prot · GL09108 · 1998-05-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:108Torsdagen den 14 majKl. 12.00 - 18.0019.00 - 22.36Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 8 maj.2 § Anmälan om uteblivna svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:280Till riksdagenInterpellation 1997/98:280 av omskogsindustrin.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är en resa till och Ki-na den 6 - och medverka på i den 26 maj.Stockholm den 29 april 1998Anders SundströmInterpellation 1997/98:311Till riksdagenInterpellation 1997/98:311 av om Po-lenkabeln.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är en resa till och Ki-na den 6 - och medverka på i den 26 maj.Stockholm den 29 april 1998Anders SundströmInterpellation 1997/98:295Till riksdagenInterpellation 1997/98:295 av omlag som begränsar ljudnivånInterpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är att undertecknad är i . och tisdagden ersätter jag statsminister den 5 maj 1998Margot WallströmInterpellation 1997/98:297Till riksdagenInterpellation 1997/98:297 av omlivsviktiga mediciner.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är att undertecknad är i . och tisdagden ersätter jag statsminister den 5 maj 1998Margot WallströmInterpellation 1997/98:299Till riksdagenInterpellation 1997/98:299 av omvårdköerna.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är att undertecknad är i . och tisdagden ersätter jag statsminister den 5 maj 1998Margot Wallström3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelser1997/98:125 till socialutskottet1997/98:147 till utrikesutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFörsvarsutskottets betänkande 1997/98:FöU9Kulturutskottets betänkande 1997/98:KrU15Näringsutskottets betänkande 1997/98:NU135 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 13 majSoU19 Ombildning av HandikappinstitutetMom. 1 (ombildningen av )1. utskottet2. 1 (m)Votering:172 för utskottet68 för res. 143 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 3 c, 21 fp, 16 vFör res. 1: 68 mAvstod: 18 c, 2 v, 14 mp, 9 kdFrånvarande: 29 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 5 (s.k. osynliga handikapp)1. utskottet2. 4 (fp, kd)Votering:243 för utskottet43 för res. 41 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 69 m, 20 c, 18 v, 1 mpFör res. 4: 21 fp, 13 mp, 9 kdAvstod: 1 cFrånvarande: 26 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU21 Frysförvaring av befruktade äggMom. 1 (Frysförvaring av befruktade ägg)1. utskottet2. (kd)Votering:266 för utskottet12 för res.6 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 66 m, 18 c, 18 fp, 17 v, 13 mpFör res. : 1 m, 1 c, 1 fp, 9 kdAvstod: 1 s, 1 m, 1 c, 2 fp, 1 vFrånvarande: 26 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 4 v, 5 mp, 6 kdKrU14 Framtidsformer Handlingsprogram förarkitektur, formgivning och designMom. 2 (ett miljömål m.m.)1. utskottet2. 1 (c, v, mp)Votering:234 för utskottet53 för res. 162 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 69 m, 21 fp, 9 kdFör res. 1: 21 c, 18 v, 14 mpFrånvarande: 26 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 3 (ett tillgänglighetsmål)1. utskottet2. 2 (v, kd)Votering:259 för utskottet28 för res. 262 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 69 m, 21 c, 21 fp, 13 mpFör res. 2: 18 v, 1 mp, 9 kdFrånvarande: 26 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 5 (väglagen)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (m)Votering:219 för utskottet68 för res. 362 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 1 m, 21 c, 21 fp, 18 v, 14 mp, 9kdFör res. 3: 68 mFrånvarande: 26 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 9 (begreppet estetiskt tilltalande)1. utskottet2. 5 (v, kd)Votering:259 för utskottet27 för res. 563 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 68 m, 21 c, 21 fp, 14 mpFör res. 5: 18 v, 9 kdFrånvarande: 26 s, 12 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 13 (boendeplaneringsprogram, bygglovsansö-kan och bygganmälan vid byggstart)1. utskottet2. 8 (v)Votering:267 för utskottet18 för res. 864 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 69 m, 20 c, 21 fp, 14 mp, 9 kdFör res. 8: 18 vFrånvarande: 27 s, 11 m, 7 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 18 (viss del av investeringskostnaden till konst-närlig och estetisk utsmyckning)1. utskottet2. 10 (mp)Votering:270 för utskottet17 för res. 1062 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 69 m, 21 c, 21 fp, 15 v, 9 kdFör res. 10: 3 v, 14 mpFrånvarande: 26 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 23 (samverkan mellan högskola och folkbild-ning m.m.)1. utskottet2. 13 (c, mp)Votering:251 för utskottet35 för res. 1363 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 69 m, 21 fp, 18 v, 9 kdFör res. 13: 21 c, 14 mpFrånvarande: 27 s, 11 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU16 FilmpolitikenMom. 2 (filmproduktionsstödets konstruktion)1. utskottet2. 1 (v)Votering:251 för utskottet32 för res. 166 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 134 s, 68 m, 20 c, 20 fp, 9 kdFör res. 1: 18 v, 14 mpFrånvarande: 27 s, 12 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 7 (långfilmsproduktion vid regionala resur-scentrum)1. utskottet2. 4 (c)Votering:265 för utskottet20 för res. 464 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 69 m, 20 fp, 18 v, 14 mp, 9 kdFör res. 4: 20 cFrånvarande: 26 s, 11 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdMom. 8 (inrättande av en utvecklingsfond för film-produktion)1. utskottet2. 5 (mp)Votering:271 för utskottet14 för res. 564 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 67 m, 21 c, 21 fp, 18 v, 9 kdFör res. 5: 14 mpFrånvarande: 26 s, 13 m, 6 c, 5 fp, 4 v, 4 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Översyn av förvaltningsprocessen, m.m.FöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU17Översyn av förvaltningsprocessen, m.m. (prop.1997/98:101)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )7 § Behandlingen av häktadeFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU22Behandlingen av häktade (prop. 1997/98:104)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )8 § Processrättsliga frågorFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU24Processrättsliga frågorAnf. 1 (m):Herr talman! I detta betänkande behandlas ett an-tal processrättsliga frågor. Till det har Moderata sam-lingspartiet fogat ett antal reservationer av vilka jagyrkar bifall till nr 1 och nr 2.Processrätten har som sin främsta uppgift att sä-kerställa rättssäkerhet och krav på effektivitet i denrättsliga processen. Effektivitet kan ibland vara ettutomordentligt viktigt faktum för att säkerställa justrättssäkerheten. En process som inte är effektiv kanriskera rättssäkerheten för enskilda individer och attenskilda individer inte får sin rätt tillgodosedd. Detbehöver definitivt inte finnas ett motsatsförhållandemellan effektivitet och rättssäkerhet.En synpunkt som ofta återkommer i några av vårareservationer är en viss otålighet, om man får uttryckadet på det sättet. Majoriteten väljer att vid flera tillfäl-len hänvisa till ett pågående beredningsarbete i Rege-ringskansliet.Med all respekt för noggrannhet och för att lag-stiftningsarbete skall ta tid och inte skyndas på, tyckervi måhända att tempot i kunde ökanågot . Det är ju viktiga frågor somligger där för beredning, och det är viktigt att dekommer till så att lagar kan stiftas ochsedan tillämpas i verkligheten.Innan jag kommer in på våra avvikande meningarvill jag ta upp ett område som utskottet kunnat samlaskring, vilket är tillfredsställande. Frågan är föranleddav en motion från bl.a. Moderata samlingspartiet ochhandlar om hur tillsättningen av de höga domartjäns-terna skall ske. De sker ju via kallelse-förfarande. Det systemet ligger ganska långt från detöppna system vi ibland kan se i andra länder. Därarrangerar man hearings av olika slag för att utrönaom tänkta kandidater är lämpliga och har en god van-del.Den här frågan har diskuterats , bl.a.i 1993 års domarutredning, där man hade vissa öns-kemål om en formaliserad process mellan Regerings-kansliet å ena sidan och och Rege-ringsrätten å den andra sidan, när det gällde justitierådoch regeringsråd. Men man har ännu inte kommit tillskott. Därför är utskottets åsikt mycket glädjande.Man säger där att tiden nu är mogen att ta sig an frå-gan om tillsättande av de högsta domartjänsterna ihela dess vidd.Detta tycker jag är bra, och utskottet anser att re-geringen nu bör få i uppdrag att se över rekryteringenav de domartjänster som tillsätts via kallelsesys-temet. Om man skulle kunna förverkliga detta och fåen betydligt öppnare ordning, skulle det måhändaskapa ett större förtroende för domarkåren. Den öp-penhet vid tillsättningen som finns i andra länderskulle man kanske kunna ta till sig i tillämpliga delar.Men det får den här utredningen visa. Det är alltsåglädjande att vi har kunnat samsas om detta.Det finns också ett antal frågor där utskottet intehar kunnat nå någon enighet och där vi har fått reser-vera oss. Det gäller bl.a. domarnas bisysslor. Frånmoderat sida tycker vi att det finns anledning att göraen översyn av detta. nåddes vi avbudskapet att man hade sett över justitierådens ochregeringsrådens extraknäck, för att uttrycka det litetvanvördigt. Det var inte alla ledamöter, inte ens ijustitieutskottet, som kände till att bisysslorna hade ensådan omfattning. En och annan undrade om man inteborde titta närmare på detta.Någon har reagerat och trott att man måste sättastopp för alla bisysslor för de allra högsta domartjäns-terna. Jag tycker att saken reser frågor som om manöver huvud taget skall ha några bisysslor som högdomare. Om man skall ha det bör det åtminstonediskuteras vilken typ och vilken omfattning av bisyss-lor man skall ha. Det är väl rimligt att tro att de högstadomarna har en ganska betydande arbetsbörda ennormal arbetsdag. Då är det också ganska rimligt attanta att det kan uppstå en kollision mellan volymenbisysslor och de normala arbetsuppgifterna.Självfallet är det också viktigt att reglera anmälanoch tillstånd. Vem ger de höga domarna tillstånd attha den ena eller andra typen av bisysslor - om man nuanser att domare skall få ha sådana? Det finns ju län-der där det inte är tillåtet. För alla statstjänstemän ärbisysslorna reglerade. Tanken bakom det är att maninte på något sätt skall kunna misstänka jäv av någotslag hos den enskilde tjänstemannen, den myndigheteller verksamhet som han eller hon företräder.Detta är speciellt viktigt för domarna, och tillstån-det för att inneha någon form av bisysslor ges avregeringen. För de lägre domarna är det tjänsteför-slagsnämnden vid som ger tillstånd. Ibetänkandet finns en mycket bra redovisning av vill-koren och av vad som reglerar dem. Även den fråganbereds av , men vi tycker att detfinns skäl att snabba på arbetet och dessutom få enmer genomgripande översyn av om och i vilken om-fattning bisysslor skall få förekomma.Herr talman! Det finns också en annan fråga somgäller domstolarna och som har föranlett en moderatmotion. Det är avvägningen mellan å ena sidan dom-stolarnas självständighet, oavhängighet, som regleras iregeringsformen, och å andra sidan vilken rätt rege-ringen - och de myndigheter som regeringen delege-rat den rätten till, också enligt regeringsformen - haratt föreskriva olika saker. Hur kommer oavhängighe-ten att ställas mot de regler och föreskrifter somfinns? Vi har t.ex. tingsrättsinstruktionen och hov-rättsinstruktionen, och motsvarande instruktionerfinns för HD och har i betänkandet1996/97:KU26 behandlat frågan och pekar på att detär viktigt att uppmärksamma gränsdragningen mellandömande och administrativ verksamhet. Vi tycker attdetta är en central fråga som borde bli föremål för enöversyn.Vi tar också upp nämndemännens ställning. Detfinns anledning att titta noggrant på den framöver. Enhel del har gjorts på området, men det finns någrafrågeställningar som är aktuella, bl.a. rekry-teringen av nämndemän. Det är förvisso en ekono-misk fråga, och den har diskuterats och behandlats ettantal gånger här i kammaren. Det finns säkert betyd-ligt mer att göra.Men frågan är också hur man får en mer allsidigtsammansatt nämndemannakår, vad gäller såväl åldersom kön och yrkesbakgrund. Också där spelar deekonomiska frågorna en ganska stor roll - det vill jagpåpeka än en gång. Andra frågor som kan tas upp ärnämndemännens position i hovrätten. Man kan ocksåse närmare på röstreglerna för nämndemän framöver.Det är viktigt att dessa frågor får en långsiktig lös-ning, eftersom nämndemännens ställning i det svenskarättssamhället är djupt förankrad i den svenska folk-själen.Som vi påpekar i reservation 4 finns det ocksåanledning att göra en översyn av rättegångsbalken.Det finns en hel del saker där som borde kunna för-ändras i syfte att åstadkomma större effektivitet ochdärtill hörande ökad rättssäkerhet. Vår uppfattning omspecialdomstolarna är välkänd, herr talman. Denbehöver jag inte utveckla. Vi tycker i princip inte omspecialdomstolar utan anser att dessa bör avföras fråndet svenska rättsväsendet så långt det över huvudtaget är möjligt.Det vore intressant och lockande att ge några syn-punkter på reservation 7, som inte är vår egen. Denrör tingsmeriteringen, och den har avgetts av Miljö-partiet. Vi moderater tror att en utvecklad tingsmeri-teringstjänstgöring är av utomordentligt stort värde.Den har varit, är och kan fortsätta att vara av stortvärde. Jag vill gärna understryka att den inte är så braatt den inte kan bli bättre. Det stora problemet ärkanske att en alltför liten andel av de blivande juris-terna får genomgå tingsmeritering. Det finns alltsåingen anledning att utifrån något slags konservativtperspektiv kasta ut barnet med badvattnet. Det finnssaker som kan förändras och bli bättre i systemet, mendet finns definitivt ingen anledning att slopa det sys-temet, något som framkommit i reservation 7.I reservation 8 tar vi upp frågan om tvångsmedel ivår mycket medvetna politik för att bekämpa narkoti-ka. Vi begär att det skall finnas en möjlighet för polisoch sjukvårdspersonal i samverkan att tvångsmedici-nera i syfte att avslöja knarkkurirer och knarkhandlareav olika slag. Vi är mycket väl medvetna om att dettaär en mycket grannlaga avvägning mellan personligintegritet och det syfte man vill uppnå.Majoriteten för bort den här frågan och anser attdet inte finns skäl att göra något. Utskottet har be-handlat frågan tidigare. Vi är väl medvetna om att detär ett utomordentligt stort ingrepp i den personligaintegriteten. Men i avvägningen mellan det ingreppetoch syftet att komma åt narkotikakurirer, tonar vi nogned "dödens kurirers" integritet litet grand, om manfår spetsa till det på det sättet. Jag tror att det ocksåhär finns en uppfattning i rättsmedvetandet om att detgoda, civila samhället i kampen mot narkotikan och ijakten på dödens kurirer bör få använda medel somnormalt sett aldrig skulle behöva användas.Herr talman! Får jag avsluta med att notera att viockså tar upp frågan om återlämnande av stöldgods.Vi begär i en motion att lagstiftningen skall vara ut-formad så att den möjliggör att stöldgods som tagits ibeslag snabbt kan återlämnas till sin rätta ägare. Detär nog ett ganska rimligt krav, om man får uttryckadet så. Det är också förmodligen väl förankrat i rätts-medvetandet.Men frågan är inte så enkel som man kanskemånga gånger tror. Vi möter exempel på det i utskot-tet. Det finns en lång rad juridiska knäckfrågor. har tittat på detta och lagt fram vissaförslag. Förslagen bereds nu i Justitiedepartementetsedan tre år tillbaka. Beredningsprocessen är uppen-barligen mycket noggrann, men vi tycker att det finnsanledning att snabba på den. Det är nämligen viktigtatt man får en lagstiftning som står i god samklangmed rättsmedvetandet. Att återfå och till rätt ägareåterställa det som har stulits från honom eller henneframstår som utomordentligt väl förankrat i rättsmed-vetandet.Allra avslutningsvis, som kyrkoherden någon gångsade vid en lång predikan, har vi också frågan om hurvi kan säkerställa att framför allt utländska medborga-re som gör sig skyldiga till förseelser av olika slag,t.ex. trafikbrott, också gör rätt för sig - enkelt uttryckt- om de åker fast. Det normala är att de bara försvin-ner ur landet, och sedan upplever att det inte är någraproblem att begå trafikbrott av olika slag i Sverige.Sedan länge har vi moderater framfört detta problem,och jag tycker att vi gradvis vinner ökad förståelse fördet. Det har gjorts tillägg i lagstiftningen som gör detmöjligt att belägga egendom med kvarstad för attsäkra betalningen. Vi ser också att det finns fler änmoderaterna som motionerar om detta.Uppenbarligen är lagstiftningen, oaktat de föränd-ringar som har gjorts, måhända inte tillräckligt kraft-full. Det kan också vara så att den lagstiftning som vihar inte utnyttjas maximalt i verkligheten. Då finnsdet åtminstone skäl för att se över hur den nuvarandelagstiftningen utnyttjas. Det är vårt krav i reservationnr 11.Herr talman! Med detta ber jag att få yrka bifalltill reservation nr 1 och 2.Anf. 2 ():Herr talman! Det här betänkandet är ett samlings-betänkande med motioner från allmänna motionstidensom behandlar processrättsliga frågor.Till glädje finns det i betänkandetett tillkännagivande när det gäller tillsättandet av dehögsta domartjänsterna. Vi har motio-nerat om detta. Det har blivit allt större samsyn i jus-titieutskottet om att det tillsättningsförfarande somfinns kan ifrågasättas. har det blivit en ma-joritet i utskottet för ett tillkännagivande om att manbör göra en utredning och se över tillsättandet av dehögsta domartjänsterna.I frågan om tillsättandet av dessa tjänster är detviktigt att påpeka att det inte har funnits något somhar visat att tillsättningar skulle ha varit felaktiga. Deutredningar som har tittat på frågan har intehaft någonting att erinra om sättet man tillsatt tjäns-terna på.Men för är det otroligt viktigt attdet finns ett starkt förtroende för rättsväsendet ute isamhället. Domarna och deras oberoende ställningskall inte på något sätt kunna ifrågasättas. Därför ärdet viktigt att man har ett tillsättningsförfarande därdet finns en insyn och en möjlighet att se till att detfinns en allsidig rekrytering och ett urvalsförfarandenär tjänsterna tillsätts. Man måste kunna gå in ochgranska på vilka grunder människor har tillsatts. Dettaser vi i som väldigt positivt.Herr talman! När det gäller domarnas bisysslormåste jag tyvärr säga att det inte blev någon majoriteti justitieutskottet för att utreda om det är lämpligt attdomarna har bisysslor i så hög grad som de har i dag.Som tidigare talare sade var vi nog ganska många iutskottet som blev förvånade över den granskning avdomarnas bisysslor som gjordes . Viblev förvånade över att detta förekom i så hög gradoch att det rörde sig om så höga årsinkomster frånbisysslor som det visade sig göra.Precis som i den tidigare frågan, som gällde tillsät-tandet av domartjänster, är det också när det gällerbisysslorna viktigt att allmänheten har ett förtroendeför våra domare. Därför bör denna fråga utredas. Ivilken utsträckning skall domare få ha bisysslor? Ivissa länder är det inte tillåtet att ha bisysslor. Mendet är kanske att gå för långt att totalt förbjuda det. Enutredning bör i alla fall se över på vilka grunder do-marna skall kunna ha bisysslor, och vilka bisysslorsom de definitivt inte bör åta sig.Herr talman! Förhoppningsvis finns det kanske enmöjlighet att få en majoritet även i denna fråga nästagång som den kommer upp i justitieutskottet.Herr talman! Jag tänkte också ta upp frågan omkroppsbesiktning och straffprocessuella tvångsmedel.Som tidigare talare tog upp har motione-rat om att man skall få tvångsmedicinera vid de tillfäl-len som någon som man misstänker för att langa nar-kotika sväljer narkotikan. Man skulle då kunnatvångsmedicinera med kräkmedel för att på så sätt fåen effektiv narkotikabekämpning. Att tvångsmedici-nera är en oerhört integritetskränkande åtgärd. Det ärett oerhört stort steg man tar om man använder sig avtvångsmedicinering i brottsbekämpningen.Herr talman! Det är nämligen inte så att polisen står maktlös och inte kan göra någonting. Möjlig-heten man har är att man plockar in den miss-tänkte och håller honom eller henne under övervak-ning till dess att narkotikan, om det finns någon, harkommit ut den vanliga vägen. Detta kan ses som om-ständligt. Det kräver resurser och det kräver tid. Detblir en avvägning mellan att gå in och användatvångsmedel som tvångsmedicinering och att avvaktalitet och få en litet högre kostnad. Man fårändå exakt samma resultat när det gäller brottsbe-kämpningen. Då anser vi från att ef-fektivitetsvinsten vid en tvångsmedicinering inte står iproportion till den vinst man kan göra.Herr talman! Vi i tycker att det ärviktigt att bekämpa narkotika - men det är ocksåviktigt att göra en avvägning mellan de medel mananvänder. Eftersom det finns möjligheter att uppnåprecis samma resultat men med ochtill något högre kostnad anser vi i attdet är rimligt att avslå motionen där detta tas upp.Herr talman! Slutligen skall jag ta upp frågan omtilltalads kostnadsansvar för vittnesbevisning. ärsystemet sådant att när man vid en rättegång vill ha enmuntlig förhandling eller åberopa muntlig bevisning,t.ex. i form av ett vittnesförhör, är det den åtaladesom, om hon eller han blir dömd, slutligen skall svaraför kostnaden för vittnet.Visserligen finns det bestämmelser som gör detmöjligt för rätten att förorda att kostnaden skall beta-las med allmänna medel oavsett utgången i målet omdetta är skäligt med hänsyn till partens ekonomiskaförhållanden. Vi i anser att man ändåbör se över detta. Man måste undersöka om det finnsnågot som gör att en tilltalad av kostnadsskäl avstårfrån att åberopa muntlig bevisning. I ett rättegångsför-farande är det nämligen otroligt viktigt att också densom står åtalad, och inte bara den som är brottsoffer,får möjlighet att använda sig av vittnen utan att funde-ra på kostnaderna. Detta är viktigt för att man skallkunna få de korrekta domarna.Herr talman! Dessutom finns det ytterligare ensida av detta som vi inte har tagit upp i motionen mensom också är viktig. Om en person som blir dömd åtarsig, utan att kräva någonting, att betala kostnadernaför vittnen som man själv har kallat och sedan intefullföljer den betalningen - man kan ha dömts tillfängelse eller något liknande - är det det enskildavittnet som förlorar pengar. I rättegångsprocessen ärdet viktigt att människor inte avstår från att vittna,varken på den ena eller andra sidan, på grund av kost-nadsskäl. Det är viktigt att enskilda människor som ärvittnen inte förlorar på att delta i den viktiga processsom vi alla vill skall fungera.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation 12. Jag står givetvis även bakom övrigareservationer som står bakom.Anf. 3 (m) replik:Herr talman! I grunden har och jagoch glädjande nog alla partier i riksdag engenuint tuff attityd gentemot narkotikan. Det är gläd-jande. Tyvärr är det inte så överallt ute i Europa.Men i kampen mot narkotikan väljer Moderatasamlingspartiet ändå detta, väl medvetna om att det ärett integritetskränkande instrument. Det redovisasklart i vår reservation.