prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — Vi vill skapa ett Nordenspolitiska torg, där ledande parlamentariker och rege-ringsledamöter samlas bred diskussion om centrala frågor för Norden.Europafrågorna har en självklar plats på agenda, och uppgift är t.ex.att samverka i frågor av betydelse inom EU och EES.Där kan de nordiska länderna agera utifrån en grund-läggande värdegemenskap och sammanfallande in-tressen. Vi anser därför att det är naturligt att ävenEU-parlamentarikerna ges en möjlighet att ingå somvalda ledamöter i de nationella delegationerna.Vi vill skapa ett samarbetsorgan för riksdagsleda-möter. Vi anser att skall främja ettkontinuerligt samarbete mellan de nationella parla-menten. Det kan ske genom att de traditionella utskot-ten i de olika nordiska parlamenten samarbetar medvarandra.Ordförandelandets utskott utövar då ett aktivt le-darskap och ansvarar för den politiska agendan. Ett århar t.ex. det svenska socialutskottet ansvarat för attaktualisera frågor och sammankalla till möten medmotsvarande utskott i de andra länderna. Initiativentas i de nationella utskotten, och frågorna bereds avdessa gemensamt. Förslag kan sedan lämnas till rådetsstyrelse för beslut i . har det administrativa ansvaret församarbetet inom sitt område under ett år.Vi vill också, fru talman, skapa ett närmare sam-arbete med parlamentariker från de baltiska länderna.Vi anser därför att parlamentariker från de baltiskaländerna regelbundet bör bjudas in dels till session, dels till relevanta utskottsmöten, dettaför att stärka samarbetet mellan och de baltis-ka staterna. Vid behov kan en del av den årliga ses-sionen av ägnas åt en särskild baltisksamarbetssession, men de baltiska parlamentarikernaskall också vara välkomna att delta under hela mötet.Utskotten avgör själva om baltisk närvaro är önskvärdvid ett visst sammanträde. Den baltiska församlingensjuridiska utskott har t.ex. uttryckt ett önskemål om ettgemensamt möte med närområdesut-skott för att diskutera gemensamma problem när detgäller den organiserade kriminaliteten i våra närområ-den. Detta kan vara en första början.Fru talman! Jag har med detta förmedlat den vi-sion som vi moderater har om ett framtida nordisktsamarbete, ett samarbete som kan bli en angelägenhetför alla parlamentariker och inte enbart för vissa ut-valda. Men för att detta skall kunna ske och bli verk-lighet måste vi faktiskt handla , inte bara tala omdet.Utrikesutskottet har positivt besvarat flera av våraförslag men avstyrkt möjligheten att nominera denationella EU-parlamentarikerna som ledamöter äventill . Jag yrkar därför bifall till reserva-tion 1 och i övrigt bifall till hemställan i utrikesutskot-tets betänkande.Anf. 163 ():Fru talman! Det nordiska samarbetet bedrivs påflera nivåer och i många former. Det har en djupfolklig förankring, baserad av realtfolkligt samarbete. Detta ger en unik legitimitet. Dennu snart formella samverkan inom Nor-diska rådets ram har lett till att nordiskt samarbete ären del av vårt nationella samhällsliv.I utredningen nytta slogs fast att allt sam-arbete inom skall vara till gagn för ländernamen också för de enskilda människorna.Det betänkande vi nu behandlar ger både en godöverblick och en bred provkarta över det formella ochdet reella nordiska samarbetet. Jag tror, fru talman, attdet är viktigt att vi parlamentariker ser vår roll somidégivare och pådrivare. Allt samarbete går inte gnis-selfritt, och det finns många hinder och trösklar somman behöver forcera.Samarbetsministern och regeringen skall hållasräkning för att man kommer med en så pass gedigenskrivelse som man gör. Med detta följer man upp detsom inleddes , nämligen att till riksdagenrapportera vad regeringen inom det nordiska minister-rådets ram har haft för sig under gånget verksamhets-år.Även om vi har frågor som särskiljer de nordiskaländerna från varandra har vår nordiska historia ochvår nordiska kultur gett en samhörighet mellan folkensom är starkare än det som särskiljer. Nordiskt samar-bete kan vid en ytlig betraktelse se ut att vara mycketdisparat. Det handlar om en geografiskt väldigt storayta där huvuddelen är glest bebyggd, mycket storaklimatskillnader, olika politiska traditioner osv.Dessutom sker det nordiska samarbetet i en snabbtföränderlig tillvaro när det gäller ekonomi och politik,kultur och välfärd, arbete och handel - för att nunämna några viktiga samarbetsprogram.Jag noterar med tillfredsställelse att det önskemålsom jag själv har uttalat här i kammaren om särskiltstöd till information också har lett till att informa-tionsbutiken här i har fåttett särskilt stöd. Nordisk politik är så viktig att vi inteskall undanhålla en seriös och vittförgrenad informa-tion. Detta kanske är särskilt viktigt då det europeiskaär ett allt starkare inslag också i svensk och nordiskpolitik. Därför är min förhoppning att det också gesmöjlighet för samarbetsministern att engagera sigtidsmässigt på ett sätt som gör att frågorna kan beva-kas. I det förgångna har vi ju sett exempel på att nor-diskt samarbete inte alltid har prioriterats, och det harsnabbt blivit tecken på stagnation. Ta detta som ettglatt hejarop att inte spara några ansträngningar då detgäller att utveckla det nordiska samarbetet! Jag ärmedveten om att statsrådet har andra viktiga uppgif-ter, men just därför är det viktigt att också dettakommer med i trängseln av uppgifter.Jag tror för egen del att svenska och nordiska in-satser för t.ex. fredsarbete ut mot framför allt tredjevärlden - där bistånd och utveckling, handel ochtekniska framsteg är mer angeläget än någonsin - ärviktigare än t.ex. vår egen export av materiel som kanbåde skada och döda; detta sagt med tanke på detansvarsområde som statsrådet har inom regeringen.I regeringens skrivelse tas utvecklingen i Nordensnärområde upp. Man pekar bl.a. på de omvälvandeförändringarna i länderna på andra sidan Östersjön.Detta har också varit en av utgångspunkterna förreformeringen av det nordiska samarbetet. Inte minstde tre baltiska länderna har stått i centrum för Nordis-ka rådets intresse, men också en utbyggnad av samar-betet med nordvästra , ochArktis.I det sammanhanget har jag återkommit till fråganom att en viktig del här är vårt eget västerhav. Samar-betsministern sade i ett svar här att han hardetta i åtanke, och jag vill återigen påminna om frå-gan. Det är viktigt att västerhavet och hållsrent och i ekologisk balans så att fiske, turism ochkustboende inte störs. Vi har en mycket frekventkustsjöfart och närsjöfart mot både ochNorge, och det ger stora påfrestningar på havsmiljön.Signaler av och till om att det fanns planer på olje-borrning i gjorde oss alla bekymrade.En av de frågor där vill bidra till att föraarbetet vidare inom är en ökad språkförståel-se. Rapporten Det umistelige anmäler en ambition attutveckla formerna för ett ökat TV-samarbete, bl.a. föratt prioritera kultur, utbildning och forskning. Detfinns dock en betydande risk att detta kan komma avsig. Det vi har sett är att det har blivit något aven teknisk debatt om formerna för sändningen.Vi parlamentariker har i olika sammanhang tagitupp frågan om ett bredare ansvarstagande med län-dernas flyktingministrar. Vi har också aktualiserathållningen från senast, då det slogsfast att det skall vara en både generös och humanflyktingpolitik. Från ministerrådets sida har utlovatstätare samverkan i dessa frågor, och enligt regering-ens skrivelse har samrådsgruppen för flyktingfrågor,NSHS, haft fler möten än vad som har hållits tidigare.Det är bra. Flyktingfrågorna är en gemensam angelä-genhet för alla i-länder, och dit hör alla nordiska län-der.Sedan är det intressant att konstatera den oerhördaförändring som de säkerhetspolitiska frågorna hargenomgått. Också i och dess samman-hang kan vi nu diskutera sådana frågor som för baraett fåtal år sedan var tabubelagda. På bara hardet uppstått en öppenhet som vi trodde varhelt omöjlig. Vi kan nu med f.d. Sovjetrepubliker,själv, tyskar och polacker samt representan-ter för EU och Nato diskutera gemensamma säker-hetsfrågor för denna del av inom ram.Jag har för egen del i gott minne när en tung norskparlamentariker avbröt ett debattinlägg i då en finsk socialdemokrat och en norsk høyre-man diskuterade den sovjetiska hotbilden för Norden.Det väckte stor uppmärksamhet då, , att kunde ta till orda i frågor somman stadgemässigt hade fört åt sidan.Jag tror, fru talman, att det är viktigt att vi utveck-lar de samtal som pågår. Historien visar att denmänskliga särarten behöver ett faktiskt, fysiskt me-ningsutbyte kring alla frågor. Jag tror att det är såenkelt att när grannar, enskilda och länder, samtalarmed varandra, gör arbetsutbyten och har en aktivhandel och ett folkligt förankrat vardagsumgängeundanröjs de allra flesta orsaker till varför människoroch folk råkar i konflikt med varandra.Jag vill ställa några frågor till samarbetsministern.Alla frågorna har det gemensamt att de är gränsöver-skridande.Min första fråga gäller flyktingsituationen och detgemensamma och delade ansvaret i för män-niskor på flykt som når våra länder. I skrivelsen frånregeringen framgår inte hur långt man har kommit idet parlamentariska önskemålet om att få en bredareoch mer rättvis fördelning av flyktingströmmen sam-tidigt som den skall ha en human och generös inrikt-ning. Det skulle vara intressant med en kommentarfrån samarbetsministern i den frågan.Min andra fråga gäller , som skallge fri rörlighet för människor inom vår del av Europa.Det har ju talats om en särlösning för de två nordiskaländer som inte tillhör EU. Förre statsministern svarade på en direkt fråga från mig att skall tillförsäkras en nordisk inre passfrihetsom väl lever upp till dagens situation. Jag ser detsom mycket angeläget att så sker, inte minst medtanke på att har EU:s längsta gräns, dvs.landgränsen mot . Det är viktigt att en smidiggränsövergång kan upprätthållas. Min fråga blir omandra Schengenländer har synpunkter som gör attdetta kommer att försvåras.Det tredje spörsmålet är något som jag har åter-vänt till , nämligen de som bor och arbetari skilda länder, det vi brukar kalla för gränsgångare.Nu har vi inte minst från en kraftig ström avarbetskraft inom sjukvård och byggnation till Os-loområdet. Men fortfarande uppstår det problem kringgränsgångares både skattevillkor och möjligheter attfärdas med egna fordon på grund av kompliceradetullbestämmelser. Min fråga gäller om gränsgångaresmöjligheter att vara delaktiga i en fri arbetsmarknad iNorden kan upprätthållas tillfredsställande.Den fjärde frågan gäller TV-samarbetet. Jag kändemig i mitt anförande orolig för att det skulle bli enteknisk-ekonomisk fråga som hindrade nordbor, sär-skilt i våra gränstrakter, att ta del av våra grannlän-ders utbud. sägs det i rapporten och i utskottsbe-tänkandet att har inlett digitalasatellitsändningar i syfte att förbättra möjligheterna attta emot sändningarna. Det sägs vidare att det skall bliså enkelt att det inte föreligger några tekniska hinderför tittarna att själva välja utbud. Men det sägs ingen-ting om att detta skulle medföra en kraftig kostnads-ökning för den enskilde mottagaren. Det skulle varavälgörande om statsrådet kunde ge besked om lägetoch hur diskussionen förs för närvarande.Den femte och sista frågan gäller vårt gemensam-ma uppträdande i . Vid den stora miljökonfe-rensen i uttryckteregeringens företrädare hur viktigt det var med ettenhetligt nordiskt uppträdande i miljöfrågorna. Dettaskulle öka slagkraften och påverka frågorna positivt.Mitt spörsmål blir då om samarbetsministern ser detpå samma sätt som när det gäller t.ex. det monetärasamarbetet. Är det angeläget med ett gemensamtuppträdande av de tre nordiska EU-länderna, och görsdet några ansträngningar för att få en synkroniseringoch därmed en ökad slagkraft i en nordisk hållningnär det gäller det inre europeiska samarbetet?Till sist vill jag bara säga att jag tror att vi skall taväl vara på många av de fördelar vi har, bl.a. att vi haren grundläggande gemensam värdering när det gällert.ex. välfärdsfrågor, när det gäller vikten av att ha enhög sysselsättning och att hårt bekämpa arbetslöshet.Att alltfler människor kommer i arbete är en nödvän-dig förutsättning för att upprätthålla en nordisk väl-färdsmodell. går nästan ett par miljoner nordborutan arbete. Och i den nordiska rapport som arbets-marknadsministern upprättade för någon månad sedanvar man särskilt pessimistisk när det gällde syssel-sättningen i . ligger ju den på enalltför hög nivå.Fru talman! Välfärdsfrågorna är angelägna för allamedborgare. Genom har vi möjlighe-ter att stärka välfärden i hela Norden.Anf. 164 ():Fru talman! Det nordiska samarbetet har gamlaanor. Redan i seklets början visade de nordiska län-derna en framsynt och pragmatisk inställning tillframför allt konfliktlösning. Jag tänker då på hur manlöste problemet med ställning i ochden svensk-norska unionsupplösningen. Efter andravärldskriget skapades inom ramett väl utvecklat vänortssamarbete mellan kommuner ide nordiska länderna, ett samarbete som i mångafall har utsträckts också till de baltiska staterna.Det handlar alltså om ett samarbete som bedrivitsoch bedrivs på regeringsnivå och i samarbete medparlamentariker. Men det handlar också i hög grad omett samarbete på lokal nivå med bred folklig förank-ring.Det betänkande vi nu behandlar handlar dels omdet nordiska samarbetet mellan de nordis-ka ländernas regeringar, dels om en redogörelse tillriksdagen som behandlar svenskadelegations berättelse angående verksamheten under1997. Dessutom behandlas ett antal motioner somväckts med anledning av de här skrivelserna samtvissa motioner från allmänna motionstiden.Regeringen har följt upp och slutfört re-formarbete i syfte att förnya och rationalisera samar-betet. har fortsatt att verka för att effektiviseraden verksamhet som finansieras över nordiska minis-terrådets budget. Utvecklingen i närområdeoch de omvälvande förändringarna i länderna påandra sidan var en av utgångspunkterna förreformeringen av det nordiska samarbetet. Huvudmål-sättningen är att främja den demokratiska utveckling-en och övergången till marknadsekonomi i dessaländer.Som ordförandeland kommer Sverigeatt föra vidare ett antal initiativ som tagits av Norgesom ordförande . Det gäller t.ex. gemen-samma åtgärder för barn och unga, särskilt inom om-rådena kultur, utbildning och forskning, samt genom-förande av ett nordiskt ministermöte kring IT-frågor.Tyngdpunkten inom kultursamarbetet ligger på sam-arbete inom , och samarbetet bygger på denvärdegemenskap som finns mellan de nordiska län-derna och som manifesteras i den kulturella ochspråkliga gemenskapen.Fru talman! De nordiska länderna lägger stor viktvid att hantera regionala och globala miljöproblemgenom att delta och påverka den internationella mil-jöpolitiken, särskilt den europeiska miljöpolitiken,genom EU. Samarbetet inom miljösektorn har somutgångspunkt målsättningarna i den nordiska miljö-strategin som är fastlagd . Särskild viktläggs vid att nordiska prioriteringar reflekteras i EU:smiljöhandlingsprogram.För första gången i Nordisk rådets 45-åriga histo-ria diskuterades säkerhetspolitiska frågor vid en två-dagarskonferens i . Det kallakrigets slut har gjort det möjligt för de nordiska län-derna att samarbeta kring försvars- och säkerhetspoli-tiska frågor med helt nya förutsättningar. Kärnan idetta samarbete utgörs framför allt av verksamhetinom det fredsfrämjande området.Vad gäller de baltiska staterna stöder de nordiskaländerna på olika sätt upprättandet av för en stat nor-mala säkerhetsfunktioner. Det gäller t.ex. uppbyggan-de av försvar, gränsbevakning och andra säkerhets-funktioner.Anita kommer att gå närmare in påNordiska rådets verksamhet. Jag begränsar mig därförtill att kommentera den motion som ligger till grundför den moderata reservation som fogats till betän-kandet.Motionärerna yrkar bl.a. att deltagarkretsen vidNordiska rådets session skall kunna utökas med leda-möter från . Det reformarbete sompågått har inneburit en ny inriktningpå verksamheten, nya arbetsformer och ny organisa-tion. Den utvecklingen beskrivs också i redogörelsenfrån rådet. Den nya rådsorganisationen har öppnat förnya mötesformer, s.k. temamöten, där andrarådsmedlemmar och regeringsrepresentanter kan deltai debatten. Vid temasessionen om Europafrågor kundeEuropaparlamentariker, Europarådsparlamentariker,parlamentariker från de nordiska parlamentens EU-organ och andra parlamentsutskott utan att ha plats irådet delta i debatten. Även vid andra konferenser harandra än rådets ledamöter haft möjlighet att delta.Fru talman! nya konstitution ärbeslutad och genomförd sedan den 1 januari 1996.Innan några förändringar genomförs bör erfarenheterav den nya organisationen avvaktas. Innan en sådanutvärdering har kunnat ske menar vi att det inte ärpåkallat att diskutera några mer genomgripande för-ändringar av rådets verksamhet. Jag förutsätter attprincipen om nordisk nytta kommer att vara vägle-dande i rådets fortsatta reformarbete.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i betän-kandet och avslag på den moderata reservationen.Anf. 165 () replik:Fru talman! sade att Europaparla-mentarikerna hade möjlighet att delta i debatten ochatt delta i de konferenser som hade ordnats. Det äralldeles riktigt. Så har också skett. Men det är enväldig skillnad mellan att kunna delta i en konferensoch att sitta med i den beslutande församlingen, attvara med och fatta beslut i de olika utskotten, att varamed och se till att den samordning som vi så väl be-höver i det europeiska samarbetet, i det nordiskasamarbetet också sker på plats i utskotten.Det är det vi eftersträvar. Vi vill ha en större kretsav parlamentariker som också sysslar med nordiskafrågor. Nordiska frågor har en central roll också iEuropaparlamentet.Vi tycker att det är synd att utskottets majoritetinte vill tänka framåt, utan att man återigen fastnar ien struktur som inte leder fram till en dynamik i i framtiden.Vi måste tänka framåt, och vi måste göra det nu.Anf. 166 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis viktigt att man äröppen för förändringar. Man bör också utvärdera deförändringar som har skett innan man vidtar ytterliga-re förändringar. Av den anledningen har vi i utskotts-majoriteten ansett att den nya organisationen bör fåverka innan nya förändringar vidtas.Anf. 167 () replik:Fru talman! Jag kan förstå att man resonerade såförra året, då organisationen inte hade varit i kraft såmånga år. har den varit i kraft i två och ett halvtår, och den utvecklas på sitt sätt ständigt. Då bordeman kunna ge den möjligheten att utvecklas struktu-rellt.Nu finns det ett stort behov av ökade parlamenta-riska kontakter. De nationella utskotten skulle hamöjlighet att sammanträda tillsammans och beslutaom nordiska frågor. Det är i parlamentet som deslutgiltiga besluten fattas. Då vore det väldigt bra omde nationella utskotten kunde samlas på nordisk basis.Anf. 168 ():Fru talman! Jag började konkret att arbeta mednordiska frågor som medlem i 1991.Det var i inledningen till de stora förändringarna. Detvar mycket spännande. Statsministrarna tog initiativtill nyordning. Utrikespolitiken kunde börja diskute-ras. Samarbetet med inleddes, och informa-tionskontor inrättades i de baltiska länderna. Nysats-ningen på kultur var ett omdiskuterat projekt, och detvar en kraftfull markering att kulturen är kittet i detnordiska samarbetet.Våra nordiska länder har gått olika vä-gar på flera områden - främst när det gäller EU-medlemskapet och även EMU.Vi vet att det finns olikheter när det gäller nä-ringslivsstruktur och en mängd andra saker. Men -och detta är viktigt - det finns mer som förenar änskiljer oss. Det är det geografiska läget, språkgemen-skapen, vår gemensamma historia som är sammanflä-tad på många olika sätt och liknande syn på socialafrågor. Många traditioner liknar varandra. Vi har enunik folkbildningstradition som förtjänar att spridastill andra delar av världen - inte minst till Östeuropaoch utvecklingsländerna. Det är också vår syn pådemokrati och mänskliga rättigheter m.m.Vi är nog alla överens om att det är viktigt att ifortsättningen slå vakt om det nordiska samarbetet.Det finns risker för att annat internationelltsamarbete tar överhanden, att de nordiska ländernaglömmer i EU-arbetet, att det anglosaxiskainflytandet tar överhanden tillsammans med inflytan-det från . Våra språk kanske får en underordnadbetydelse - vi börjar tala engelska.Jag och många andra menar att det folkliga sam-arbetet, utbytet mellan människor, ungdomssamarbe-tet, är så oerhört viktigt. Det är själva grunden. Utanen folklig förankring av den nordiska dimensionen nårvi inte så långt på andra områden heller. Det är där del av resurserna för nordiskt samarbete skallläggas. Dessutom skall samarbete inom alla de områ-den där det går att uppnå synergieffekter, s.k. nordisknytta, naturligtvis också stimuleras.Det har hänt oerhört mycket . Bl.a.har hela organisationen inom föränd-rats. Det gäller t.ex. utskottsorganisationen.Jag tror att det är bra att bygga vidare på den or-ganisation som finns. Jag vet inte om det är denabsolut optimala samarbetsformen. Men det är viktigtatt bygga vidare. Vi skall inte bara omorganisera oss.Min erfarenhet av det nordiska samarbetet är att par-lamentarikerna bara diskuterar organisationen ochlitet innehåll. Det är farligt för det nordiska samarbe-tet. Det gäller att diskutera frågor.Därför tror jag inte på någon ny stor omorganisa-tion. Jag tror på en utveckling och vitalisering av detnordiska samarbetet och självklart en vitalisering avdet parlamentariska samarbetet.Sverige har som ordförandeland ett stort ansvar.Prioriterade områden är arbete och ekologisk hållbar-het. De är förvisso mycket viktiga områden. Men vifår inte glömma det folkliga, barn och ungdomar ochkulturen. Det gäller speciellt nu när ärkulturhuvudstad. Vi borde ha haft en del mer intres-santa nordiska projekt under kulturåret. Vi borde hahaft bättre initiativförmåga.Skrivelsen tar upp många viktiga områden somSverige prioriterar och vill bygga vidare på. Dethandlar om språkförståelsen och TV-samarbetet - dengamla frågan där vi inte har kommit särskilt långt. Nufinns det inga tekniska hinder. Problemet är kostnaderoch att få plats i och betala för den digitala världen.Det handlar om människorna verkligen vill.Nu har det gått där vi i inte harkunnat se på våra grannländers TV-program. Finnsdet egentligen någon önskan att göra det? Det storaproblemet är att få fram ett intresse för det nor-diska då det finns mycket annat som trängs om upp-märksamheten. Det är bra att frågan drivs. Den fårinte dö ut.Det är bra med ett nytt handlingsprogram för kul-tursamarbetet. Det är viktigt att arbeta med de frågor-na . Andra intressanta frågor är en analys avvälfärdssamhället och hur det passar in i den nyatiden. Konsumentpolitiken är en annan fråga.Jag kan instämma i en del av det som sade alldeles om det krångel som finns mel-lan våra länder och som vi borde kunna avskaffa.Frågan har utretts och diskuterats. Ändå finns det endel sådant. Vi borde kunna handla och få bort en delav krånglet.En annan viktig fråga är arbetet mot rasism ochfrämlingsfientlighet. Jag är inte så säker på att det ärlätt att få fram bra nordiska projekt. Mycket skall nogligga på en lokal nivå. Det är viktigt att ha detta somen profilfråga och inte låta frågorna vila. Det är mersom en symbol än konkret arbete. Men det är bra omnågon kommer på ett bra projekt.En annan fråga är minoriteternas ställning. Förnågra år sedan fick samerna status som observatörer . Jag vet inte hur de nu blir delaktiga iden nya organisationen. De har väl ingen utskotts-plats? Jag har en känsla av att de försvunnit bort ochinte är så delaktiga som i den gamla organisationen.De har tappat litet grand.Jag tror att tiden är inne att låta samerna bli full-värdiga medlemmar i . Jag tycker att vikan diskutera frågan. Det finns en mängd hinder, menom man verkligen vill är jag säker på att det går. Jagskulle vilja ha en kommentar till hur statsrådet ser påden frågan.I övrigt yrkar jag bifall till hemställan i betänkan-det.Anf. 169 ():Fru talman!