-pa som genomför en arbetstidsförkortning har detverkligen visat sig ge fler jobb.I dagens finns människor som slagits utoch aldrig fått chansen att komma in på arbetsmark-naden. Det handlar om ekonomisk trygghet för dessamänniskor. De har en känsla av utanförskap, att inteklara av kraven och göra rätt för sig. Nej, jag tyckeratt man skall dela på jobben i stället för som delapå pengarna. Som det nu är får de som har jobb arbetaallt hårdare och betala alltmer för dem som inte hararbete. Hårt, stressande arbete medför att tiden interäcker till vare sig för jobb, familj eller sociala för-pliktelser. Människor mår dåligt för att de inte kaneller får lov att arbeta, och de som har jobb slits ut föratt de har för mycket att göra och känner sig otill-räckliga och stressade.En mycket bättre fördelningspolitik vore att delapå jobben i stället för på pengarna. Om vi ser till våragrannländer och länderna i EU har arbetstiden därredan sänkts. Det är otvetydigt så att det blir fler ar-betstillfällen för fler människor om man delar påjobben.Visst försöker man dela på jobben även här i Sve-rige, bl.a. inom fackföreningsrörelsen. Kortare arbetstid diskuteras också i varfjärde kommun här i landet. Vi har haft medVäxjömodellen i våra motioner, och den står sommodell för ett femtiotal andra kommuner som funde-rar på att växla löneökningar mot mer fritid. Ytterliga-re 30 kommuner försöker med andra varianter avarbetstidsförkortning. Argumenten i kommunerna ärfler jobb, ökad sysselsättning för deltidsanställda,bättre arbetsmiljö, ökad jämställdhet och ökad liv-skvalitet. Sjukfrånvaron minskar, och förslitningsska-dorna minskar för i huvudsak de kvinnor som arbetari kommunerna.Som nämnde har lag-stiftat om 35 timmars arbetsvecka. Den nya lagen därinnebär att alla företag med mer än 20 anställda måsteinföra 35 timmars arbetsvecka år 2000.De företag som t.o.m. sänker arbetstiden till 32 tim-mar får ännu större kompensation än de somsänker till 35 timmars arbetsvecka.I gör man likadant. Där har man föreslagit35 timmars arbetsvecka, och där gäller det företagmed fler än 15 anställda. Man vill genomföra det föreår 2001. Vi ser alltså att andra länder genomför detta.Vi har besökt bl.a. , där IG Metall har visatatt det verkligen har inneburit fler jobb, minskadsjukfrånvaro och ökad produktivitet.Med detta vill jag i denna sena timme yrka bifalltill reservation nr 4.Anf. 209 ():Fru talman! Att arbetstidsfrågorna röner ettmycket stort intresse råder det inga som helst tvivelom. ledamöter har lämnat inte mindre än45 yrkanden och 10 partimotioner i dessa frågor.Däremot finns det ingen samstämmighet om hurfrågorna skall regleras i lagen. Det råder inte enssamstämmighet om huruvida de skall regleras i lagen.Yrkandena spretar åt alla håll. Avreglera helt, sägerModeraterna. Avreglera litet grand, säger mer, säger och alla väntar de på regeringens proposition i frå-gan.För närvarande har vi en lagstiftning som kankallas provisorisk. Den bygger arbetstids-lag men med ett tillägg som säger att kollektivavtalinte får tillämpas i strid med EG:s arbetstidsdirektiv.Riksdagen föredrog att göra det tillägget i avvaktanpå att arbetstidskommitté skulle bli färdigmed sin utredning och regeringen komma med sinproposition i den här frågan.För tanken var ju, som vi hört här från talarstolen,att regeringen skulle lämna en proposition om en nyarbetstidslag . Men jag antar att det ärallmänt bekant vid det här laget att det inte kommernågot förslag . Det ansvariga statsrådet, , har meddelat att hon inte vill störa de pågå-ende avtalsförhandlingarna med en ny lagstiftning,eftersom arbetstidsfrågan är så aktuell i avtalsför-handlingarna i år.Men med tanke på det nuvarande provisoriet finnsdet skäl att utgå ifrån att regeringen återkommer ihöst. Då utgår jag naturligtvis från att vi fortfarandehar en socialdemokratisk regering efter höstens val.Arbetskommitténs betänkande, tidsplanen ochremissbehandlingen har man redan talat om här italarstolen, så det behöver jag inte ta upp mer tid med.Men efter det att lämnat framsitt förslag till regeringen har ett arbetstidsprojektpågått i . Där har manföljt den nuvarande forskningen och aktuella debat-ten. Allt detta material, utred-ning, remissvaren och Arbetsmarknadsdepartementetsprojekt, ligger till grund för den beredning som pågårinom Regeringskansliet.Därför har utskottet gjort bedömningen att det intefinns någon anledning för att föregriparegeringens beredning genom egna initiativ eller till-kännagivanden. Därför föreslår vi att alla motionerskall avslås i avvaktan på regeringens proposition.Därmed skulle mitt inlägg kunna vara avklarat,men jag vill ändå ta tillfället i akt att kommenteranågra av yrkandena.Frågan om arbetstidsförkortning har berörts imånga olika yrkanden. Utskottet har en positiv in-ställning till förkortad arbetstid. Mycket talar för attdet skulle ge stora välfärdsvinster och ge människorstörre möjlighet att kombinera familjeliv, förvärvsar-bete och en aktiv fritid. Det finns anledning att på-minna om att när arbetsveckan var lång vardet ofta bara mannen i familjen som arbetade utanförhemmet. arbetar hushållen iveckan utanför hemmet, och då blir det naturligtvissvårare att hinna med allt annat som krävs för att etthem och ett samhälle skall fungera.Däremot finns det ingen forskning som beläggeratt förkortad arbetstid skulle minska arbetslösheten,vilket och påstår. har belyst frågan både utifrån nationa-lekonomiska teorier och utifrån de försöksverksamhe-ter och andra exempel som finns såväl inom landetsom utomlands.Enligt de teoretiska beräkningarna finns det ingetsom tyder på att arbetslösheten skulle minska med engenerell förkortning av den ordinarie normalarbetsti-den. I vissa fall skulle det t.o.m. kunna få en heltmotsatt effekt, dvs. kunna öka arbetslösheten.I praktiken har det visat sig att det kan bli flerjobb, men det kostar pengar. Antingen ökar lönesum-man och därmed verksamhetens kostnader eller ocksåfår den anställde sänka sin lön i takt med arbetstids-förkortningen. Det ser vi många bevis på redan i dag.Då kallas det deltidsarbete, frivilligt eller ofrivilligt,och förekommer företrädesvis i kvinnodomineradebranscher.Sedan måste jag ställa frågan: Behöver vi dela påbefintliga jobb för att få ned arbetslösheten? Vänster-partiet och utgår från det. De tycks utgåifrån att just nu har arbetet tagit slut. Just i denna tidkommer inga nya arbetsuppgifter att behöva utföras.Just nu i är alla våra gemensamma behovtillgodosedda. Det tror jag inte på. Jagtycker att det är en märklig inställning.Vi vet att pensionsavgångarna inom ett antal årkommer att kräva flera hundratusen nya anställda barainom vård och omsorg. Ingen kan väl heller påstå attdet inte finns utrymme för fler vuxna i skolan ellerinom barnomsorgen. Vi vet att vi lever allt längre ochatt andelen mycket gamla människor kommer att öka.Det ställer stora krav på oss att gemensamt se till attvåra gamla får en dräglig tillvaro.Vi står också alldeles i början av ett miljöanpassatsamhälle. Mängder av nya jobb kommer att uppstånär vi nu på allvar går in för att bygga ett ekologisktuthålligt samhälle.Det är inte arbetsuppgifter som saknas. har vi sanerat statens finanser och kanbörja satsa nya friska pengar där de bäst behövs. Ärdet då rimligt att de nya resurserna skall användas tillatt anställa fler personer i vården, skolan och omsor-gen, eller skall pengarna gå till förkortad arbetstid fördem som redan finns på arbetsmarknaden? Eller gårdet att kombinera detta kanske?Arbetstidskommittén ansåg att det är en fråga somarbetsmarknadens parter måste diskutera i sambandmed andra frågor i löneförhandlingarna. Det har ock-så varit regeringens uppfattning. Den frågan finns numed i nästan alla förhandlingar.En annan stor fråga är flexibiliteten i arbetstidensförläggning. Den har berörts av , , och . har också utrett den frågan.Den första frågan vi då måste ställa oss är: Flexi-bilitet för vem?I första hand menar de flesta säkert flexibilitet förverksamheten. Diskussionen handlar om arbetstid somär kundanpassad, orderanpassad, konjunkturanpassad,säsongsanpassad. Ett namn på flexibilitet som åtmins-tone många kvinnor känner till är schemalagd arbets-tid. Inom traditionella kvinnobranscher som vård,handel, hotell och restaurang har det aldrig varit talom något annat än att anpassa sin arbetstid till verk-samhetens behov.Det nya nu är att frågan och behoven även hardykt upp inom den traditionellt manliga delen avarbetsmarknaden. Inga företag tillverkar längre förlager. Det är just-in-time som gäller. Det alltmer om-fattande internationella samarbetet kräver också enannan typ av arbetsorganisation, t.ex. i kontakter medandra världsdelar som har natt när vi har dag och viceversa.Jag sade tidigare att de flesta tänker på verksamhe-tens behov när vi pratar om flexiblare regler för ar-betstid. Men flexibel arbetstid är minst lika viktig förden enskilda individen. Många väljer att jobba påobekväm arbetstid. Det kan vara för pengarnas skull,men det kan också vara så att obekvämt för en ärbekvämt för en annan. Familjen kanske delar på om-sorgen om barnen så att en förälder alltid finns hem-ma. Någon annan kanske studerar och tycker att det ärbekvämt att jobba vissa nätter och . Andrakanske har en hobby som de vill ägna mycket tid åt.För de flesta av oss varierar behoven sannolikt ocksåunder vårt yrkesverksamma liv.Alla våra skiftande individuella behov och önske-mål i kombination med allt större krav på variationoch flexibilitet i verksamheten gör att menar att individens inflytande och rättig-heter måste stärkas. Utredningen föreslår därför enhelt ny lagtext som anger att arbetstiden skall planerasoch förläggas med hänsyn till de anställdas olikaönskemål och behov. Arbetstagarnas möjligheter attförena förvärvsarbete med familjeliv och socialt liv iövrigt skall underlättas.Kommittén föreslog också att arbetsgivaren skallvara skyldig att tillmötesgå den anställdes önskemålbåde vad gäller arbetstidens längd och förläggning omdet inte strider mot verksamhetens krav.Den sista frågan jag vill ta upp är övertiden. föreslog ett sänkt tak för övertiden.När utredningen gjordes motsvarade övertiden nästan100 000 heltidsarbeten. Övertidsuttaget har ökat kon-stant . Även om det varierar litet mel-lan lågkonjunktur och högkonjunktur visar trenden enstigande kurva över åren.Det finns också tecken på att kvinnor anställs påen mycket låg deltid och att de fårarbeta fler timmar eftersom verksamheten kräver det.Deras tillvaro blir svårplanerad både tidsmässigt ochekonomiskt. För att stävja båda dessa trender föreslogkommittén ett övertidstak med vissflexibilitet och att all tid utöver avtalad ordinarie tidskulle vara övertid, dvs. att det nuvarande mertidsbe-greppet skulle tas bort.Fru talman! Det finns mycket mer att säga om ar-betstider. Kammaren kommer säkert att få anledningatt återkomma i den här frågan inom en inte alltföravlägsen framtid. I väntan på det yrkar jag bifall tillutskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 22 april1997/98:267 av () till statsrådet /98:268 av () till finans-ministernStatskassan och EMUInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 28 april.20 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 22 april1997/98:661 av () till justitieminis-ternAvgifter för ideella stipendiefonderFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 april.21 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 22 april1997/98:630 av () till försvarsminis-ternForskning i riskhantering1997/98:633 av () till social-ministernNedrustning av reumatikervården1997/98:635 av () till statsrådetThomas ÖstrosInternethandel1997/98:636 av () till kommuni-kationsministernInternethandel1997/98:637 av () till kommuni-kationsministernTågtrafiken till Mora1997/98:638 av () till social-ministernBidrag till Stiftelsen /98:642 av () till utrikes-ministernTibet och säkerhetsrådet1997/98:643 av () till utrikes-ministernHungerstrejkande tibetaner1997/98:644 av () till inrikesministernTransporter av radioaktivt avfall1997/98:645 av () till näringsministernHandlingsplan mot kärnkraftsindustrin1997/98:646 av () till statsrådet bistånd till Östtimor1997/98:647 av () till miljöministernBottendöd i Sundsvallsbukten1997/98:648 av () till utbild-ningsministernÅterbetalning av studielån1997/98:651 av () till jord-bruksministernBekämpningsmedel1997/98:652 av () till miljöminis-ternBekämpningsmedlet Roundup1997/98:653 av () till socialministernHjälpmedelsbegreppet1997/98:654 av () till socialministernImpotens1997/98:655 av () till utrikesministernÖversättning av bok om Förintelsen1997/98:657 av Skånberg (mp) till näringsmi-nisternByte av elleverantör1997/98:659 av () till miljöminis-ternMiljökatastrof i havetSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 april.22 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslutade att ärendebehandlingenskulle fortsätta vid arbetsplenum torsdagen den23 april.23 § Kammaren åtskildes kl. 22.57.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 30 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 65(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 99(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. voteringenkl. 16.56,av talmannen därefter till ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf. 180(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.