prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — 375 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 129 s, 17 c, 18 v, 16 mp, 10 kdFör res. 3: 66 m, 18 fpFrånvarande: 32 s, 14 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 9 (ändrat EG-direktiv med hänsyn till offentlig-hetsprincipen)1. utskottet2. 5 (fp, v, mp)Votering:213 för utskottet62 för res. 574 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 66 m, 17 cFör res. 5: 18 fp, 18 v, 16 mp, 10 kdFrånvarande: 31 s, 14 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU15 SchengensamarbetetMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:231 för utskottet39 för res. 15 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 66 m, 15 c, 17 fp, 9 kdFör res. 1: 2 s, 2 c, 1 fp, 18 v, 16 mpAvstod: 4 s, 1 kdFrånvarande: 31 s, 14 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 2 (tidpunkten för godkännande)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:233 för utskottet16 för res. 226 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 66 m, 15 c, 17 fp, 9 kdFör res. 2: 16 mpAvstod: 4 s, 2 c, 1 fp, 18 v, 1 kdFrånvarande: 31 s, 14 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 3 (parlamentarisk kontroll)1. utskottet2. 3 (v, mp)Votering:233 för utskottet34 för res. 38 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 66 m, 15 c, 17 fp, 9 kdFör res. 3: 18 v, 16 mpAvstod: 4 s, 2 c, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 31 s, 14 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 4 ()1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:233 för utskottet34 för res. 48 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 66 m, 15 c, 17 fp, 9 kdFör res. 4: 18 v, 16 mpAvstod: 4 s, 2 c, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 31 s, 14 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 5 (innehållet i SIS)1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:232 för utskottet34 för res. 57 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 64 m, 15 c, 17 fp, 9 kdFör res. 5: 18 v, 16 mpAvstod: 3 s, 2 c, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 31 s, 16 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 6 (datasäkerhet)1. utskottet2. 7 (c, fp, kd)3. res. 6 (v, mp)Förberedande votering:46 för res. 736 för res. 6193 avstod74 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Eva och (båda s) anmälde attde avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja.Huvudvotering:191 för utskottet42 för res. 741 avstod75 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 64 mFör res. 7: 1 m, 15 c, 17 fp, 9 kdAvstod: 3 s, 2 c, 1 fp, 18 v, 16 mp, 1 kdFrånvarande: 31 s, 15 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 7 (viseringsfrågor)1. utskottet2. 8 (v, mp, kd)Votering:209 för utskottet62 för res. 84 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 66 m, 15 cFör res. 8: 18 fp, 18 v, 16 mp, 10 kdAvstod: 2 s, 2 cFrånvarande: 31 s, 14 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 8 (samverkan om asylpolitiken inom EU)1. utskottet2. 9 (fp, mp)Votering:216 för utskottet34 för res. 924 avstod75 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 64 m, 15 c, 9 kdFör res. 9: 1 m, 18 fp, 15 mpAvstod: 2 s, 2 c, 18 v, 1 mp, 1 kdFrånvarande: 31 s, 15 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 9 (transportörsansvaret)1. utskottet2. 10 (m)3. res. 11 (v, mp, kd)Förberedande votering:66 för res. 1061 för res. 11148 avstod74 frånvarandeKammaren biträdde res. 10.Huvudvotering:142 för utskottet65 för res. 1068 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.För utskottet: 127 s, 15 cFör res. 10: 64 m, 1 kdAvstod: 3 s, 2 m, 2 c, 18 fp, 18 v, 16 mp, 9 kdFrånvarande: 31 s, 14 m, 10 c, 8 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 10 (resursfrågor)1. utskottet2. 12 (m, kd)Votering:159 för utskottet74 för res. 1240 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 128 s, 15 c, 16 fpFör res. 12: 65 m, 9 kdAvstod: 2 s, 2 c, 1 fp, 18 v, 16 mp, 1 kdFrånvarande: 31 s, 15 m, 10 c, 9 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 14 (fortsatt förföljande)1. utskottet2. 14 (v, mp)Votering:232 för utskottet34 för res. 147 avstod76 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 65 m, 15 c, 16 fp, 9 kdFör res. 14: 18 v, 16 mpAvstod: 3 s, 2 c, 1 fp, 1 kdFrånvarande: 31 s, 15 m, 10 c, 9 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdMom. 15 (anslutning till )I detta moment föreslogs godkännande av avtal ochprotokoll vilka till viss del innefattar överlåtelse avmyndighetsutövning till främmande stat.För bifall härtill krävdes att beslut fattadesantingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ord-ning som gäller för stiftande av grundlag.Av förslaget framgick att lagen önskades bli antagen iett enda beslut.För bifall härtill krävdes således att minst tre fjärde-delar av de röstande förenade sig om beslutet. Beslutfattades genom omröstning med omedelbar rösträk-ning.Votering:231 för bifall39 för avslag4 avstod75 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande hade röstat ja och kammarenhade således bifallit utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 124 s, 66 m, 15 c, 16 fp, 10 kdFör avslag: 2 s, 2 c, 1 fp, 18 v, 16 mpAvstod: 4 sFrånvarande: 31 s, 14 m, 10 c, 9 fp, 4 v, 2 mp, 5 kdUlf () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten votering.På förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum onsdagen den 22 april.7 § betänkande 1997/98:SoU18NarkotikafrågorAnf. 190 ():Herr talman! ser mycket allvarligtpå att det i flera länder finns grupper som aktivt före-språkar en legalisering av användningen av narkotika.Dessa grupper vill avkriminalisera allt bruk av narko-tika. Ett enigt socialutskott föreslår i det betänkandesom kammaren nu behandlar att skall göraett enhälligt avståndstagande från dessa destruktivapropåer.Socialutskottet anser det som ytterst angeläget attregeringen med kraft fortsätter att bekämpa alla kravpå legalisering av narkotika såväl nationellt som in-ternationellt. måste fortsätta att aktivt drivasin inställning i FN, i , i EU och i Nordis-ka rådet. Exempelvis utgör det kommande FN-mötetom narkotika ett viktigt tillfälle för vårt land att re-dovisa våra skäl för en restriktiv narkotikapolitik.En nödvändig förutsättning för framgång interna-tionellt är att våra egna nationella insatser är tydligaoch att vi kan visa på en enig restriktiv hållning. Enuppluckring av narkotikapolitiken, liksom en legali-sering av narkotiska preparat, kan aldrig accepteras.En sådan politik strider mot bestämmelserna i deinternationella narkotikakonventionerna och är ettmycket allvarligt hot mot folkhälsan.Spridningen av hiv och aids bland injektionsmiss-brukare bidrar, liksom nya preparat på marknaden, tillökad oro för framtiden. Flera europeiska länder upp-lever en kraftig uppgång av det tunga narkotikamiss-bruket och den dödlighet som alltmer följer i narkoti-kamissbrukets spår.Narkotikan hotar inte enbart människors liv ochhälsa. Narkotikaprofitörerna hotar också heladen sociala, ekonomiska och demokratiska utveck-lingen i flera länder. Inte minst gäller detta i tredjevärlden. Hanteringen ger förskräckande exempel påden miljöförstöring, den rättslöshet och det våld somen hämningslös narkotikahandel för med sig. Helakedjan från produktion via distribution till konsum-tion måste attackeras. Insatserna skall samordnas, ochkampen måste vara uthållig.Sedan blivit medlem i EU har motstån-darna till knarklegaliseringen fått ytterligare en starkoch hög röst som stöd. Det innebär också att Sverigefår hjälp, stöd och förutsättningar för att bekämpasmugglingen av narkotika.Samtidigt måste vi bedriva den ovillkorligt hårdapolitik mot allt bruk av narkotika på våra egna gatoroch torg som varit ett kännemärke för vår narkotika-politik. Men det gäller också att sprida vår syn tillandra länder; att det är lika viktigt att bekämpa utbu-det som efterfrågan. Jag anser att bestämtskall ta avstånd från de tendenser till knarklegalise-ring som förekommer ute i Europa.Som medlem i EU skall i samarbete medlikasinnade länder verka för en kompromisslös kampmot narkotikabrotten. Genom ett utökat internationelltsamarbete där vi svenskar skall vara med och aktivtdelta i beslutsfattandet och genom att utnyttja olikaländers erfarenheter inom detta område, förstärker vimöjligheterna att vinna kriget mot världens i särklassstörsta organiserade brottslighet.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till utskottetshemställan.Anf. 191 ():Herr talman! Det är med glädje jag kan konstateraatt utskottet är överens i den här frågan. Vi vet attdroger, och i synnerhet då narkotika, hör till de svå-raste uppgifter vi har. Det gäller inte bara att bekämpanarkotikan utan också att bekämpa brottsligheten. Jagtycker att vår ordförande i socialutskottet har gjort ettbra framträdande här. Låt mig instämma i det ochyrka bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 192 ():Herr talman! Med det här betänkandet, och meddet tillkännagivande till regeringen som ett enigtutskott gör i detta, vill socialutskottet manifestera denmycket stora enighet som finns mellan de politiskapartierna i , och därmed också hos det svenskafolket, för kravet på ett narkotikafritt samhälle. Syftetmed denna enighet är att internationellt och inom deteuropeiska samarbetet mycket kraftfullt markera attSverige som nation inte tänker ge vika en tum för denarkotikaliberala krafter som finns på olika håll ivärlden och i Europa.Narkotikabruket och den illegala handeln mednarkotika är ett allvarligt hot mot hela mänsklighetenoch mot arbetet med att skapa en bättre social välfärdrunt om i världen. Ett särskilt stort hot är det motfolken i de fattiga delarna av världen.Även här i har vi blivit alltmer utsatta förden internationella narkotikabrottsligheten. Det kaninte nog understrykas hur viktigt det är vi med allaförenade krafter - både från samhällets sida och somenskilda medborgare - gör allt som står i vår makt föratt bekämpa narkotikan och dem som hänsynslöst föregen sprider lidande och död bland ungamänniskor.Den markering som kommer att göra ioch med att man antar detta betänkande kan inte miss-förstås, och inte heller adressen. Jag yrkar bifall tillhemställan i betänkandet och instämmer för övrigt idet som ordföranden i socialutskottet gav uttryck för.Anf. 193 ():Herr talman! Det är alltså ett enigt utskott som stårbakom detta tillkännagivande till regeringen om vårmålsättning, ett narkotikafritt samhälle, och vårt av-ståndstagande till de liberaliseringskrafter som finnshär och var ute i och i världen.För en gångs skull är detta inte ett tillkännagivan-de att se som en kritik mot regeringen, utan det är attse som ett stöd för regeringen i dess kontakter medEU och med övriga internationella organ, FN, WHO,osv. Vi vill alltså tydligt här markera att vi står eniga ivår målsättning, ett narkotikafritt samhälle, och motdessa legaliseringssträvanden.Det är viktigt att det inte bara blir här i kammarensom vi står och uttalar denna enighet utan också t.ex.när FN har ett specialmöte om droger och en drogfrivärld och att vi då åter markerar vår mål-sättning. Vi kan då förvänta oss att det dyker uppmotkrafter. Och är det viktigt att det syns väldigttydligt var riksdag står.Jag skall inte upprepa vad som har sagts här avordföranden, vice ordföranden och vill bara understryka vikten av de förebyggandeinsatserna - att man över huvud taget inte skall testanarkotika - och vikten av att ungdomar har det här iryggmärgen som en reflex när de åker ut i världenframåt sommaren. De kommer nämligen att mötamycket mer av drogliberala krafter. Jag hoppas attFolkhälsoinstitutet, skola, föräldrar och andra numedverkar till att ungdomarna har detta med sig ibagaget.Slutligen tycker jag också att det är viktigt att denforskning som pågår om vad det är som händer ihjärnan, med bl.a. signalsystemet och som leder till atten del människor utvecklar ett beroende, får stöd ochatt vi utifrån den kunskapen kan hjälpa människor attkomma ur sitt missbruk.Med det anförda vill även jag yrka bifall till hem-ställan i detta betänkande.Anf. 194 ():Herr talman! Jag vill också instämma i det som detidigare talarna har sagt. Jag har inga avvikande syn-punkter. Jag tycker också att det är värdefullt att vikan ena oss kring ett sådant här uttalande. Jag tror attdet är nödvändigt om vi skall påverka politiken iEuropa, vilket vi ibland högtidligt talar om, att vi ivissa frågor kan samlas och enas kring ett kraftfulltuppträdande.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betän-kande.Anf. 195 ():Herr talman! Narkotikaproblemet kommer för-modligen aldrig att kunna lösas, men vi måste ändåarbeta för ett narkotikafritt samhälle. Det måste varavår målsättning. För att vi över huvud taget skallkunna nå varaktiga resultat måste vi alla samverka -politiska partier, tull, polis, olika frivilliga organisa-tioner och enskilda.Det är även viktigt att vi på det här området har ettbra internationellt samarbete. Vi måste tillsammansagera mot alla drogliberala idéer. Det är också viktigtatt samhället agerar kraftfullt mot langningen, efter-som den är förutsättningen för att narkotika sprids.Samhället måste arbeta för ett tidigt ingripande närman misstänker narkotikabruk.Det är med stor tillfredsställelse som vi ser att re-geringen nu tillsätter en , ettkrav som ställts av RNS, narkotikafrittsamhälle, och som bl.a. vi i har nappat påoch föreslagit i vår narkotikamotion. Vi hoppas verk-ligen att representanter från samtliga riksdagspartierfår möjlighet att ingå i den kommande kommissionen,eftersom det är viktigt att vi tar reda på det goda sam-arbetet som finns när det gäller dessa frågor.En annan viktig fråga som vi har tagit upp är attåtgärder måste vidtas som gör det möjligt att snabbtstoppa nya syntetiska droger. Här har vi blivit tillgo-dosedda genom att regeringen kommer med en pro-position på det här området. Vi utgår från att denpropositionen är kraftfull och kan leda till snabbaingripanden från samhället när det dyker upp nyanarkotiska preparat.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga att jaghoppas på ett fortsatt gott samarbete över alla parti-gränser när det gäller narkotikafrågorna och andraviktiga frågor.Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 196 ():Herr talman! Det är ganska sällan som man kaninstämma i det som alla ens kolleger i ett utskott harsagt, men det vill jag göra. Jag känner en stor stolthetöver detta betänkande, över att vi som företrädarefrån alla partier med kraft, tydlighet ochglädje kan tala om för svenska folket att vi på alla sättvill arbeta för ett narkotikafritt samhälle. Det är ensignal som är tydlig, och jag hoppas att den tas emotmed tacksamhet och glädje i vårt samhälle. Jag hop-pas också att den här sortens debatter, när vi alla äröverens, också skall kunna få genomslag i mediernaoch att inte bara konfrontationen skall sö-kas.Herr talman! Med det anförda vill jag också yrkabifall till hemställan i detta förnämliga betänkandefrån socialutskottet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Hälso- och sjukvårdsfrågorFöredrogsSocialutskottets betänkande 1997/98:SoU12Hälso- och sjukvårdsfrågor (skr. 1997/98:51)Anf. 197 ():Herr talman! Jag tror att många av oss för någonmånad sedan på TV såg en gammal dam som skulle fåsitt knä opererat. Äntligen skulle smärtan vara över.Äntligen skulle hon få litet mer livskvalitet. Hon hadeförberett sig. Men dagen innan hon skulle läggas in påsjukhus kommer dråpslaget. Hon får inte komma.Operationen skjuts upp på obestämd tid.Detta är omänskligt och ovärdigt ett samhälle somskall kalla sig civiliserat. Att få hjälp när man är svagoch sjuk bör vara en självklar rätt, så mycket mer dåman betalar skatt just för att vara säker på att få hjälpnär man behöver den. Men då nekas man. Man blirtillsagd att ställa sig i kön. Och när man är frammeflyttas man tillbaka igen.Så är det i Socialdemokraternas , herr tal-man. Man kan inte vara säker på att få vård. Där heterdenna medborgarrätt pengar. Man måste ha råd attbetala skatt för att få vård som man sedan inte får närman behöver den. Sedan måste man ha råd att köpavård vid sidan om för att vara säker på att få någonvård.Herr talman! Jag besökte för några dagarsedan. Där har man, som på så många ställen i landet,långa köer till gråstarrsoperationer. Ändå har mandolt det verkliga behovet, köns verkliga längd, genomatt skärpa operationsindikationerna. Mantror att man spar resurser genom att låta människor seallt sämre. En operation kostar . Det sparman, men man tvingar i stället fram hemhjälp ochhjälpmedel till mycket högre kostnader. Vilket eko-nomi, herr talman! Vilken humanitet!För människor som står i vårdkö är avväntan av onödig smärta och onödigt lidande.Det är viktigt att det slås fast att vårdköerna är ettsystemfel beroende på att vården är en planekonomimed närmast totalt utförarmonopol. Köer är ett känne-tecken på en socialistisk ordning. Ju längre köer,desto mer socialism eller ju mer socialism, destolängre köer. Det är generella krakteristika.Köer är ett kvitto på en vårdorganisation som intefungerar. Det har inte i första hand med resurser attgöra. Man spar inte samhällsresursergenom att ställa folk i kö. För en väntande personberäknas den genomsnittliga samhällsekonomiskakostnaden till per månad.Herr talman! Efter den socialdemokratiska van-skötseln av vården var ett av den borgerliga regering-ens första beslut att införa en vårdgaranti.Garantin i kombination med ett omfattande förnyelse-arbete i de borgerligt styrda landstingen innebar attvårdköerna snabbt minskade. är vi tillbaka i denkösituation som den borgerliga regeringen fick ärva1991. Tragedin för de enskilda patienterna är uppen-bar.Vi moderater anser att vårdgaranti börvidareutvecklas. Patienternas valfrihet i vården måsteöka. Villkoren för privata vårdgivare måste förbättrasså att konkurrensneutralitet skapas mellan offentligaoch privata vårdgivare. Utgångspunkten bör varaföljande:Patienten skall för samtliga medicinskt motiveradediagnoser ha rätt till behandling inom tre månaderfrån första undersökningstillfället då vårdbehovetkonstaterades.Patienten skall ha frihet att välja såväl vårdgivaresom adekvat behandlingsmetod. Denna valfrihetskall omfatta samtliga godkända vårdgivare i såvälsluten som öppen vård, inklusive privata vårdgiva-re.Patienten skall ha rätt att välja sjukhus i hela lan-det.Patienten skall ha rätt till s.k. second opinion, dvs.ha rätt att inhämta en kompletterande bedömningav annan läkare.Remisskrav till privata vårdgivare skall inte fåförekomma.Herr talman! till hösten 1997minskade antalet privata läkare och antaletsjukgymnaster med 7 ½ %. De privata alternativendör. Förbudet mot ersättningsetableringar måste av-skaffas samt fri etablering gälla för läkare och sjuk-gymnaster. Vi anser också att åldersgränsen för rättenatt erhålla sjukvårdsersättning bör slopas.Det är viktigt att även andra legitimerade vårdgi-vargrupper än läkare och sjukgymnaster ges möjlighetatt bedriva verksamhet. För patienterna innebär det enökad valfrihet, för vårdgivarna en frihet att prövanågot nytt och för vården en stimulans till utvecklingtill allas nytta.Så länge vi har landstingen kvar anser jag att deskall koncentrera sin verksamhet på hälso- och sjuk-vården. Av de som lands-tingets verksamhet kostar går en fjärdedel tillannat än hälso- och sjukvård. Har man utgångspunk-ten att sjukvården är landstingens viktigaste uppgift ärdet svårt att hävda att landstingen inte har råd medsjukvård. Om sjukvårdens problem är bristen på re-surser vore det naturligt att finna dessa inom ramenför landstingens befintliga resurser, inom den befintli-ga verksamheten. En kritisk prövning och prioriteringav landstingens resurser har utan tvekan mycket meratt ge jämfört med att nya skattemedel tillförs för attundvika prioriteringar.Herr talman! De här åtgärderna måste till för att viskall komma till rätta med de värsta följderna ochoarterna när det gäller den socialdemokratiska vård-politiken. löser vi dock inga problem i vårdengenom att vidta smärre justeringar och komplettering-ar i landstingssystemet. Ett system som fungerar såilla att köerna tillåts fördubblas på bara ett halvt årskulle i vilken annan organisation som helst leda tillatt hela systemet i sina grunder sattes i fråga - meninte inom vården. Man inbillar sig att problemen lösesgenom mera pengar till en organisation som så oftaoch så grundligt har visat att den är oförmögen attleva upp till kraven. Det är egendomligt - ja, faktisktobegripligt - att man fortfarande okritiskt accepterarplanhushållning inom vården när planhushållninginom varje annat område visat sig vara ett sällsyntuselt sätt att producera och fördela välstånd.En väg att lösa problemen skulle vara en obliga-torisk hälsoförsäkring som alltså omfattar alla med-borgare och där ingen får avvisas.Hälsoförsäkringen skulle omfatta det som i dagryms i ersättningen till sjukvårdshuvudmännen, dendel av landstingsskatten som avser sjukvård, ersätt-ningen för läkemedel samt en del av sjukpenningför-säkringen och förtidspensioner som avser rehabilite-ring. Försäkringsavgiften för den enskilde fastställs avriksdagen. tilldelas medel ur denhär avgiften, naturligtvis med avdrag för det som gårtill det statliga ansvaret för sjukvården. Pengarnaföljer patienten, vilket innebär att sjukvården organi-seras helt och verkar utifrån patienternas behov. Detbör jämföras med dagens landstingssystem som rentteoretiskt ger rätt till vård men som saknar förmåga attleverera sådan när den behövs. Detta i sin tur har letttill dagens alltmer desperata tal om bristen på resur-ser.Herr talman! Det är uppenbart att förändringarsom har skett inom den s.k. psykädel - för att hoppaöver till ett annat område - inte har fungerat tillfreds-ställande. Även de psykiskt sjuka måste omfattas avpersonkretsen i LSS. I samband med budgetarbetet ihöstas föreslog Moderata samlingspartiet ett stimu-lansbidrag på till kommunernaför att dessa mer aktivt skulle jobba med den härglömda gruppen. Det står vi givetvis kvar vid.Ytterligare ett område som tas upp bland alla yr-kanden som föreligger i betänkandet är detta medaborter. Fri abort är tillåten fram till utgångenav artonde havandeskapsveckan, om inte speciellaskäl föreligger. Efter den artonde veckan är det Soci-alstyrelsen som lämnar tillstånd för abort. I praktikenaccepteras inte aborter senare än den tjugonde havan-deskapsveckan; detta i undantagsfall. Praxis är attaborter inte godkänns efter tjugoandra veckan.Eftersom som är , med tan-ke på felmarginal vid bedömning, kan överleva ochutvecklas till helt normala barn måste man fråga sigom så sena aborter som är möjliga över huvudtaget skall förekomma. Jag är övertygad om att det,om inte ändrar de allmänna råden vadgäller rätten till abort efter artonde veckan, kommerkrav på att man genom lagstiftning skall begränsadenna rätt.Det har gått nuvarande abortlagutformades. Stora framsteg har skett som kan påverkaden enskildes beslut. Samhällets värderingar har ock-så ändrats . Sådana förändringar göratt lagstiftningen riskerar att bli obsolet. Ett tecken pådet ser vi just i osäkerheten och den olikabehandlingen av aborterade . Olösta etiska frå-geställningar föreligger. Det finns därför skäl att fun-dera över en lagöversyn. Detta har verkligen aktuali-serats under de senaste dagarna.Herr talman! I proposition 1994/95:142 föreslogregeringen att en kvinna som genomgår abort skulleha rätt att få stöd och råd efter genomförd abort. Dettaantog hela men det är otillräckligt.