prot · GL09107 · 1998-05-13 00:00:00 — Men detär precis det som är poängen i vad som hävdas på s.19 i propositionen.Jag skall i vart fall inte i den första repliken ta uppkammarens tid med att citera, men det blir kanskeanledning att göra det i den andra repliken.Lennart frågar mig vidare: Vad finns detför anledning att genomföra en ändring av lagstift-ningen här? Det kan man ju inte vinna några poängpå. Jag tror faktiskt, också med stöd av den text på s.19 i propositionen som man har reserverat sig mot, atterfarenheten visar att det behövs ett starkare stöd ilagstiftningen på den här punkten.Lennart har helt rätt i att man inte kanlagstifta fram kreativitet och skapande processer, mendäremot kan man lagstifta fram ett stöd för att i störreutsträckning beakta estetiska värden. Vi brukar oftasäga - och jag tror att vi principiellt är överens om det- att man inte alltid skall styra och ställa så mycketutan i stället skall stödja och stimulera. Jag ser dettasom ett stöd och en stimulans för de människor somarbetar med de här frågorna, vars frukter vi alla fårmöjlighet att njuta av. Och de frukterna skall varagoda, . 192 () replik:Fru talman! Det är klart att man kan ha olika upp-fattning i frågan om citronen är god eller inte.Låt mig dock bara konstatera att vi i reservationenåberopar att det faktiskt inte är nödvändigt med för-ändringar av PBL för att hävda en estetiskt god kvali-tet när det gäller placering, utformning och färgsätt-ning av den yttre miljön. Det är precis vad som stårdär. och jag kan säkerligen bedrivasemantiska övningar hur länge som helst när det gälleratt tolka vad som står i propositionen, men faktum äratt citatet därifrån ger grund för att säga att det inte ärnödvändigt med förändringar för att man skall kunnafå den goda miljön.Man kan naturligtvis alltid diskutera huruvida manskall sätta in orden "estetiskt tilltalande", som manhar gjort här på ett par ställen, men jag upplever detsom kosmetika. Rent juridiskt tillför det inte någotmervärde till den lagstiftning som vi har.Anf. 193 () replik:Fru talman! Tyvärr har fel igen.Jag skall nu göra det som jag hotade med i den förrarepliken, nämligen citera. I en ny lagstiftning kan detges ett stöd för att lyfta fram de estetiska värdena.Så här står det i propositionen: "har i sinrapport pekat på ett flertal fall där krav på anpassningav åtgärden till byggnaden och omgivningen prövatsav domstolar och där det visat sig att estetiska värdenhar fått vika för andra intressen. Det finns emellertidäven avgöranden som pekar i en annan riktning, bl.a.RÅ 1997 res. Sammantaget kan dock den be-dömningen göras att den i förhållande till den äldrebyggnadslagstiftningen förändrade synen i dessa av-seenden inte fått det med åsyfta-de genomslaget. "Det är detta som är poängen med att regeringen nuhar lagt fram ett förslag till en ändring av PBL i dethär avseendet.Anf. 194 ()replik:Fru talman! Nja, , inte heller jagtror att det är någon stor motsättning beträffandemiljömålet. Vi har nog väldigt lika meningar, men jagtycker att det är väldigt viktigt att göra det myckettydligt att det är fråga om ett mål för allt byggande.Det handlar också om resurshushållning, energihus-hållning och många sådana saker.Åke talar ju ganska mycket om ar-betsmiljö. Jag kommer då att tänka på klimatet ochtemperaturen i våra byggnader, något som är mycketviktigt. Jag kan inte undanhålla kammaren någrauppgifter som jag fick . Jag träffade dårepresentanter för . Dethandlade då inte om solkrämer utan faktiskt om persi-enner, markiser, klimatanläggningar och sådant.Dessutom deltog företrädare för Institutionen förbyggnadskonstruktionslära vid Lunds tekniska hög-skola. Det fördes en diskussion om hur dåliga vi är påatt skapa ett bra klimat i våra byggnader, och detpekades på hur mycket vi slösar med resurser pågrund av dåliga kunskaper om detta.Enligt vad man sade är det fem gånger dyrare attkyla luft än att värma den. Vi använder mer energioch får en dålig arbetsmiljö på grund av att vi inte harklarat detta. Det är viktigt att få in sådana aspekteroch att vara mycket tydlig också när det gäller alltbyggande. Vi kan förbättra även det befintliga byg-gandet.Detta var en liten utvikning. Jag tycker att det äroerhört viktigt att vi har ett sådant här mål och verkli-gen pekar också på de här frågorna i beslutet.Anf. 195 () replik:Fru talman! Det är möjligt att vi menar lika - detvet jag inte - men likväl är det en reservation på denhär punkten, och man kan spekulera om varför denhar avgivits.Enligt såväl utskottets majoritetstext som proposi-tionen är en varsamhet med sikte på långsiktighet,hållbarhet och återanvändning en av de grundläggan-de utgångspunkterna.I stället för att polemisera alltför mycket efter detatt sagt att uppfattningarna ärväldigt lika skall jag möjligen säga att jag är glad,vilket jag inte underströk särskilt i mitt huvudanfö-rande, att så många tycker att vi i huvudsak är överensom tagen i det här fallet. Det tolkar jag MarianneAnderssons replik till mig som en markering av. Detär jag naturligtvis väldigt glad över.Anf. 196 ()replik:Fru talman! Vi är i stort sett överens om det härbetänkandet. Det är helt klart att det är så. Vad vi villär att det tydligt skall skrivas att ett av målen skallvara just miljö och kvalitet, dvs. att vi skall ha ettmiljömål. Det blir ännu mer tydligt om man sätter uppett sådant mål. Inriktningen tror jag att vi är ganskaöverens om. Men det blir mer tydligt och kan inteförbigås när man har ett sådant mål.Anf. 197 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att jag är jättegladatt anslutit sig till och Vänster-partiets krav om ett klart och tydligt formulerat mil-jömål. Visst finns det med miljö i texten. Det finnsmycket bra i texten. Men medge, , attdet är litet pinsamt att miljö och kvalitet inte finnsformulerat som ett mål.Allting finns ju med i texten. Men några sakerlyfter vi fram i målformuleringar. Jag tycker att ut-skottet mycket väl skulle kunnat ha bifallit dessamotioner.Anf. 198 () replik:Fru talman! Jag vet inte om det var en felsägningfrån sida. I så fall utgår jag från att denstår kvar i protokollet. Visst är det så att kvalitet finnsmed i målformuleringarna. Det är just det som är detandra målet, dvs. att kvalitet och skönhetsaspekterinte skall underställas kortsiktiga ekonomiska övervä-ganden.Dessutom, vilket utskottet har instämt i, står i pro-positionen: Ett sådant synsätt utgår från kravet pålångsiktig användbarhet från materialtillgång, teknik,produktions- och distributionsvillkor samt från hus-hållen med ekonomiska resurser och naturresurser.Det är precis detta det handlar om. Om man i förarbe-tena arbetar in den här texten har man ju tagit ställ-ning i sak. Denna markering framgår mycket tydligt.Anf. 199 () replik:Fru talman! Då tycker jag att vi hade kunnat enas iutskottet om ett särskilt miljö- och kvalitetsmål.Anf. 200 () replik:Fru talman! Det är precis det målet som jag nyssläste upp.Anf. 201 () replik:Fru talman! Det är tydligt att inteanser att det finns någon motsättning angående ettmiljömål. Det borde i sådant fall också finnas enmajoritet för detta, men det finns inte. Det är fortfa-rande tre partier som skulle vilja ha ett sådant miljö-mål.De andra målen, , är också be-skrivna i propositionstexten. Behövs de inte då? TrorÅke att det vore klokt om vi resoneradepå samma sätt som han gör? I så fall skulle vi krävaatt också de utgår från texten, men det gör inte vi. Viär kloka och lyhörda för vad som bör stå i målformu-leringarna.Vi har Dalen och somexempel. Det finns många andra exempel på sjukahus. Arkitektur är inte bara det som är vackert, utandet är även det som är funktionellt och långsiktigthållbart. Av den anledningen borde ett särskilt miljö-mål lyftas fram i målformuleringarna. Det är en såviktig sak som vi förmodligen skulle kunnat enaskring.Jag tror att felet är, , att det intefanns med i regeringens proposition från början.Anf. 202 () replik:Fru talman! Jag har citerat ur regeringensproposition. Där framgår att det i ett av de sex målen,nämligen det andra, står att kvalitets- och skönhetsas-pekter inte skall underställas kortsiktiga ekonomiskaöverväganden. Om ordet miljö inte står just i rubrikenförändrar det ingenting i sak. Texten i propositioneningår i förarbetena som underlag till riksdagsbeslutet.Det är det som är styrande för det fortsatta arbetetmed den arkitektur-, form- och designpolitiska platt-formen vi just nu skall anta.Anf. 203 () replik:Fru talman! liksom alla andra vetatt det är viktigt att det finns med sådana nyckelord imålbeskrivningen. Vi hade önskat att miljö skullekunnat stå som ett nyckelord i en målbeskrivning. Jagtycker att socialdemokraterna borde ha kunnat bjudapå det i utskottet.Anf. 204 () replik:Fru talman! Det här blir en strid om påvens skägg.Jag kan fortsätta med att tala om för , i den mån hon inte har bekantat sig med detnärmare, vad som sägs i majoritetstexten. : Förlängd livslängd på investeringar i produkteroch fysisk miljö kan uppnås genom att ge produkternahög kvalitet, inte minst hög estetisk kvalitet.Det är precis samma tema i det här fallet. Om viskall komma överens föreslår jag att ansluter sig till majoritetens förslag.Anf. 205 ():Fru talman! Den telefonkatalog som vi fick i fjolgav oss bilder av svensk form när den var som bäst.Årets kataloger visar på några av de mest intressantauppfinningarna, i samarbete med landetsbästa industridesigner. Jag tror att det är precis somÅke sade. Det finns många tecken i tidenpå att det börjar växa fram ett brett engagemang kringdesign- och formfrågor.Det är ett angeläget program som regeringen läg-ger fram, och det av två skäl. För det första handlarfrågor om skönhet, form och design om livskvalitet.Det tror jag kulturutskottets ledamöter kan uttryckabättre än jag. Sekretariatet för framtidsstudier visadeför att frågor som skönhet och godmiljö kommer att spela en allt större roll i framtiden.Vi vill ha vackert runt oss. Det bidrar till harmoni.Det är fint att utskottet och regeringen inte barasett till det som man traditionellt bryr sig om när mantalar om de estetiska frågorna utan också om sådantsom liksom järnvägsstatio-ner och annat. Till skillnad från trorjag att det är betydelsefullt att de estetiska frågornamarkeras i denna typ av lagstiftning. Jag tror att despelar roll. Jag är också övertygad om att de spelarroll när det gäller och att vi be-höver komma tillbaka till det tänkande som prägladede första miljonprogramsområdena, sådana som Rostaoch Baronbackarna i Örebro.För det andra spelar kvalitetsfrågorna en väldigtviktig roll på framtidens arbetsmarknad. Vi måsteförnya och utveckla svensk industri för att möta dekrav som gäller . Då är det som ÅkeGustavsson var inne på. Människor vill ha god miljö.De vill ha hållbara varor. I hållbara varor ligger ocksåatt det skall vara vackra, användbara och funktionellavaror.Om skall konkurrera, och det skall Sveri-ge, på framtidens marknad är det kvalitet och nytän-kande som gäller. När var ett stort land inomkonsumtionsvaruindustrin var också svensk kvalitetett viktigt begrepp. Designen spelade en viktig roll fördet. tillhörde de riktigtstora designnationerna. Jag hoppas att det program vibehandlar kommer att bidra till att vi snart gördet igen. Det finns många goda förutsättningar medden formtradition vi har i markerar att den motion vi lämna-de in från Örebrobänken är tillgodosedd. Vibegärde att tillväxt- och sysselsättningsfrågorna skulleges en framträdande roll i politiken för form och de-sign. Regeringen har kompletterat programmet ochtydligt fört in dessa frågor i det första målet i pro-grammet.Utskottet ställer sig bakom ett målmedvetet arbeteför produktutveckling. Det är jag glad för. Jag ärövertygad om att det spelar roll för både jobben ochtillväxten att formfrågorna blir en del av den svenskanäringsprofilen.Men det räcker inte med målen, och det räckerinte med de tydliga budskapen om näringslivet. Detbehövs också handfasta åtgärder för industridesignoch formgivning också på det näringspolitiska områ-det. Där behöver vi göra mer.Det finns betydelsefulla frågor i propositionen,t.ex. analysen av högskoleutbildningarna på formom-rådet och markeringarna på forskningsområdet. Dettogs ett viktigt steg i och med den regionalpolitiskapropositionen, då man markerade vikten av att desig-nen används i det regionalpolitiska utvecklingsarbetetinom näringspolitiken. Men i det här programmetbehandlas i första hand arkitektur- och formfrågor,vilket också märkts i själva hanteringen av ärendet.Det är kultur- och bostadsutskottet som hanterat detoch inte t.ex. näringsutskottet. Jag hoppas att behand-lingen skall bli avstamp för mer av konkretionpå det näringspolitiska området och att vi kommerytterligare en bit längre när det gäller möjligheternaatt använda form och design i det svenska agerandetinom handelspolitiken.Jag hoppas också att vi gör ytterligare insatser förde små och medelstora företagen. Svensk industride-sign gör mycket , mina vänner här i kammaren,men med ett väldigt begränsat ekonomiskt belopp. IStockholm gjorde man ett försökdå man tillsammans med satsade mellan1 och på uppsökande designinsatseri små och medelstora företag. Det gav mycket finaresultat. Det bidrog aktivt till att man fick fram pro-duktidéer med ett marknadsvärde på kanske 500 mil-joner kronor. Det är en signal om att detta är ett om-råde där det går att åstadkomma väldigt mycket medsmå medel. Men regeringens och förhåll-ningssätt kan spela en viktig roll, liksom även det stödvi kan ge.Det finns andra områden där det finns skäl att age-ra. Kan man stödja utvecklingen av det centrum förmarknad och design i Bergslagen som man nu arbetarmed på ?Slutligen, fru talman, vill jag säga att detta är ettbra avstamp. Jag har stora förväntningar på att såvälregeringen som andra statliga organ, liksom kommu-ner och län, kommer att jobba vidare för att vi skallkomma igen och för att verkligen skall bli detvi en gång var: en av de ledande designnationerna.Jag tror att vi har alla förutsättningar att bli det.Anf. 206 () replik:Fru talman! Jag skall läsa ett par stycken ur den nubefintliga lagtexten för att visa vadjag menar. I 3 kap. 1 § står att byggnader skall ha enyttre form och färg som är lämplig för byggnadernasom sådana och ger en god helhetsverkan. Ändringarav en byggnad skall utföras varsamt så att byggnadenssärdrag beaktas och dess byggnadstekniska, historis-ka, kulturhistoriska, miljömässiga och konstnärligavärden tas till vara.Man har här bytt ut ordet "särdrag" mot"karaktärsdrag". Jag tror inte att det är lättare för endomstol att fatta ett annat beslut på grund av detta.Man har också lagt till orden "estetiskt tilltalande" iden första av paragraferna. I det elfte kapitlet skriverman bl.a.: Utöver de uppgifter harenligt övriga föreskrifter i denna lag skall nämndenverka för en god byggnadskultur samt en god stads-och landskapsmiljö.Jag tycker att detta är precis allt man kan kräva . Även där har man bara plockat in orden"estetiskt tilltalande." påpekadenågot som berörde det som sade,nämligen att det har gjorts en del referat till domstolarhär. Men som vi vet är det tolkningen av lagstiftning-en som är avgörande, oavsett vilka lagar vi stiftar här.Anf. 207 () replik:Fru talman! Jag vet inte om är ju-rist, men jag är det inte. Jag skall inte ta en debatt omjuridiken med honom. Däremot vill jag gärna refereratill ett samtal jag hade med , SvenskForms chef, . Han markerade huroerhört viktiga de politiska signaler är som sänds utpå olika arenor när det gäller formfrågorna. De mar-keringar som görs i lagtexten är tydliga politiska sig-naler.Jag tror inte att är nöjd med allajärnvägsstationer och annat byggande som skett underett antal decennier. Jag tror inte heller att han tyckeratt allt som hänt på vägområdet är bra. Däremot trorjag att han har observerat att det nu pågår en intres-sant utveckling, bl.a. inom ramen för ochandra statliga myndigheter. Därför tycker jag att detär naturligt och riktigt att vi också markerar det för-hållningssättet i lagtexten. Det är inte så, LennartFridén, att de lagtexter vi antar här enbart fyller enfunktion för domstolarna. De är också mycket viktigasignaler från det här huset till dem som har att tilläm-pa dem, t.ex. olika myndigheter. Jag är övertygad omatt de spelar en roll både nu och på lång sikt.Anf. 208 () replik:Fru talman! De viktigaste signalerna som vi sänderut är att vi och socialdemokraterna faktiskt varit över-ens om t.ex. de sex målpunkterna för arkitektur- ochformpolitiken. Det kan också sägas vara ett slagsläsanvisning för de lagar som finns på det här områ-det. Det är så man skall gå till väga. Vi vet att manmed lagstiftning utan tvekan också skapar en rigiditet.Skall man kunna utvecklas utan att stän-digt behöva ändra lagar, måste man agera på det härsättet. Man har en typ av ramlagstiftning och klarasignaler, t.ex. i form av målsättningspunkter, sådanavi nu skall anta.Anf. 209 () replik:Fru talman! På en punkt vill jag väldigt gärna vararigid. Det är inte bara här och , i en allmän debattom det positiva i skönhetsvärden, som skallslå fast dessa saker. Det gäller också långsiktigt. Viantar nu ett program som inte enbart är ett debattin-lägg utan som faktiskt är ett program där riksdagenhar ambitioner att långsiktigt påverka utvecklingen avden byggda miljön. Det tycker jag är bra. Det skall vita ansvar för.Det är jättekul, , att vi är eniga ifråga om förhållningssätt. Det vore ännu roligare ommoderaterna ville ta litet praktiska konsekvenser avdet.Anf. 210 ():Värderade talman! Jag och några andra folkpartis-ter har i en motion, Kr32, pläderat för att man skall hafler trainee-platser och ökade praktikmöjligheterinom t.ex. arkitekturområdet. Jag tycker att de öns-kemålen har tillgodosetts tillfredsställande i utskotts-majoritetens text. Att jag begär ordet för att redovisadetta beror på att och , somframför liknande önskemål i motioner, inte har nöjtsig med utskottets skrivning. Det kunde verka konstigtom inte också jag, som hade liknande yrkanden, re-serverade mig. Men har man nått så långt som vi hargjort och det står i betänkandet att utskottet instämmeri vad motionärerna anför och förutsätter att regeringentar hänsyn till det, är det nästan litet av okynne attreservera sig. Därför nöjer jag mig med att belastakammaren med detta korta inlägg. Jag yrkar alltsåbifall till betänkandet i dess helhet.Anf. 211 ():Fru talman! Okynnet skulle väl i så fall vara att gåupp i talarstolen och vara domare över andra partierssätt att reservera sig. Det kan ju helt enkelt vara så attMiljöpartiet och har olika kvalitetskravoch att krav är litet högre.Överläggningen var därmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )21 § betänkande 1997/98:KrU16FilmfrågorAnf. 212 ():Fru talman! Film är en av de kulturyttringar somnår många människor i hela landet. Många var väl desom egentligen trodde att film på bio näst intill skulleförsvinna i och med att TV:ns och videons fram-marsch gjorde det möjligt för oss att se filmer hemma.Men så har det ju inte blivit. Intresset för film på bioär fortsatt stort.Vilka filmer är det då vi kan se på bio? Och vilkaär det som har chans att göra det? av defilmer som vi ser är från . Resten är i stort settsvenska, med nordiska inslag. En ytterst liten del ärfrån övriga och övriga världen. Man kan alltsåsäga att filmutbudet är väldigt snett. Filmerna frånövriga och övriga världen når i stort sett ald-rig utanför storstäderna över huvud taget, och de visasockså under en mycket kort tid.Populära filmer har också svårt att nå ut i landet.Man skyller på brist på kopior och på att det är dyrtatt framställa sådana. Blir filmerna särskilt populärafår de gå litet längre på biograferna i storstäderna.T.o.m. de som har fått löfte om att få en kopia ute ilandet får inte det.Detta är naturligtvis inte tillfredsställande. Detfinns mycket att göra inom filmens område. Detta harflera orsaker. Marknadsdominansen från är stor,och ett par stora aktörer dominerar marknaden i Sve-rige. Detta bidrar till att vi har en sådan här situation.Jag önskar att vi kunde ha fått ett nytt filmavtal ,som åtminstone hade kunnat avhjälpa några av de härbristerna. blev det inte så. Det blev inget nyttavtal, utan i stället en förlängning av det nuvarande.Vi vet att videobranschen också hoppar av.Nu får vi leva med den situation som vi har ett tagtill. Vi vet att regeringen avser att återkomma, underden här månaden t.o.m., med filmfrågorna. Då får vianledning att precisera oss litet mer när det gällerfilmen.Utskottet har behandlat ett antal motioner omfilm och samlat dem i betänkandet. En av de frågorsom behandlats, där har ett motionsyr-kande, gäller de regionala resurscentrum som hållerpå att byggas upp ute i landet. Detta är något väldigtpositivt. Det mest kända och framgångsrika är nogFilm i Väst med säte i . Jag gjorde ettbesök där . Det var ganska imponerande att seall den verksamhet som bedrivs där och den kompe-tensuppbyggnad som sker inom flera kulturområden.De arbetstillfällen som genereras inom kultursektorn iindustristaden är också något som ärmycket intressant.Centerpartiets ena motionsyrkande går ut på att dehär resurscentrumen skall byggas ut för att få enlandsomfattande täckning. Utskottet delar den upp-fattningen, och det är väldigt positivt.Det andra yrkandet gäller att det statliga stödet tilldessa regionala resurscentrum också skall kunna an-vändas för långfilmsproduktion. Det är självklart attsådan produktion till allra största delen måste finansi-eras på annat sätt, och det sker också naturligtvis.Men vi i tycker att det är litet klåfingrigtatt förbjuda att en liten del av pengarna också skullekunna användas just till detta ändamål. Man är räddatt verksamheten med långfilm skulle kunna tränga utallt annat. Men jag tycker att vi skall ge de regionalaresurscentrumen förtroendet att själva avgöra dettaoch fördela sina resurser till olika produktioner. Själv-fallet skall man också producera kortfilm, film förbarn och ungdom och allt det som vi tycker är viktigt.Jag tror att man kan ta det ansvaret. Därför yrkar jagbifall till reservation nr 4.Jag har också ett särskilt yttrande som handlar omen utvecklingsfond för filmproduktion. Miljöpartiethar en reservation om detta, och hartidigare haft en motion om det. Vi har inget yrkandejust , och därför pekar jag på detta i ett särskiltyttrande. I övrigt yrkar jag bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet.Anf. 213 ():Fru talman! Trots ökad filmkonsumtion sjunkerfaktiskt besökssiffrorna på biograferna. Biografer iglesbygd stängs, och stora biokomplex växer fram ivåra storstadsområden.Vi konsumerar i allt högre grad filmer via videooch TV. Man kan säga att det kollektiva seendet påfilm har minskat. Det är därför viktigt att kommuner-na tar ett ökat ansvar för filmvisning. Kommuninvå-narna måste kunna fortsätta att titta på film kollektivtäven i glesbygd. Man kan t.ex. anordna filmvisning påfritidsgårdar, på bibliotek, i Folkets Hus m.m. i dekommuner där det inte finns någon kommersiell bio-graf. Jag kan även tänka mig att kommunerna går inoch med kulturmedel försöker stödja de biografer someventuellt kommer att tvingas lägga ned.I och med kulturpropositionen 1996 fastslogs attäven film skulle vara en av de kulturella uttrycksfor-merna. Film skulle jämställas med konst, musik, teateroch dans. Det anser vi i vara helt rik-tigt. Man skall inte se film som en industri och ex-portvara som man bara gör pengar på. Därför är detviktigt att vi har en aktiv filmpolitik som bygger påkvalitetskriterier.Om man dessutom tänker tillbaka på den debattsom fördes mellan kl. 9 och 14 inser man attfilm måste värnas som kulturell spegling - inte somförmedlare av porr och våld. Genom att stärka dekulturella aspekterna värnas kvaliteten i filmproduk-tionen. Filmen blir en kulturyttring som vi mår bra avoch kan njuta av utan att vi blir aggressiva och går utoch begår våldshandlingar av olika slag.