prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Det är bra.Trafikutskottet har sagt att den fortsatta avvecklingenskall anstå under hela 1999.I min motion har jag beskrivit den osäkerhet somdet gotländska näringslivet känner i väntan på enlångsiktig lösning på frågan om fraktpriserna. Det ärdärför viktigt att ett beslut om transportstöd inte drö-jer. Företagen på och gotlänningarna, ochäven de som funderar på att flytta till , måstefå veta att transportfrågan blir löst och att kost-naderna för frakterna inte skall vara högre till ochfrån än för motsvarande sträcka på fastlan-det.Regeringen och trafikutskottet har förstått pro-blemen och talar nu om en långsiktig lösning. Minförhoppning är att lösningen kommer att arbetas framtidigt , så att vi får veta hur lösningenför transportkostnaderna kommer att se ut. Då kom-mer framtidstron tillbaka till Gotland.De som inte har förstått problemen är moderater-na. Det är inte första gången de vill avveckla Got-landstillägget utan att ha en annan lösning som ledertill jämlika konkurrensförhållanden för fraktkostna-derna till och från Gotland.I en reservation säger de att de inte kan stödja re-geringens förslag att skjuta upp avvecklingen avGotlandstillägget . De vill också atthögstprisregleringen skall upphöra att gälla redan vidutgången av juni månad nästa år.I det särskilda yttrande som har gjortär de ännu tydligare i sin inställning till Gotlandstra-fiken. Där avvisar de också regeringens förslag om enhöjning av transportstödet på föratt skall kunna vara i trafik under som-marmånaderna.Som vanligt tror att konkurrensmellan flera rederier klarar trafiken utan statliga me-del. Det visar att de inte riktigt har förstått hur trafi-ken fungerar. skulle detnog gå bra att flera rederier konkurrerade om bådepassagerare och godstrafik. Men vi behöver trafikenäven som inte är sommarmånader.Färjetrafiken är vår väg, och därför behövs det envälfungerande trafik året om.Jag trodde att skulle se lite annorlun-da på Gotlandstrafiken nu när det finns en moderatriksdagsledamot från . Jag tror nog att han harförsökt att påverka sina partikolleger till en störrekunskap om Gotlandstrafiken, men det har tydligeninte hjälpt. Tom och hans partikamrater itrafikutskottet har tydligen inte tagit intryck. Det ärsamma orealistiska inställning till Gotlandstrafikensom det har varit , även om jag märker attden nu förs fram med en lite mer nyanserad ton änvad som har gjorts tidigare.På är samtliga, oavsett partitillhörighet,överens om att färjetrafiken är vår väg till fastlandetoch att vi behöver en fungerande färjetrafik året om.Det behövs för att skall kunna utvecklas pådet sätt som det i övrigt finns förutsättningar för.Roy talade om Gotlandstrafiken ochtransportkostnader och om hur viktigt det är att pro-blemet löses. Jag ser att har yrkat avslagnär det gäller förslaget om höjning av transportstödetmed . De har också följt upp det iett särskilt yttrande.Det skulle vara intressant för mig och för gotlän-ningarna att få veta om stöder det sär-skilda yttrandet från , eller om han hållerfast vid den linje han pläderar för i sitt anförande.Anf. 88 TOM () replik:Fru talman! Om jag börjar med de 15 miljonernakan jag säga att de har tillkommit därför att avtaletsom vi ser det är felkonstruerat. På alla andra färje-linjer ökar man normalt trafiken under sommarmåna-derna, eftersom fraktunderlaget då är bättre. Jag kansom jämförelse ta trafiken mellan och . Man kör 14 turer.Framme kommer de att reduceras till två.Det är alltså en väsentlig skillnad. Detta gör manalldeles oavsett statliga regleringar. Man gör det na-turligtvis därför att man tjänar pengar på det.Avtalet är när det gäller Gotlandstrafiken så kon-struerat, att rederiet inte tjänar några extra pengar påatt sätta in en extra tur. Därmed får man problem, ochdärmed tvingas staten betala extra för att få en tredjebåt. Den hade kommit ändå om avtalet hade varitmera intelligent konstruerat.Den andra biten gäller högstprisregleringen ochtransportstödet. Det finns någon taxa,. Det fanns en gång en taxa. Det var istort sett samma taxa oavsett om man skickade medASG, SJ eller . Man kunde direkt utifrånkilo och kilometer läsa ut hur mycket en sändningskulle kosta.Det där är borta! Det är borta sedan många her-rans år. Det finns ingen taxa, och därför blir jämförel-sen när det gäller trafiken till som att jämföratvå okända storheter med varandra. Det finns ingen-ting att jämföra med.Anf. 89 () replik:Fru talman! Om avtalet när det gäller Gotlandstra-fiken är felkonstruerat, Tom , tror jag att detvore bättre att angripa det än att avslå de här pengarnanu. Vi måste se till att man kan lösa det här med tra-fiken . Vi har sagt i avtalet att viskall försöka skilja frakt och persontrafik åt, och dethär är ett sätt att upphjälpa situationen.När det sedan gäller högstprisregleringen kännerjag mycket väl till att det inte finns någon sådan taxa.Men om man tar bort det här och inte ersätter det mednågonting annat hjälper inte det situationen för frakt-erna på . Vi behöver ha ett annat system först.Om det inte finns någon högstpristaxa finns det ing-enting som spärrar kostnaderna uppåt.Anf. 90 TOM () replik:Fru talman! Jag börjar med det . Det finnsen spärr för kostnaderna uppåt, under förutsättning får konkurrens i trafiken. Men det är betecknan-de för lasttrafiken till att de som bedriver densäger att de inte ens vill ha nolltaxa på färjan om detockså innebär att de får konkurrens. Icke ens nolltaxavill man ha!När det gäller avtalet hade vi förhoppningar omatt man skulle göra något klokare när man bytte av-talskonstruktion . I stället gjordeman i stort sett en upprepning av det gamla avtaletoch fick då egentligen alla de gamla problemen. Deproblem som man tidigare hade har man också.Vi var då emot detta. sitter man fast i det och kaninte göra så mycket åt det.Det här är för oss ett sätt att påtala de fel somfinns i avtalet. Det bör ske en omförhandlingså att man får ett incitament i förhandlingarna medrederiet. På samma sätt som man regelmässigtlägger in incitament när det gäller upphandling avt.ex. busstrafik borde det också här finnasett incitament, dvs. att rederiet får bestämma överintäkterna och sedan få ersättning för extra kostnaderunder de svåra vintermånaderna.Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag får hålla med Tom närdet gäller fraktkostnaderna. Jag tycker inte alls att denlösning vi har med Gotlandstillägget är bra, menjag vill ge den tid som behövs så att man kan kommafram till något annat.Precis som Tom säger finns det invänd-ningar också mot nolltaxan. Det är därför jag nu villatt man kommer fram med ett förslag tidigt underåret, eller , som skall gälla frånnästa år. Då tror jag att framtidstron kommer tillbakapå Gotland.Om man är missnöjd med avtalet kan jag baraställa frågan: Varför skall man då säga att de här 15miljonerna inte behövs nu? Det drabbar ju bara Got-land och gotlänningarna.Anf. 92 () replik:Fru talman! Det var synnerligen trevligt att åka tillStockholm och debattera Gotlandstrafik med Lilian.Det har vi gjort i andra sammanhang,men det blir inte sämre för att vi gör det här i riksda-gen.Jag tycker att det var bra att i talarstolensade att hon förväntar sig ett nytt förslag, i stället förnuvarande Gotlandstillägg, samt detsom också jag framhöll, nämligen att det är viktigt attföretagarna får besked . Jag tycker att det förstahalvåret borde vara tillräckligt. Det är ungefär ett årsedan det här förslaget presenterades, och med dekompletteringar som regeringen har krävt borde detvara möjligt att få fram det här. För precis som Liliansade är det viktigt med ett besked tidigt, så att manvet vilka spelregler som gäller.Jag tycker också att det var ett ganska gott betygjag fick av , vilket jag tackar för, när hon sadeatt det har skett en förändring av den moderata politi-ken. Det här värmde i hjärtat. Tack så mycket för det,!Vad gäller stödet har Tom Heymanredan svarat på detta.Jag för min del hoppas på en positiv utvecklingför Gotlandstrafiken. Redan nu har vi haft en ökningav antalet passagerare, och det borde kunna medföraatt vi får en ökad lönsamhet.Anf. 93 () replik:Fru talman! Det är roligt att se att jag är överens om att vi vill ha ett förslag tidigt.Vi känner ju båda till problemen och hur det ser ut påGotland. Näringslivet behöver det här beskedet så kan börja se framåt.Sedan var det den andra biten. Där kan jag barakonstatera, i och med att hänvisar tillTom , att är beredd att dra in15 från Gotlandstrafiken.Anf. 94 () replik:Fru talman! Det är inte fråga om att dra in 15miljoner, . Det är fråga om ett nytt anslag , och då borde trafiken kunna bära sinaegna kostnader. Vi är ju överens om att det storaminuset kommer vintertid.Jag kan läsa vad som står i den moderata reserva-tionen: "- - - ett förslag som väl tillgodoser Gotlandsbehov av rationella, kostnadsneutrala transporter tilloch från fastlandet." Det är vad företagsamheten påGotland önskar.Anf. 95 () replik:Fru talman! Det sista om rationella transporter harjag också läst. Det gäller ju i samband med att manvill ta bort Gotlandstillägget. Men det löser inte pro-blemet med de 15 miljonerna.Anf. 96 TALMANNEN:Låt mig i all vänlighet och omtanke påminna le-damöterna om att vi har ambitionen att kunna votera idetta ärende för att arbetssituationen nästa veckaskall bli lite bättre. Det ligger naturligtvis i ledamö-ternas egna händer att avgöra om så blir fallet, menjag vädjar om att vi hjälps åt med detta.Anf. 97 ():Fru talman! Kommunikationerna engagerarmånga, och jag tycker i och för sig att det är naturligtmed en lång debatt. Jag vet dock att vi nu lider mottidsbrist, och jag skall göra mitt bästa för att undvikaatt den skall uppstå.Jag vill börja med att yrka bifall till reservationer-na 6 och 20.På alltför många håll i vårt land är vägarna i sådåligt skick att de under delar av året är obrukbara.Avstängningar eller dålig framkomlighet innebärbetydande merkostnader för näringslivet. Längrerestider, försämrad framkomlighet och högre under-hållskostnader drabbar självfallet även persontrans-porterna.Bärighetshöjande åtgärder såsom tjälsäkring ochbeläggning av grusvägar är av mycket stor betydelse.Andelen vägar som avstängs på grund av tjällossningmåste kraftigt reduceras, inte minst med tanke påindustrins transportbehov och de enskildas möjlighe-ter att bo och verka i de delar av landet där väsentligadelar av våra naturtillgångar finns och brukas. Kringdetta har jag förstått att det finns en betydande sam-syn här i kammaren.I budgetmotion och kommittémo-tion har vi föreslagit att åtgärder för drift och under-håll samt för bärighetshöjande åtgärder skall förstär-kas. Vårt förslag innebär en ökning med 500 miljonerför år 1999.I ett läge där vi vet att dessa medel skulle göra ut-omordentligt stor verkan om de anslogs för dessaändamål väljer majoriteten att låta regeringen dispo-nera dessa medel efter eget gottfinnande.Det är principiellt inte bra att så stora summor un-danhålls kontroll. Det vore intressant atthär och få klargjort från majoriteten i utskottet omman har några synpunkter på hur regeringen tänkersig att använda dessa pengar. Håller ni med mig i mittresonemang om behoven av åtgärder för drift ochunderhåll?Fru talman! I finns drygt 2 allmänväg som inte är hårdbelagd. Detta finmaskiga vägnätutgör en betydande verksamhetsförutsättning för vårastörsta industrier. har föreslagit att rege-ringen bör återkomma till med ett förslagtill en tioårig plan för hårdbeläggning av grusvägarmed trafik på 150 fordon och mer. Även idenna del vore det intressant att få veta om majorite-ten är intresserad av att framöver diskutera särskildainsatser för hårdbeläggning.Inlandsbanan, som också har nämnts här tidigare,har en mycket stor betydelse för de bygder som ärdirekt berörda. har tidigare medverkattill satsningen på 50-miljoner kronor. plussasdetta på med 7 miljoner, vilket vi bejakar.När det gäller hela vägområdet torde enskilda vä-gar vara den mest underskattade resursen med hänsyntill samhällsnyttan. konstateras att kunska-perna om de ekonomiska förutsättningarna för driftoch skötsel av dessa vägar är mycket begränsade,även i . På annat sätt kan man inte tolka denplötsliga halvering av statsbidraget som en riksdags-majoritet genomförde , 1995.Från deltog vi mycket aktivt för attåterställa bidragen. Enighet kunde också nås medsocialdemokraterna i denna fråga.Inom vårt land har vi 7 enskilda vägar.Trots benämningen på dessa vägar får de brukas avalla, alltså inte bara enskilt utan av alla. Det berördirekt 900 000 fast boende och ca 600 000 personer ifritidshus. Till detta kommer att de har en mycket storbetydelse för basnäringarnas transporter, då de en-skilda vägarna ofta utgör förbindelselänkar mellanallmänna vägar. Det blir alltså kortare transporter.För det rörliga friluftslivet och vår unika alle-mansrätt är detta vägnät närmast en förutsättning.Skulle statsbidragen till drift och skötsel ytterligareminska kommer många vägar att stängas. Man taralltså inte emot ett alltför lågt statsbidrag. Då blirockså vår allemansrätt hotad, till nackdel för alla somgillar svamp och bärplockning, fiske och jakt, för attta några exempel.Det är viktigt att betona att statens kostnader fördessa vägar är låga i jämförelse med allmänna vägar,tack vare stora ideella insatser i de olika vägförening-arna.Under det gångna året drabbades detta vägnätåterigen av negativa förändringar. I första hand gällerdet indragningen av det s.k. bärighetsanslaget, vilketvi från anser vara en helt förkastligåtgärd. Men det gäller också den schablonmässigaindragningen av momspengar från vägföreningarnasamt införandet av s.k. negativt index, som ocksådrabbat dessa vägar.Fru talman! Jag har avslutningsvis ett par frågortill utskottets ordförande för det första den tekniska förändringenav anslaget, alltså minskningen från 566 miljonerkronor till , som anges i betän-kandet, att innebära oförändrad anslagsnivå för 1999jämfört med ? Det står att läsa att det är en am-bition. Med tanke på hur bidragsbelopp och anslags-nivåer har hanterats mellan ett par andra departementunder veckan är jag mycket orolig. Kan vi få garanti-er för att det blir oförändrade anslag?Kommer för det andra de av departementet be-slutade bidragskonstruktionerna, som jag här harredogjort för, att bestå även ?Anf. 98 () replik:Fru talman! När vi hade halverings-diskussionen om anslaget till enskilda vägar var jagmycket aktiv för att tillrättalägga detta. Jag har idagsläget ingen ambition att sänka anslaget. Det ärsvaret på den frågan.Vad gäller den tekniska delen vill vi att pengarna ibudgeten skall finnas det år de utbetalas. För 1999behövs det bara 100 miljoner för att man skall kom-ma rätt med utbetalning och budget.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag vill efter en kontroll hosVägverket erinra om att det faktiskt inte är så. Belop-pet för är bara 100 miljoner och inget mer. är de mycket bekymrade över läget.Jag tror att de här garantierna, även om vi får demi riksdagstrycket, inte är så mycket att lita på.Anf. 100 () replik:Fru talman! Så täta kontakter har jag inte medVägverket att jag har kontaktat dem . Men jag ärberedd att undersöka om det är på det här sättet. Dettastämmer icke överens med de uppgifter som jag har.Ambitionen både från min sida och jag antar ocksåfrån departementets sida är att återställa detta. Viskall ha den tekniska delen för att liggarätt i fas.Anf. 101 ():Fru talman! Jag kommer att vara kortfattad ochinte utnyttja hela den tid som jag har till förfogandeför att hjälpa till så att vi får en bra voteringstid.Fru talman! Det känns mycket bra för mig att nuse att min tanke på ett riksresekort vinner gehör ochatt utskottet skriver positivt om detta, även om ut-skottet avstyrker förslaget i betänkandet. Tanken attkunna resa över hela vårt land för samma slags be-talmedel väcktes . Motionen skrevjag under allmänna motionstiden för första gångenoch följde därefter upp den i trafikutskottet tillsam-mans med , som är vår ledamot iutskottet.Tanken bakom ett riksresekort är att man skallkunna resa kollektivt med buss, tåg, spårvagn, tun-nelbana och på färja utan att behöva byta betalmedelnär man passerar en länsgräns eller byter färdsätt. Detskulle underlätta kollektivtrafikresandet och främjautnyttjandet, vilket är en förutsättning för att minskabiltrafiken och för att genomföra det långsiktigt håll-bara samhälle som jag hoppas att alla tycker att viskall göra.Riksresekortet skall kunna laddas via automaterpå järnvägsstationer och på buss- och båtterminaler.Samtidigt bör också platsreservationer kunna göras.Det är också tänkt att det skall finnas högst två zoner,en tätorts- och en landsbygdszon. I tätortszonen skallman kunna halvera nu gällande zonpriser och pålandsbygden införa ett pris per kilometer på land- ochvattenleder.Möjligheterna att sänka kollektivtrafiktaxan skullekunna öka vid införandet av ett riksresekort, vilketytterligare skulle befrämja ett ökat kollektivtrafikut-nyttjande. På många ställen i vårt land är det ganskadyrt att åka kollektivt . Om man tittar bl.a. påmin hemkommun finner man att det t.ex. är billigareatt ta bilen från eller in till Göteborgän att ta det fina pendeltåg som vi har.Fru talman! Det är glädjande att se att utskottet ärpositivt till införandet av ett riksresekort. En utred-ning som har tillsatts och forskning som har bedrivitsefter förslaget går i den här riktningen. Ett samordnatkollektivtrafikkort, som är elektroniskt, är på väg atttas fram.Kommunikationskommittén föreslog också i sittslutbetänkande att ett överskådligt biljett- och taxe-system skulle underlätta samtrafik. I det läget var jagockså mycket glad för detta.Landets samtliga lokaltrafikbolag tänker nu försö-ka införa ett elektroniskt resekort. Resenärer som åkeröver länsgränserna till sitt arbete tycker vid förhör attdet är bra att slippa betala med ett annat system omman kanske åker från till ochvidare till , där man har sin utbildningeller sitt arbete. Då slipper man betala med olikabiljetter.SL vill nu införa det här systemet och pröva detvid . I mitt län, , också införa ett gemensamt kort.Fru talman! Det blir bekvämt och smidigt att kun-na åka flexibelt över landet om intentionerna i motio-nen genomförs. Jag hoppas alltså att arbetet med att tafram ett heltäckande riksresekort kommer att fortsättai den positiva anda som det har börjat.Anf. 102 ():Fru talman! Jag skall inte ställa några frågor ochförsöka att undvika att provocera fram några repliker.Ämnet har berörts lite grann.Goda kommunikationer är en viktig förutsättningför att en region skall leva. En bortglömd sådan regi-on är det svenska inlandet. Faktum är att inlands-kommunerna, från upp till nordligaste , befinner sig i ett mycket allvarligt läge när detgäller både befolkningsutveckling och sysselsättning.Under senare år har takten accelererat. Vissa mindrekommuner i det inre av inlandet är mycket hårt drab-bade.Ta i Västerdalarna som exempel! Ortenhar drabbats av den ena företagsnedläggningen efterden andra. Proportionellt sett, om man tittar på invå-narantal, är minst lika hårt drabbat som deorter som med ett ramaskri drabbas av Erikssonsuppsägningar.Var finns näringsministerns löften gentemotMalung och inlandet, liknande det vi har hört i dagnär det gäller människor som friställs i de större stä-derna?Med det vill jag mena: är dags för Västerda-larna och Västerdalsbanan. Den behöver elektrifieras.Vi behöver en förlängning fram till ; Nordensstörsta vintersportområde med 60 000 turistbäddar.Turismen är, tillsammans med skogs- och sågverk-sindustrin, en viktig framtidsnäring i hela det svenskainlandet.Visst är jag medveten om att Västerdalsba-nan/Sälenbanan inte direkt behandlas i dagens betän-kande. Jag har visserligen undrat varför, men jaghoppas att ärendet i stället ligger på regeringens bordsom ett sysselsättnings- och miljöprojekt för särskildbehandling och extra stöd till detta utsatta område.Skall nu hela leva måste också inlandetspulsåder fortsättningsvis få en tydligarepositiv behandling. Utskottet uttrycker en del vackraord i betänkandet, men det är i stort sett allt. Inlands-banan ligger ju där på plats rakt igenom det svenskainlandet, . Varför kan vi inte äntligensäga att denna resurs fullt ut skall användas som entransportlänk? Och tänker jag naturligtvis först ochfrämst på det tyngre godset som huvudsakligen skallsöder ut och ofta ut på exportmarknaden.Vi vet ju att banan passerar genom landets störstanaturresursområde, naturresurser bestående av tim-mer, skogsprodukter, sten, grusmaterial och minera-ler. Vi har dessutom tidigare hört av under det snökaos som rådde för envecka sedan kunde nyttjas som alternativ väg, vilketbetydligt lindrade problemen. Jag har själv sett tågtra-fikledningens tack till IBAB, , förmöjligheten att använda banan som en alternativ vägvia Dalabanan och Mora.Trafikledningen uttrycker i detta tack sin för-hoppning att våra styrande snart får klart för sig hurbetydelsefull är och vilken enaståendealternativväg den utgör, inte bara i ett katastroflägeutan även vid kapacitetsbrist på stomnätet.Det går inte att undvika frågeställningen hur mankan satsa på Bottniabanan ochinte ens lösa de kvarvarande flaskhalsarna på In-landsbanan mellan och samtmellan och . Det handlar kanske om 500miljoner kronor, som för övrigt kan kompletteras medEU-medel.Detta skulle möjliggöra för NSB, de norska stats-banorna, att transportera genomgående godstrafik påbanan från i via tillTrondheimsområdet eller via tillSydnorge. Vi vet att det finns sådana önskemål. Istället är inlandets vägar, inte minst , hårtoch tungt belastad av en ökande norsk inlandstrafikmed hård miljöbelastning. är det att öppnaögonen på allvar. Det finns människor som är bered-da att ta risker och satsa tid och kraft i inlandet.Inlandet måste utvecklas när det gäller näringslivoch sysselsättning. Då krävs goda kommunikationeroch naturligtvis också banunderhållsmedel för attklara den ökande godsmängden på utökade sträckor.Därför behövs de ytterligare 9 miljoner kronornasom vill anvisa. Detta tycks barakristdemokraterna och möjligen förstå.Jag noterade att svar från och Mil-jöpartiet visar på en positiv inställning, och jag glädsåt att det inför vårbudgeten möjligen kan tydapå några gemensamma initiativ när det gäller In-landsbanan.Till sist vill jag säga att t.o.m. harmedgivit att ytterligare banunderhållsmedel krävs föratt IBAB på ett fullgott sätt skall klara sitt ökandeengagemang i inlandet. Jag vill påminna om att detinte handlar om några nya pengar. Pengarna, drygt 6miljarder kronor för banunderhållsmedel, finns redananvisade. Av dessa behövs alltså ytterligare 9 miljo-ner till Inlandsbanan.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 7som redan är tillstyrkt.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 20 som handlar om upphandling av järn-vägstrafik.Det gäller sträckan viaBollnäs och , en sträcka som . tidigare omnämnt i debatten.Att även jag tar till orda beror på att jag delar upp-fattningen att järnvägstrafiken på den här sträckanbehöver utvecklas, inte avvecklas. Jag vill också sesnabbtåg på den här sträckan.Tyvärr känner jag mig övertygad om att SJ i dagmedvetet försöker minska den interregionala trafikenpå den här sträckan, och det tycker jag känns oroan-de.Vid ett besök i för sedan förnekadevisserligen SJ att det fanns några sådana tankar. Menflera företagare och resenärer har berättat att SJ ageratpå ett sådant sätt att resenärerna väljer andra resvägar,och då tar man bort det resandeunderlag som behövsför att skapa underlag för ett snabbtåg.Det verkar som om man åtminstone tidigare haftden här bansträckan bortplockad ur sina biljettdatorer.Vid Ljusdalsmötet talade man också från SJ:s sidaom att resandet på den här sträckan borde öka med50 % för att sträckan skall bli lönsam.