prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — Det här är det halmstrå som de drunknandegriper efter när de inte riktigt kan, vill eller vågar sägavad det är i jordbrukspolitiken som de inte håller medom.Då ägnar man sig i stället åt den här formdiskus-sionen; att saker och ting görs i fel ordning. Det härkan vara intressant, för det kanske kan vara så att denenighet som vi upplever på det övergripande planethelt enkelt inte finns när vi kommer in på de konkretadiskussionerna. Då vore det betydligt mer givande,och det skulle föra diskussionen betydligt mer framåt,om man kunde få reda på vad det är somt.ex. inte tycker om i jordbrukspoliti-ken. Vad är det som han har att invända mot i sak?Vad är det som regeringen inte får säga?Då skulle vi kanske kunna få en intressant diskus-sion. Men just detta att låtsas att man är för allting -man är för reformer, men man är också för bevarandetav den befintliga jordbrukspolitiken - det går liksominte riktigt ihop.Anf. 51 () replik:Fru talman! Jag skall inte gnöla om referensgrup-pen. Tvärtom, jag kommer gärna när ministern kallaroch jag har möjlighet att vara med.Jag tänkte också inledningsvis säga några positivasaker. Det var bra att ministern underströk att vi skallha en fortsatt gemensam jordbrukspolitik. Det tror jagär centralt; att vi inte går in på några andra spår. Detvar också bra att vi skall ha mer av gemensamma tagvad gäller miljöfrågorna och djurskyddet i EU-arbetet. Där tycker jag också att regeringen har jobbatpå ett bra sätt.Sedan var det ett par saker som jag ändå vill ta endiskussion om. Det var när ministern sade att alterna-tiven till regeringens politik, en reform av CAP,egentligen inte är ett alternativ för de svenska lant-brukarna. Det kommer att bli en nedläggning oavsettvad som händer. På den punkten håller jag inte med.Det handlar faktiskt om det här med lika konkur-rensvillkor. Ministern signalerade ju ändå att vi skallha rimliga villkor i förhållande till omvärlden. Mendet är ju det vi inte har . Det är en orsak till att vihar de här nedläggningarna.Sedan har ju faktiskt regeringen i sin regionalpoli-tiska proposition sagt att lantbruks- och skogsnäring-en inte är en framtidsbransch. Man höjer socialavgif-terna i stödområden. Det är klart att det är en annansignal jämfört med vad som annars sägs. Det är dentyp av signaler som jag tror är till nackdel för jord-bruket.Sedan har vi självklart det här med byråkratin ochdet här med båspallsmåttet. Det är sådant som ändåblir tunga bördor för lantbrukare att bära och som slårut dem. Det är på de punkterna som vi borde förändraså att vi inte får den här utslagningen.Men så till min fråga: Jag hade ju en diskussionmed . Det gällde det här med "rasktakt", eller att skynda på. När vi har hört uppräkning som gällde regeringens positionmåste jag ändå fråga: Är inte detta i rask takt ettborttagande av EG:s marknadsordningar? Eller hurligger det till? Skall ni skynda på? Jag skulle vilja haett klarläggande på den punkten, för jag tycker inte attjag fick det i det tidigare replikskiftet.Anf. 52 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig säga något om förslagen iAgenda 2000 och hur vi ser på takten i reformproces-sen. Min bedömning efter de inledande diskussioner-na är nog att det finns ett betydande motstånd mot enomfattande reform. Min bedömning är att de förslagsom kommissionen lägger fram vad gäller föränd-ringstakten över tiden innebär en ambitionsnivå somvi kan ställa oss bakom.Men - och här kommer tillägget - jag vill då gär-na se detta som en fas 1 i ett reformarbete som måstefå sin fortsättning. Det kan inte vara så att man tror attden europeiska unionens gemensamma jordbrukspo-litik i och med de förändringsförslag som här föreslåshar nått en optimal utformning. Om man tror detskulle jag vilja säga att det är en farlig uppfattningsom kan få förödande konsekvenser för den framtidajordbruks- och livsmedelsproduktionen. I mångaavseenden måste reformarbetet därefter fortsätta i enandra fas, där man ger ytterligare tyngd åt konsument-och miljökrav, inbegripet t.ex. djurskyddskrav, ochdär man ytterligare sänker prisnivåer i syfte att möj-liggöra för en export.Hur man sedan skall kompensera detta med olikatyper av stödåtgärder blir ju beroende av i vilken taktman genomför de här sänkningarna. Det kan manomöjligt stå i riksdag och ha en färdig upp-fattning om redan nu.Sedan finns det vissa delar där vi menar att det börfinnas tydligare beslut . Det gäller t.ex.mjölkkvoterna. Det måste stå klart och tydligt attdetta system skall avvecklas så att bönder vet vad dehar att rikta in sig på i framtiden.Anf. 53 () replik:Fru talman! Min slutsats av den repliken, och tidi-gare , är att jag ändå hade ganska rätt imitt anförande när jag talade om att detta är rask taktvad gäller avvecklandet av EG:s marknadsordningar.Det är på den punkten vi skiljer oss. Vi menar att viinte kan driva en politik som innebär att vi med öppnaögon slår ut stora delar av svensk ochmånga av dem som arbetar i primärproduktionen. Därskiljer vi oss åt.Sedan var det ett par andra saker som jag ocksåskulle vilja säga. Det gäller bl.a. det här med konsu-mentperspektivet. Ministern undrar varför inte det harvarit uppe. Det är mycket man skulle vilja hinna med,men min uppfattning är att konsumenterna faktisktockså efterfrågar svenska livsmedelsprodukter. Manefterfrågar att vi har ett öppet landskap i , ochatt vi har förutsättningar för fortsatt jordbruksproduk-tion i hela landet.Den delen av konsumentintresset tycker jag dockinte att regeringen alltför ofta väger in när man disku-terar detta. Konsumentintresset brukar för det mestabara handla om prisbilden. Jag tror att frågan är litetmer komplex än så och att vi måste väga in de andradelarna också. Det är enligt vår uppfattning en orsaktill att vi skall bedriva en jordbrukspolitik som inne-bär att vi har förutsättningar för jordbruksproduktion ihela landet.En annan del som vi inte heller hann med äratt diskutera just den här globala livsmedelssäkerhe-ten. Jag försökte i mitt anförande ändå peka på att detkanske inte är så enkelt. Jag tyckte att ministern gjor-de det litet för enkelt för sig när hon sade att bara visänker priserna inom EU-området kommer det attlyfta . Problematiken är ju litet vidare änså. Jag tar gärna den diskussionen i annat samman-hang, när vi hinner med. Men jag vill framföra enundran till ministern: det utrymme där för ennyans i diskussionen? Eller är det bara rakt på somministerns säger - sänker vi i EU så kommer det attleda till förbättringar i tredje världen? Jag är inte likatvärsäker.Anf. 54 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är om vi fortsätter med den be-fintliga jordbrukspolitiken, eller inte förmår förändraden i tillräcklig omfattning, som vi med öppna ögonslår ut livsmedelsproduktionen här hemma och i res-ten i . Vi måste ju ha klart för oss att så längevi producerar ett överskott måste vi också finna möj-ligheter att avsätta detta överskott. Det måste görasinom ramen för det regelverk som länder har kommitöverens om globalt. Det går alltså inte att göra det ibrott mot de regler som den europeiska unionen harvarit med om att fatta beslut om inom ramen förGATT-avtal och WTO.Kommissionen gör ju t.ex. analysen att en bety-dande del av arealen i inte kommer att behö-vas om europeiskt jordbruk bara skall producera förhemmamarknaden . Det blir vi hänvisadetill om vi inte lyckas genomföra en reform. Det bety-der alltså att man mycket aktivt skulle driva på ut-slagningen av europeiskt jordbruk.Det tycker inte jag är en bra idé. Europeiskt jord-bruk och livsmedelsproduktion skall kunna hävda siggenom hög kvalitet på den internationella marknaden.Det finns, och kommer att finnas, en ökad efterfråganpå hög kvalitet.Jag tycker att det är viktigt att man tar till vara detkonsumentintresse som finns av en regional fördel-ning, av miljöanpassning, av biologisk mångfald ochav en hög grad av djurskydd. Det är precis därför somvi från regeringen mycket aktivt förespråkar att manäven skall ha ersättningar från samhällettill jordbruket. Det är precis det som jordbrukspoliti-ken är till för.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Jag vill ställa samma frågor till jord-bruksministern som jag ställde till . Vikan se att lönsamheten i svenskt jordbruk minskar,framför allt på kött där priset till producenten sjunker.Därför kräver man att de svenska miljöavgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel och skatten pådiesel skall tas bort. Jag skulle vilja höra om jord-bruksministern delar min uppfattning att priset tillproducenten inte skall kompenseras genom att man tarbort miljöskatter utan att miljöskatter har ett värde isig, nämligen att fungera som ekonomiska styrmedel.Jag vill också veta vad ministern har för syn på detsom kom fram till, nämligenatt i allt större utsträckning skall använda sigjust av ekonomiska styrmedel, bl.a. för att komma tillrätta med miljöproblem. Står regeringen fast vid denlinjen?Sedan skulle jag också vilja höra om inte jord-bruksministern liksom anser att de djur-skyddskrav som eventuellt skall vara gemensammainom EU ändå inte skall vara minimikrav. Faktum ärju att innan transportdirektivet kom, dvs. gemensam-ma regler när det gäller transporter, hade Sverigebestämmelser om att man inte fick transportera hög-dräktiga eller nyförlösta hondjur. Men det kravet finnsinte med i direktivet. I och med att bestämmelserna ärharmoniserade innebär det att dessa regler, såvitt jaghar förstått av veterinären, numera finns endast somen frivillig överenskommelse. Vore det inte bättre attdjurskyddskraven vore minimikrav, på samma sättsom vi brukar hävda att det skall vara minimikrav påmiljöområdet?Anf. 56 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det skallvara minimikrav. Man kan säga att djurskyddsområ-det över huvud taget inte i någon större utsträckningär reglerat inom den europeiska unionen. Det pågårjust nu arbete med ett direktiv för mer grundläggandebasnivåer när det gäller regler, inte bara på de begrän-sade områden som har reglerats utan mer gene-rellt när det gäller djurhållning. Vi välkomnar ettsådant arbete.Annars är det framför allt slaktregler och trans-portregler som har tagits upp i gemensam ordning.Jag delar uppfattningen att det bör vara minimikravoch att det bör finnas möjligheter för länder att halängre gående krav än dessa gemensamma nivåer.Jag menar att miljöskatter och miljöavgifter na-turligtvis skall avgöras utifrån de effekter som de harnär det gäller miljöanpassning. Därför måste vi regel-bundet utvärdera om de leder till de goda miljöeffek-ter som vi har avsett och om de fyller sin funktion.Det måste vara den huvudsakliga bedömningen närdet gäller miljöbefogade skatter och avgifter. Men åandra sidan går det naturligtvis inte att helt bortse frånatt det finns en konkurrens från verksamheter i andraländer. Den konkurrensen finns där alldeles oavsettom är medlem i den europeiska unionen ellerinte. Det måste också finnas någon sorts total rimlig-hetsnivå, så att vi verkligen utnyttjar det handlingsut-rymme som förvisso finns på den nationella nivån ochutnyttjar det på ett optimalt sätt.Jag vill också säga något om köttkrisen. Oavsettom hade varit medlem i den europeiska unio-nen eller inte så hade BSE-krisen drabbat hela kött-sektorn i form av drastiskt sänkta priser.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte riktigt hur jag skall tolkasvaret. Skall jag tolka svaret som att ministern anseratt det är riktigt att vi i skall kunna gå föregenom att använda miljöskatter om vi anser att detkommer att gynna våra mål, nämligen att få en bättremiljö, även om det nu råkar vara fråga om jordbruket?Det skulle jag vilja veta. Eller anser ministern att viskall harmonisera skatterna? I så fall finns det skatterockså i andra länder som vi inte har i , och dåmåste vi veta om regeringen anser att vi skall införat.ex. en skatt på jordbruksmark som finns i Danmark.Jag skulle också vilja höra litet grand om diskus-sionen om belgisk blå. Jag har ju ställt en fråga omdet, och jag fick ett svar på den som inte var riktigtupplysande. Ministern säger nu att kommeratt ha möjligheter att hävda sin ståndpunkt oavsett vadEG-domstolen kommer fram till. Det skulle varamycket intressant att höra på vilket sätt som Sverigeskulle kunna hävda sin ståndpunkt oavsett vad kommer fram till, och på vilket sätt denskulle få genomslag i verkligheten. Betyder det att detskulle bli ett stopp för import av t.ex. sperma? Jag trorinte alls att det kommer att finnas någon avel av ren-rasig belgisk blå i . Det är inte det som ärintressant för köttproducenterna. Det intressanta fördem är att med hjälp av belgisk blå få en korsning-produkt som växer ännu bättre. När det gäller justdetta med korsningskalvar vet vi att vi får något sombrukar kallas för heterosiseffekten. Om man har tvåföräldrar som är ganska långt ifrån varandra genetisktfår man en hög effekt. Jag tror att det egentligen är pådet sättet som man kommer att använda belgisk blå,nämligen genom import av sperma. På vilka sätt kanSverige se till att detta inte sker, även om utslag blir att vi inte får ha särregler?Anf. 58 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig när det gäller skatte- och av-giftsfrågan säga att jag tyckte att jag uttryckte migganska enkelt, och jag vet inte om jag kan göra det såmycket enklare än så. Det är min bedömning att detfinns ett utrymme för skillnader mellan länder när detgäller skatter och avgifter. Det faktum att vi lever i engemensam värld och att den tekniska utvecklingen hargjort att vi kan frakta varor och tjänster mellan var-andra på ett enkelt sätt har inte lett till att alla måstebete sig exakt likadant i alla olika processer. Det finnsett utrymme för skillnader. Allt när det gäller produk-tionsvillkor och konkurrensvillkor avgörs inte omskatter och avgifter är likadana.Däremot är det naturligtvis på det sättet att vi intekan bortse från att det också finns konkurrensaspek-ter. Vi kan inte tro att vi ensamma kan sätta precisvilka nivåer eller utforma vilka skatter eller avgiftersom helst utan att det får konsekvenser när det gälleratt t.ex. produktion förskjuts från en plats till en an-nan. Det betyder inte att man inte kan ha skatter ochavgifter. Men man måste väga in dessa faktorer i debeslut som man fattar. Det handlar helt enkelt om attinse att vi lever i en gemensam värld men att dengemensamma världen ger ett enskilt land goda möj-ligheter att agera utifrån de politiska beslut som manfattar i t.ex. de nationella parlamenten.När det gäller belgisk blå fick svar på sin fråga om vad vi skall göra om dom-stolen fattar ett negativt beslut. Det får hon inte nuheller, eftersom det inte finns någon anledning attinnan domstolsbeslutet är fattat agera som om vi togför givet att det skulle gå oss emot. Jag får utgå frånatt inte heller utgår från att vi har ettnederlag att se fram emot. Det gör jag för min delinte. Därför är jag inte beredd att nu offentligt disku-tera vad som skulle bli konsekvensen av ett sådantutslag.Anf. 59 ():Fru talman! Den debatt som vi har haft omSveriges riktlinjer för jordbruks- och livsmedelspoli-tiken är ju en av de viktigaste EU-frågorna som vi haratt diskutera i denna kammare. EU:s jordbrukspolitikhar ju inte förändrats särskilt mycket sedan den for-mulerades 1957. Trots att det har blivit fler medlem-mar under den tiden har man för att göra anpassningartill de nya medlemmarna och de nya kraven egentli-gen bara sett till att skapa några nya regleringar. Detär väldigt sällan som något har tagits bort från EU:smål och riktlinjer för jordbrukspolitiken.Resultatet av det har ju blivit, vilket många här har påpekat, en snårig djungel av svåröverskådli-ga regler som jag menar har skadat jordbruket ochlivsmedelsnäringen.När nu EU står inför ytterligare expansion är detabsolut nödvändigt att göra förändringar. Det finnsmöjlighet att göra förändringar i EU:s jordbrukspoli-tik. De brister som finns i EU:s jordbrukspolitik måsterättas till, målen måste ändras, och regelverket måsteförenklas. är för en gemensam jordbruks-politik, men visionen - riktlinjer och målet för framti-den - måste vara att vi även på detta område skall haen friare marknad.Lennart Brunander, självklart skall denna marknadvara tuktad med djurskydd, miljökrav och krav påbevarande av änglamarken. Det är jag inte ett duggorolig för. Jag är helt övertygad om att om tarledningen i detta arbete, kommer vi med starkt ledar-skap i EU att kunna förändra jordbrukspolitiken i rättriktning.Samarbetet i EU måste förnyas för attmotsvara tidens krav och människors vardag. Dethandlar väldigt mycket om att ge legitimitet åt EU ochEU:s arbete, där vi nu är en aktiv medlem. I den härdebatten kan man börja undra om vi verkligen ärmedlem i EU men så är faktiskt fallet.För att reformarbetet skall kunna ta fart är detviktigt att bejaka samarbetet inom EU. Men en av deviktigaste uppgifterna som EU nu står inför är ut-vidgningen. De nya demokratierna skall bli medlem-mar i den europeiska gemenskapen - , ,, , och . Det är vik-tigt att inför det arbetet förändra jordbrukspolitiken.Förutom konsumentaspekten, som är ett av huvudskä-len, handlar det också om det långsiktigt hållbarajordbruket, såväl ekonomiskt som ekologiskt, och omatt jordbrukspolitiken är en bra bas för att globaltdriva livsmedelsfrågorna. Det är också viktigt attändra reglerna så att de inte försvårar utvidgningenmot de nya demokratierna.Jag menar att de som är tveksamma i den här frå-gan, som ifrågasätter, som vill ha litet regleringar kvaroch som inte vill gå hela vägen, är demokratins död-grävare och att de hotar utvecklingen i de nya demo-kratierna i . Något sådant vill inte vi i Folk-partiet ställa upp på.Det är väsentligt att kvoter, regleringar och om-ständlig administration tas bort och att man underlät-tar för jordbruket inför en ny utvidgning. Det är vik-tigt att vi ger klara signaler, att de nya medlemmarnafår klara riktlinjer så att man vet vad man skall anpas-sa det nya samhället till; detta för att undvika att mannu, när man håller på och reformerar och bygger uppdemokratin och ekonomin, anpassar sin näring till detgamla systemet. Någon har uttryckt det i termer omatt forcera detta. Jag skulle vilja säga att det är viktigtatt slå fast vilka visioner och planer EU har för dengemensamma jordbrukspolitiken.En del har under tidens gång i debatten - harDan litet grand berört det - varit inne på , eller t.o.m. perma-nent, skulle ha förmånligare regler för Västeuropasrelativt rika jordbrukare än för fattigarejordbrukare. Den lösningen kan inte för-svara - det är också att vara med och försvara dendemokratiska utvecklingen i de nya demokratiskaländerna.För att nå en ökad tydlighet och som ett led i strä-van att återvinna medborgarnas förtroende måstedagens snåriga regelsystem och enorma byråkratiinom EU:s jordbrukspolitik undanröjas. EU:s egnasiffror visar att den enorma byråkratin slukar avjordbruksbudgeten, vilket naturligtvis skapar en för-ståelig irritation och illegitimitet vad gäller hela sys-temet och hela EU:s jordbrukspolitik.Jordbrukspolitiskt finns det en passus om att entillfredsställande inkomstnivå för bonden är ett viktigtmotiv för den gemensamma politiken. Detta klararinte EU av. Trots detta går av det som utbetalas,som jordbruksministern tidigare påpekade, till 20 %av bönderna. Detta är helt oacceptabelt. Bara detta ärett skäl till att reformera jordbrukspolitiken!Fru talman! Vi i anser att en reform ärabsolut nödvändig. Det känns bra att jordbruksminis-tern så klart har slagit fast att vi nu är på den vägen.Vi i är beredda på att aktivt delta i arbetetmed att reformera EU:s jordbrukspolitik.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag hade inte räknat med att jag skullebehöva begära replik men jag måste gå upp och sägaatt jag inte riktigt känner igen . Det honnyss sade var väldigt annorlunda jämfört med en delbudskap som vi tidigare hört - nu skulle minsann helajordbruket säljas ut på en gång. Det är ungefärligenkontentan av hennes budskap men det är väl ändå interiktigt politik.Eva hade också med ett vanställt citat avvad jag har sagt i debatten. Jag har sagt, och det finnsen reservation i det sammanhanget, att jag tror att detär nödvändigt med övergångsregler nu när det öst-och centraleuropeiska jordbruket skall slussas in i EU.Detta tror jag kommer att bli verklighet. Att, som EvaEriksson gör, bygga upp en motsättning mellan EU:sjordbrukspolitik och möjligheten till en östutvidgningär faktiskt att skada EU-tanken. Om det skulle fåfotfäste i debatten ute på kontinenten att vi skall föraen politik som innebär att stora delar av jordbruketskall läggas ned, skall inte tro att detblir ett stöd för östutvidgningen.Det centrala med EU är ju att vi får en utvidgningösterut för att därmed befästa demokratierna och få enökad samhörighet i hela . På det sättet minskasriskerna för konfrontation och krig. Men att undergrä-va den inställningen tycker jag är ett litet hot. Jag villinte gå så långt att jag talar om demokratins dödgrä-vare, som gjorde. Man skall nog varalitet försiktig när denna fråga hanteras; detta för attinte underblåsa stämningar som vi inte vill ha i denhär debatten.Anf. 61 () replik:Fru talman! har för vana att miss-förstå mig. Jag har aldrig någonsin i någon debatt sagtatt man skall sälja ut jordbruket. Det säger jag inte nuheller. Vad jag har sagt är att det är nödvändigt attreformera jordbruket inom EU så att jordbruket blirlönsamt. EU:s jordbrukspolitik klarar inte det i dag.Dan har påtalat problemen medEU:s jordbrukspolitik.Dan talar om övergångsregler. Vad är detför övergångsregler? Skall vi ha A- och B-lag blandEU-länderna? Är det vad vill ha?Jag tror inte som , nämligen att omdetta med att jag tycker att de nya demokratierna fulltut skall delta i EU:s jordbrukspolitik skulle få fotfästeute på kontinenten, på något sätt skulle hindra de nyademokratierna att bli medlemmar i . Om de där-emot inte får den möjligheten kommer de att ha storaekonomiska problem. Jag menar att det kommer atthota den demokratiska utvecklingen i de nya demo-kratiska länderna. Det är vad jag har sagt, och det stårjag fast vid.Anf. 62 () replik:Fru talman! Jag brukar väl inte så ofta begära re-plik på , för vi brukar i stora styckenvara överens. Det rör sig nog inte om något missförs-tånd från min sida. sade faktiskt att viskall avskaffa marknadsordningarna. Det skulle varaett sätt att hjälpa de öst- och centraleuropeiska län-derna in i EU. Men om det inte finns någon jord-brukspolitik att ansluta sig till förstår jag inte riktigtlogiken i sammanhanget. I nästa steg säger ju EvaEriksson att man fullt ut skall ta del av EU:s jord-brukspolitik. Det hela hänger inte riktigt ihop. Jaghoppas att det var ett något överilat inlägg.Det är ju så, och det vet vi från den debatt somvarit, att EU:s jordbrukspolitik används som ett skältill att just säga nej till utvidgningen österut. Det gårinte, menar man. Man bygger upp en mängd problemoch svårigheter, och detta är ett väldigt stort hinderför östutvidgningen. Risken finns att detta får fotfästehos opinionen ute på kontinenten. Om man i storajordbrukarländer som t.ex. och Frankrikeuppfattar att vi inte längre kommer att ha någon ge-mensam jordbrukspolitik just på grund av östutvidg-ningen, blir det ett hot mot utvidgningssträvandenaoch mot ett säkrande av demokratierna i Europa.Anf. 63 () replik:Fru talman! Återigen vänder på ar-gumenten. Jag har inte sagt att det skallavregleras vad gäller jordbrukspolitiken. Jag har istället sagt att är för en gemensam jord-brukspolitik men att visionen och riktlinjerna ändåmåste vara att vi skall gå mot en friare marknad, somär tuktad med de stöd och annat som behövs för att viskall ha en bra jordbrukspolitik.Även om man ute på kontinenten säger att avreg-leringar och förändringar av jordbrukspolitiken är etthot mot demokratisering och utvecklingbehöver väl inte vi i riksdag i vår jordbruks-politiska debatt om riktlinjerna anamma det. Natur-ligtvis skall vi ha den inriktning som vi tror på.