prot · GL0979 · 1998-03-12 00:00:00 — gör ett inlägg där han utgårfrån att det han har hört på radio kan tas tillintäkt för en samlad uppfattning om vad som har sketti det förflutna. Det är en helt otroligt långtgåendekonklusion baserad på uppgifter i medier.Jag kan försäkra att jag anser att det är mycketvärdefullt att bedriva vetenskaplig verksamhet somundersöker hur vårt land har styrts. Men att därifrånvilja legitimera den ståndpunkt som avseratt driva eller driver, nämligen att borde blimedlem i Nato, är helt orimligt.Det finns ingen anledning för oss att ha en annanåsikt än att vi skall kunna fortsätta att driva vår alli-ansfria säkerhetspolitik och i framtiden.Anf. 54 ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart att Sverigehar haft ett intimt samarbete med Nato på marinens,flygets och underrättelsesidans område under de se-naste 40-50 åren. Många medborgare måste känna sigtotalt grundlurade. Ett parti - - som harvarit sigillbevarare i neutralitetspolitiken måste kännasig fullständigt grundlurat när denna typ av uppgifterkommer fram.Uppgifterna sipprar fram , år efter år.Det behövs inga vetenskapliga undersökningar för attgöra klart att det har varit på detta sätt och att detfinns en konflikt mellan högtidstalens retorik och denförda politiken.Min fråga återstår: Kan vi som vill att somden naturliga konsekvensen gå med i Nato litapå att det även fortsättningsvis kommer att finnas enklyfta mellan ord och handling?Anf. 55 Försvarsminister ():Fru talman! Det är ganska otroligt att man får höraav en vetenskapsman att det inte behövs några veten-skapliga undersökningar för att kartlägga det svenskasamhällets utveckling. Att ta påståenden som icke ärvetenskapligt granskade och icke är insatta i ett veten-skapligt sammanhang som utgångspunkt för att påståatt det har förekommit en systematisk lögnaktighet,eller att en sådan skulle fortvara, är helt otroligt.Jag tycker att vi har all anledning att be t.ex. Riks-bankens Jubileumsfond och andra vetenskapliga insti-tutioner att släppa fram forskare för att undersöka detsom har varit. Att låta vetenskapliga prövningar avdet förflutna ge oss vår syn på samhällets utvecklingär en del i vårt sätt att styra Sverige.AlliansfrihetenAnf. 56 ():Fru talman! Vi åberopades i den föregående frå-geställningen, och jag vill gärna säga att det är viktigtatt föra debatten om säkerhetspolitiken på ett seriöstsätt. Alliansfriheten ligger fast, och alla som har följtden frågan vet att det handlar om huruvida man villansluta sig till artikel 5 i Natofördraget eller inte.Neutralitet är ett folkrättsligt läge som uppstår i enkonflikt, för att göra det hela kort. Min frågeställninggäller i stället om försvarsministern känner till attmotsvarande kontakter äger rum mellan För-svarsmaktens företrädare och stormakten på ettsådant sätt att alliansfrihetens trovärdighet kan ifråga-sättas.Anf. 57 Försvarsminister ():Fru talman! Nej, några sådan kontakter förekom-mer inte. Det förekommer kontakter i materielsamar-betsfrågor. JAS Gripens motor, t.ex., är av ameri-kanskt ursprung, vilket är väl känt. Det är självklartatt det innebär ett samarbete i ett sådant mycket vik-tigt materielprojekt.Det förekommer också samarbete på utbildnings-sidan. Det gäller utbyte av officerare på kurser, osv.Det förekommer också inom ramen för Partnerskapför fred övningar som har till syfte att på olika sättöka samverkansförmågan mellan försvarsmakter föratt man skall kunna genomföra fredsbefrämjande ochfredsskapande missioner.Det är den typ av samverkan som förekommer.Förstärkningar till skola, vård och omsorgAnf. 58 ():Fru talman! Jag har en fråga till är säker på att känner till attsituationen inom skolan, vården och omsorgen ikommuner och landsting är mycket svår. När vi harsagt att pengarna inte räcker, att det kommer att varafärre anställda än 1996, trots de nya s.k. Pers-sonpengarna, har vi fått höra att man inte vill göra dehär satsningarna med lånade pengar. fick vi i förr-går veta att riksgälden räknar med att vi skall kunnaamortera 10-20 miljarder på statsskulden -har det ju talats om att i bästa fall uppnå ettjämnt läge, budgetbalans.Min fråga är: Är beredd att idetta läge verka för att en del av de här pengarnaanvänds för att ge de nödvändiga förstärkningarna tillskola, vård och omsorg?Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! De 16 miljarder som regeringen harsatsat i vården, omsorgen och skolan enligt program-met kommer naturligtvis att betyda oerhört mycket fördessa verksamheter, och det har dramatiskt ocksåförändrat planeringsförutsättningarna. Därmed intesagt att det inte skulle behövas mer pengar, men ut-vecklingen får visa hur det förhåller sig på den punk-ten. Det finns ju många kommuner som inte har det såsärskilt lysande ställt.Johan åberopar pro-gnos, som antyder att det kan bli ett större överskottän vad man har trott. Det är naturligtvisglädjande, men vi skall inte börja slarva. Det arbetesom regeringen, socialdemokratin tillsammans medCenterpartiet, har utfört får inte på någon punkt för-därvas. kan vi betala reformer med våra egnapengar, och så får man avgöra om de extra pengarsom möjligen kan komma skall användas för att skapanya jobb inom vård och omsorg eller för att amorterastatsskulden, det senare är ju heller inte ett så dåligtalternativ.Anf. 60 ():Fru talman! är säkert medvetenom att de tillskjutna 16 miljarderna är en ganska litendel av de pengar som har berövats kommuneroch landsting. Man skulle kunna säga att det handlarom en liten delåterbetalning. Vi är helt överens om attdet inte får slarvas, men situationen inom skola, vårdoch omsorg är sådan att vi faktiskt inte får slarvadär heller. Det kan bli oerhört allvarligt om det intetillförs mer medel till skola, vård och omsorg. De nyaprognoserna måste därför leda till att regeringen om-prövar anslagens storlek och skjuter till mer pengar.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Vi får inte förringa betydelsen av de16 miljarderna. De betyder oerhört mycket för kom-munernas och landstingens verksamhet och naturligt-vis för människorna i vården, omsorgen och skolanoch för dem som berörs av att vi har en bra vård,omsorg och skola i . Regeringen har sett tilldetta genom att inte minska statsbidragen till kommu-ner och landsting och genom den här påspädningen.När jag sade att det finns olika alternativ som re-geringen kan diskutera menade jag att ränteutgifternai dag, , är den största utgiftsposten istatens budget. Det gäller därför att få ned den. Får vined ränteposten betyder det att vi får mer pengar tillviktiga samhällsområden som vård, omsorg och skola.Regeringen har ännu inte speciellt diskuterat dessafrågor. Vi får först se hur säkra Riksgäldskontoretsberäkningar är och vilket utrymme vi kan få.Det finns alltså olika alternativ, olika möjligheter.Ett alternativ är att betala av på statsskulden, ett annatatt satsa på att minska arbetslösheten och få fram nyajobb och ett tredje alternativ är naturligtvis att satsamer pengar på de viktiga samhällsområdena vård,omsorg och skola. Regeringen är väl medveten ombehoven på alla de här områdena, och vi skall helatiden se till att vi icke fördärvar det vi har uppnått isvensk ekonomi.Anf. 62 ():Fru talman! Vi kan inte vara säkra på hur mycketsom kan amorteras. Däremot kan vi vara säkra på desiffror som har visat att neddragningarna 1997 varmycket större än vad som tidigare befarades. Detkommer alltså även med de nya pengarna att varafärre anställda inom kommuner och landsting år 2000än 1996. Detta kan inte få inträffa.Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! Glöm inte bort, , attsvensk ekonomi tidigare befann sig vid randen tillkollaps. Från det läget har regeringen i samarbete medCenterpartiet lyckats åstadkomma att vi detta år haruppnått balans i våra affärer. Vi räknar därför med attkunna göra satsningar på de samhällsområden som vianser vara viktiga, dvs. vård, omsorg och skola. Ut-gångspunkten måste vara att inte fördärvadet som vi har uppnått. De pengar vi får utrymme förskall vi använda på ett sådant sätt att slutresultatet blirännu mer pengar till viktiga samhällsområden. Dåutesluter jag inte att man också kan amortera av påstatsskulden, för det betyder lägre räntor och merutrymme för satsningar, men det är naturligtvis ocksåmöjligt med direkta satsningar på olika samhällsom-råden. Vi måste ändå veta att det är medegna pengar, icke lånade, som vi gör de här insatser-na.Jordbrukets produktionskostnaderAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern.Jordbruksministern besökte gårdar i , och lantbrukare klagade då på för högaproduktionskostnader gentemot andra EU-länder.Svaret från jordbruksministern blev att övriga EU-länder kommer att höja sina miljöskatter. Tror jord-bruksministern att det kommer att finnas några lant-brukare kvar i , med den konkurrenssned-vridning som föreligger? Finns det några propåer omatt övriga EU-länder kommer att höja sina miljöskat-ter?Anf. 65 Jordbruksminister ():Fru talman! Smålänningar är ett segt släkte, medstark kärlek till sin bygd och sitt jordbruk. Det fickjag bekräftat vid besöket. Det är min bestämda över-tygelse att det kommer att finnas ett levande jordbrukkvar i Småland.Det jag sade om vad som pågår inom den europe-iska unionen baserar sig bl.a. på vad miljökommissio-nären Ritt sade när hon var i förnågra dagar sedan. Hon redogjorde då för att maninom den europeiska unionen nu arbetar för att ökaavgifter för sådan verksamhet som är skadlig för mil-jön. Hon tyckte också att vi i var ett bra ex-empel på hur man aktivt kunde arbeta med de härfrågorna. Jag välkomnar att man inom den europeiskaunionen ökar sitt ansvarstagande också i andra länderför jordbrukets skadliga miljöeffekter. Det kommernaturligtvis att leda till att det blir mindre av konkur-renssnedvridning mellan jordbruk i olika delar avunionen.Anf. 66 ():Fru talman! Jag delar naturligtvis jordbruksminis-terns uppfattning om att smålänningar är ett segtsläkte - jag kommer ju själv därifrån.Det handlar om småskalighet, höga omkostnaderoch små enheter med små jordbruk. Det är egentligenett miljöarbete som utförs av lantbrukarna exempelvisi och på det småländska höglandet. Jag skallinte dra några gränser, men jag tycker att dessa lant-brukare på många sätt har blivit missgynnade gente-mot den norra delen av . Vi lyfter inte störreskördar på våra hektar i än vad man gör iNorrland. Jordbruksministern behöver noga övervägavad som skall till för att skapa möjligheter för dessalantbrukare att över huvud taget existera och finnaskvar på sina jordbruk i Småland.Anf. 67 Jordbruksminister ():Fru talman! Betingelserna för att bedriva jordbrukär förstås olika i olika delar av landet. Det är ingensjälvklarhet att samhället alltid skall träda in ochkompensera den jordbrukare som har sämre betingel-ser för sitt jordbruk än vad man har i de riktigt godadelarna av landet, t.ex. . Huruvida vi gör deteller inte avgörs av den politiska viljan, att vi t.ex. harett mål om att det skall finnas ett jordbruk i hela vårtland, att jordbruket skall vara regionalt fördelat. Dåfattar vi beslut i regering och riksdag och bestämmeross för att fördela resurserna. Huruvida vi har denpolitiska viljan avgörs i sin tur också av vilka andraangelägna behov vi har att prioritera. Det fördes nyssen diskussion om angelägna behov inom vård, skolaoch omsorg.Det är min och regeringens uppfattning att vi skallstyra regionalpolitiska resurser och miljöresurser föratt bevara jordbruket t.ex. på det småländska höglan-det men också i . Exakt hur det skall gå tillhar vi en ständigt pågående diskussion om, t.ex. justnu med anledning av en rapport från Jordbruksverket.Reglerna för EU:s jordbruksbidragAnf. 68 ():Fru talman! Vi har 80 elever från komvux i Al-ingsås och på läktaren. Från en av dem harjag fått en fråga till jordbruksministern. Det gällerförstås EU. Många bönder upplever att reglerna föratt söka bidrag är oerhört krångliga. Det är tjockapärmar, krångliga blanketter och anvisningar somkommer sent. Det är också väldigt detaljreglerat.Är det också ministerns uppfattning att det är såhär krångligt att söka bidrag från EU, och vad tänker iså fall regeringen göra åt det?Anf. 69 Jordbruksminister ():Fru talman! I grunden är min uppfattning attmyndigheterna är till för medborgarna, inte tvärtom.Alla myndigheter har ett ansvar att göra medborgar-nas arbete så enkelt som möjligt, t.ex. att fylla i blan-ketter. Det finns en ständig sådan strävan mot att detskall bli enklare, i det här fallet både hos och hos regeringen.Ett skäl till att det är krångligt just på jordbruketsområde är att vi har omfattande jordbruksstöd och attdet finns ett krav från samhället i övrigt att vi skallvara säkra på att de pengar som fördelas till den härsektorn kommer till rätt mottagare och att man följerde regler som finns. Vi vet ju också att det finns dis-kussioner om att det ibland fuskas med stöd. Jag trorinte att jordbrukare är mer benägna än andra att göradet, men det är viktigt att man har ett system som sertill att reglerna följs. Och det är naturligtvis viktigtockså ur böndernas egen synpunkt att kunna ge sam-hället i övrigt garantin att de stora resurser vi avsättertill den här sektorn kommer till korrekt användning.Anf. 70 ():Fru talman! Självklart är det så att regler skallföljas. Men det verkar som om det lätt kan bli miss-förstånd på grund av det här krånglet. Om en bondegör fel är dessutom sanktionerna ganska hårda. Är detAnnika uppfattning att sanktionerna ärrimliga i förhållande till hur lätt det är att göra miss-tag?Anf. 71 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är oerhört svårt att svara generelltpå den frågan. Jag vet utifrån de kontakter jag har viabrev, telefon och besök ute i landet att det finnsmånga människor som känner sig klämda, trängda ochilla hanterade i de system och regelverk som samhäl-let har satt upp för dem. Det är min ständiga ambitionatt vi skall göra förändringar som underlättar, somförenklar regelverken så att alla människor som är ikontakt med myndigheter blir behandlade med re-spekt och bemöts på ett bra sätt. Självfallet kan jaginte garantera att det alltid går till så . Men vi hart.ex. skrivit in i årets regleringsbrev för Jordbruksver-ket att verket skall präglas av en serviceanda i förhål-lande till alla dem man har att möta i sin dagliga verk-samhet. Det är ett av många uttryck för en ambitionatt underlätta på det här området.Iranskt medborgarskapAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till inrikesministern.Det gäller det beslut som regeringen fattadeom att det inte bör ställas villkor ombefrielse från iranskt medborgarskap som förutsätt-ning för att bli svensk medborgare - ett beslut som jagtycker är mycket glädjande.Det som däremot bekymrar mig litet är att jag intenågonstans har kunnat se att regeringen har gått ut ochinformerat om det här. Jag har inte hittat något press-meddelande, ingenting på hemsidan med informationfrån , ingenting i någon tidning osv. Jagtycker att det här är ett viktigt beslut som måste nå ut.Myndigheterna är ju till för medborgarna, som jord-bruksministern sade.Min fråga är: Hur har regeringen medverkat till attdetta beslut når dem som det berör?Anf. 73 Inrikesminister ():Fru talman! Jag har efter den tragiska händelsesom skett på fått ta över ansva-ret för de här frågorna. Upp till allt annat har jag nubörjat sätta mig in i dem. Jag hoppas att riksdagsle-damoten har förståelse för det.Ann-Kristin Føsker påpekar dock en riktig sak. Ärdet så att vi har brustit i information skall jag omedel-bart ta med mig det hem, och då skall vi bli bättre.Anf. 74 ():Fru talman! Jag har full förståelse för det problemsom har uppstått i samband med det tragiska. Men attjag säger det här beror också på att det är mångairanier som har ett s.k. villkorsbeslut som är tidsbe-gränsat. Om de inte har möjlighet att ta del av det nyabeslutet hinner deras tid löpa ut, vilket innebär att demåste börja om från ruta 0 och ansöka om nytt med-borgarskap, gå hela vägen och dessutom ta kostnadenen gång till. Därför vill jag trycka på att det är oerhörtviktigt att det här når ut till dem som berörs.Anf. 75 Inrikesminister ():Fru talman! Återigen: Jag skall ta hem detta tilldepartementet. Vi skall se till att vi får ut den härinformationen. Jag delar uppfattningen att det är vik-tigt. Vi skall se till att det här blir känt.Social utslagningAnf. 76 ():Fru talman! Jag har en fråga till blir chockerad varje gång en tiggare kommertill mig och vill ha pengar till övernattning. Det finnsfler och fler tiggare i , fler och fler utelig-gare och hemlösa.Jag vänder mig till , som ävenhar erfarenhet som KU:s ordförande. I vår grundlag,regeringsformens första kapitel, står det så här: "Denenskildes personliga, ekonomiska och kulturella väl-färd skall vara grundläggande mål för den offentligaverksamheten. Det skall särskilt åligga det allmännaatt trygga rätten till arbete, bostad och utbildning - --. "Det här måste vi sätta in i ett stort sammanhang.Det är uppenbart att den utveckling är inne inu bryter mot grundlag. Vad tänker rege-ringen göra åt detta?Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att redovisa minglädje över att tar upp en sådanhär fråga. Det visar att ledamöter och visom är aktiva i politiken bekymrar oss för utveckling-en i landet. Jag har i mina anförandensagt att jag hoppas att vi till varje pris lyckas förhind-ra en utveckling i mot den situation manhar i många av de stora städerna ute i världen, därantalet uteliggare och tiggare är väldigt stort. Vimåste vara på vår vakt mot en sådan utveckling.Det finns naturligtvis ingen genväg till att förhind-ra detta. Vägen är att bekämpa arbetslösheten och setill att vi får ett anständigt samhälle när det gällervård, omsorg och service. Jag tror att mycket av dethär beror på att vi har haft en hemsk arbetslöshetunder . Unga människor har sökt jobb meninte fått några, och har man inga pengar till hyranhamnar man till slut i att tigga på gatan. Då kommerman också lätt in i det drogberoende som vi vet att såmånga ungdomar har fastnat i. Det här är naturligtvisen samhällsutveckling som måste förhindras.Storstadskommittén har behandlat de här frågorna,och den fråga som har rest skalljag gärna föra med mig till den kommittén.Anf. 78 ():Fru talman! Jag är mycket tacksam över att fråganbehandlas och kanske får den här grundlagsvinkling-en. Jag tycker att det är väldigt viktigt att vi följervåra grundlagar.Förut, för säg , hände det att män-niskor tiggde. Men då visste man att det var någraudda, frihetslängtande personer som hade valt det här.Då visste man att det fanns sociala myndigheter. Detfanns ett skyddsnät. Alla hade rätt till bostad, allahade rätt till arbete, alla hade rätt att få sina grundläg-gande behov tillfredsställda. är man inte lika säkerlängre. Det här är en fruktansvärd utveckling. Det ärverkligen inte eftersträvansvärt att likna kontinentensstora städer och andra stora städer i världen. Vi fårinte ha den utvecklingen i Sverige.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Det är många som säger att människorväljer arbetslöshet, beroende av droger osv. Det trorjag inte ett dugg på. Om det finns någon är det ytterstaundantag.Det finns alltid orsaker till att människor kommer ien besvärlig social situation. Jag tror att arbetslöshe-ten därvidlag är en av de värsta bovarna. Därför gällerdet för oss att fortsätta kampen mot arbetslösheten. Vihar ordnat upp landets ekonomi och därmed fått re-surser att sätta in mängder av åtgärder för att ge folkjobb. Jag tror också att det är oerhört viktigt att reso-nera i de banor som vi har gjort tidigare i den härfrågestunden, dvs. att vi skall satsa på vård, omsorgoch skola - ett bättre samhälle, ett tryggare samhälleoch ett anständigt samhälle.Återigen: Jag hoppas att vi kan bära med oss detankar som har fört fram vid den-na frågestund. Jag skall se till att Storstadskommitténfår tillgång till dem i sitt arbete.Det fria handredskapsfisketAnf. 80 ():Fru talman! I går fick jag ett samtal från en yrkes-fiskare i . Det samtalet var,skulle jag vilja säga, ett rop på hjälp. Den här yrkes-fiskaren arrenderar sitt fiskevatten och har , ochkommer att få, en ökande konkurrens från entreprenö-rer som säljer fiskesafarier till svenska och utländskaturister. Dessa entreprenörer gör det med stöd avreformen om det fria handredskapsfisket.Var det detta som var syftet med denna genomför-da reform?Anf. 81 Jordbruksminister ():Fru talman! Nej, det var inte det som var syftetmed reformen. Syftet var i stället just att ge människortillgång och möjligheter till rekreation. Jag måste sägaatt också jag ser med oro på en situation där den härmöjligheten används för att bedriva yrkesmässig verk-samhet som på ett allvarligt sätt försvårar möjlighe-terna för de licensierade aktiva yrkesfiskarna i områ-det.För dagen har jag dock inte någon enkel lösningpå problemet. Detta är en fråga som vi då och då haranledning att diskutera. Det här är dock ett problemsom vi på departementet funderar över.Anf. 82 ():Fru talman! De yrkesfiskare som bor bofast i skär-gårdarna utgör ju den främsta garantin för en levandeskärgård. Jag skulle vilja råda jordbruksministern attverkligen fundera över hur vi skall lösa frågan.Jag upprepar: Vad kan man tänka sig att göra föratt komma till rätta med detta?Anf. 83 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tror inte att det här är den typ avkonflikt eller motsättning som vi enkelt löser genomett beslut. Jag är övertygad om att riksdagsbeslutet omdet fria handredskapsfisket har ett mycket starkt stödoch en stark förankring samt att detta är något som viockså i fortsättningen vill värna.Jag delar uppfattningen att det är viktigt att vi kanha ett kustnära småskaligt yrkesfiske och att vi måstearbeta för att detta yrkesfiske garanteras bra villkor,både nu och i framtiden.Vi har frågan under uppsikt och vi arbetar vidaremed den men någon enkel lösning en gång för allatror jag, tyvärr, inte att vare sig jag eller någon annankan åstadkomma när det gäller den här typen av pro-blem.TjänstesektornAnf. 84 ():Fru talman! Jag tänkte dra nytta av näringsminis-terns närvaro här i kammaren. Som bekant är arbets-lösheten i väldigt hög. Inteminst byggsektorn är hårt drabbad. Ungefär var tredjebyggnadsarbetare är arbetslös.I går presenterade tre partier, däribland Kristde-mokraterna, ett förslag som man samlats kring. För-slaget går ut på att man skall införa ett system med enskattereduktion om för privatpersoner somgenomför reparationer t.ex. i sitt hushåll; detta till ettbelopp av . Det här innebär attpriset halveras direkt vid köpet jämfört med hur det ärmed dagens regler. Sysselsättningen ökar och svar-tjobben inom en hårt utsatt sektor minskar.Kan vi förvänta oss från näringsministern och hansansvarsområde något regeringsförslag under inneva-rande vår?Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! Regeringen jobbar just nu med vår-budgeten. Det prioriterade området när det gällertjänstesektorn är att se till att vi får en situation därden offentliga sektorn kan behålla sina anställda inomomsorgen och vården.Vi har en ökande sysselsättning inom den privatasektorn. Den privata sektorn har ökat med ungefär100 000 arbetstillfällen . Däremothar det varit en fortsatt krympning inom den offentli-ga sektorn.Det ekonomiska utrymme som vi har skapat underden här perioden har vi genom det särskilda anslagettill kommunerna, de , tänktanvända för att förhindra en fortsatt minskning avsysselsättningen i kommunerna. Det är vår priorite-ring att tjänstesektorn skall säkras i första hand genomatt vi kan behålla anställda som tar hand om våragamla på sjukhem och ålderdomshem samt i hemmet.Anf. 86 ():Fru talman! Jag tror inte att man skall ställa dessasaker mot varandra. Genom att fler människor hararbete inom den privata sektorn ökar ju antalet skatte-betalare. Skatteintäkterna ökar alltså och fler männi-skor kan få arbete inom vård, omsorg och skola. Jagtror att den motsättning som regeringen ibland försö-ker måla upp är falsk och oriktig. Genom att underlät-ta för företag att starta, driva och utveckla sin verk-samhet får vi en starkare ekonomi i landet.