prot · GM0937 · 1998-12-16 00:00:00 — 190 BO () replik:Fru talman! Jag noterar att och jaghar ungefär samma bild av situationen Singapore.Eftersom det var som förde in det i debattentyckte jag att det var intressant att peka på ett parinslag som jag ändå inte trodde var så attraktiva i denhär delen.Annars för det här förstås in på en mycket störredebatt: Är det möjligt att få fram allt det goda vi villgenom att helt och hållet byta modell? Förslagen frånmoderat håll har ju verkligen handlat om att helt ochhållet byta modell.Det är, om jag får säga det, kanske lite ovanligtför att komma från ett parti som emanerar från kon-servatism att föreslå en helt och hållet ny modell trotsatt man år tycks sakna exempel i verklighetenpå det man vill föreslå.Anf. 191 () replik:Fru talman! Det är ju ingen som byter modell omman inte upplever att vi behöver förändra i samhället,att någonting håller på att gå snett. Det är inte så attdet bara ligger, skall vi säga, en förändringens glädjebakom detta. Vore allting frid och fröjd så vore det jumycket enklare. Problemet är att vi har vårdkö-er. Vi har dåligt utnyttjade resurser i vården, någotsom har belagts på olika sätt. Vi har dåligt patientin-flytande. Vi har dålig personalmedverkan, de får intemöjligheten. Man får inte ut den kraft som finns ivården.Och vi har framför oss ett demografiskt problemav icke ringa betydelse. Då måste ett parti någon gångta ställning till att dagens lösning inte fungerar utanatt vi måste göra något som är ordentligt annorlundaför att möta framtidens behov. Och det har vi gjortoch sagt att vi måste göra de förändringar som vi kanse bära framåt. Men på vägen är vi självklart villigaatt diskutera den exakta utformningen av detta. Manfår ju, som jag sade, vara ödmjuk inför problem somjag faktiskt tror att ingen har en absolut lösning på.Anf. 192 () replik:Fru talman! har använt mycket av sintalartid till att lovorda den vårdgaranti som den bor-gerliga regeringen införde under perioden 1991-1994då också kasinoekonomin rådde i landet och då un-derskotten ökade. Det är värt att nämna detta, efter-som sade att man hade tillfört landsting-en och att detta hade gett resul-tat. Men vet vi att underskotten i landsting-en och underskotten i statens budget ökade. Manlånade alltså till verksamhet.Det finns flera utvärderingar av vårdgarantin. I enutvärdering redovisas att försöket med denna begrän-sade vårdgarantin gjorde att människor med behov avinsatser som inte omfattades av vårdgarantin inteprioriterades. För dessa människor ökade väntetidernai stället, . Människor med sjukdomstill-stånd som omfattades av vårdgarantin prioriteradesmedan andra fick vänta. Det blev alltså enorma un-danträngningseffekter. Vårdgarantin blev en gökunge.Det är mot denna bakgrund som Vänsterpartietframhärdar i att vi visst skall titta på behandlingsga-rantier och på hur vi kan utveckla sjukvården. Men dåkrävs det också en resursgaranti. Det går inte att be-driva sjukvård med lånade pengar. Det går inte attkorta köerna utan att det också finns resurser. Ochresurser heter pengar. Resurser heter kompetent per-sonal. Och resurser heter också en effektiv organisa-tion. Låt oss titta på det. Men låt oss inte återgå till envårdgaranti som inte är fullt ut finansierad eller sominte tar in hela sjukvården i sitt perspektiv. Den vård-garantin har vi erfarenhet av, och den vårdgarantinförskräcker.Anf. 193 BO () replik:Fru talman! Jag skulle tro att ärensam i om att känna förskräckelse inför enmetod som tog bort köerna för tiotusentals människorsom fick vård. Det var framför allt äldremänniskor, människor med utslitna höftleder ochmänniskor som behövde byta ut en gråstarrslins. Detsom den åstadkom förskräcker . Det som förskräcker mig är att socialutskottethar en sådan ordförande.Anf. 194 () replik:Fru talman! Det förskräcker mig inte alls att mantog bort vårdköer på vissa områden. Det är bra. Denambitionen skall vi fortsätta att ha. Men ambitionenskall vara högre än så. Vårdköerna skall bort påsamtliga områden. Och vårdköerna inom ett områdeskall inte bort på bekostnad av att de ökar inom andraområden när det gäller andra diagnoser.Det är faktiskt så, , att Socialstyrelsenhar utvärderat den vårdgaranti som ni införde underkasinoekonomins tid 1991-1994. Och det är så redovisar att den vårdgarantin var bra för vissadiagnoser, men det skedde på bekostnad av andra därköerna växte.Vi har en hög ambition när det gäller att kommatill rätta med köerna. Men vi vet att vägen dit är attskapa resurser. Gör man inte det kommer man inte attkomma till rätta med köerna. Vi kommer inte attuppnå en god kvalitet i vården. Resurser heter pengar.Resurser heter kompetent personal. Resurser heterockså en effektiv organisation. Vi tror också att det ärnödvändigt att se över ledarskapet inom hela sjukvår-den. Vi tror att det finns mycket som man kan görainom den organisation som vi har . Och vi vet attdet går att komma till rätta med vårdköer. Men dåskall det handla om hela sjukvården, och det skall skeunder sådana former att det är finansierat och att detomfattar alla.Den del som den borgerliga regeringen visade upp1991-1994 hade uppenbara brister. Låt oss inte upp-repa det misstaget. Låt oss utveckla något nytt somfaktiskt fångar upp alla människors behov av ensnabb och effektiv sjukvård.Anf. 195 BO () replik:Fru talman! Det var mycket och mycket fel på engång. Självklart så finns det en risk om man koncent-rerar en verksamhets uppmärksamhet på ett problematt medarbetarna ägnar sig åt det problemet på be-kostnad av annat. Självklart är det så. Den riskenförutsåg vi när vi införde vårdgarantin. Vi gav därförSocialstyrelsen i uppdrag att just undersöka om detfanns några utträngningseffekter. Och tvärtemot vadsocialutskottets ordförande säger här ikammaren konstaterar man att man inte hittade såda-na utträngningseffekter. Det skulle kunna vara så,men man hittade dem inte. Men harhittat dem, och låt oss gärna fortsätta den debattenoch låt oss få höra vilket underlag hon har på denpunkten.Sedan talade hon om kasinoekonomin åren 1991-1994 för att slippa den här diskussionen om hur vård-garantin skall se ut. Var det så under dessa år attVänsterpartiet här i kammaren lade fram förslag somledde till minskade statliga underskott? TyckteVänsterpartiet att vi hade en för hög efterfrågan isvensk ekonomi? Ville strama åt efter-frågan mer än vad som skedde under dessa år? Jaghar inget minne av det, men jag kan ju minnas fel.Efter att ha varit med om att avskaffa den endavårdgaranti som lett till kortare köer i vårt landsäger : Vi har högre ambitioner än så.Först tar man alltså bort en garanti som fungerar.Sedan säger man att man har högre ambitioner än så.Bevare svenska folket för dessa ambitioner!Anf. 196 ():Fru talman! sade tidigare i denna de-batt att skillnaden i svensk sjukvårdspolitik går mel-lan dem som vill värna patienter och ta till vara per-sonalens kompetens och dem som vill slå vakt omlandstingens monopol. Min uppfattning är att sådanauttalanden är politisk retorik och ingenting utöverdetta. Alla sjukvårdspolitiker som jag har träffat, LeifCarlson, vill värna patienterna. Har någon annan sorts sjukvårdspolitiker?Leif sade också att alla experter som hartittat på den svenska sjukvården säger: Gå över till enförsäkringslösning. Det är fel, , att sägadetta. Internationella sjukvårdsexperter som har tittatpå svensk sjukvård säger tvärtom: Slå vakt om ettskattefinansierat demokratiskt styrt sjukvårdssystem iSverige. Det vet som sitter i HSU 2000,men det passar inte in i den moderata retoriken. Där-för säger han precis tvärtom.Vi vet alla att sjukvården är en av de absolut vik-tigaste delarna i vår välfärd. Grunden för all välfärdär en samhällsekonomi i balans. Det blir därför litekonstigt när flera borgerliga politiker jämför sjukvår-dens situation , då statsbidragen är finansierade,med de borgerliga åren då en stor del av statsbidragenvar finansierade via lån.Sjukvården påverkas av många faktorer. Själv-klart påverkar demografin. Fler äldre ger större vård-behov. Självklart påverkar också nya och effektivabehandlingsmetoder, metoder som dessutom kananvändas på allt äldre patienter.Folkhälsoutvecklingen är kanske den mest förbi-sedda delen av detta. Vi har en positiv utveckling omman ser på detta i stort. Men det finns orosmoln närdet gäller folkhälsoutvecklingen - övervikt, allergier,psykiska besvär, m.m. Det finns anledning för riksda-gen att återkomma i detta ämne.Det behov av sjukvård och de saker som vi i dagser produceras inom svensk sjukvård ser annorlundaut än . Och det som vi ser kom-mer att se annorlunda ut jämfört med det som vimåste planera framåt i tiden.En viktig faktor är självfallet de resurser somsjukvården disponerar för att möta de vårdbehov somfinns. Det är glädjande att en betydande resursför-stärkning nu är möjlig efter att den ekono-miska saneringen har slutförts.Landstingsförbundet hävdade se-dan att det är stor risk för att vi får storbrist på vårdpersonal, dvs. sjukvårdsmännen rekryte-rar ny personal, vilket är positivt. Utbild-ningskapaciteten måste nu dimensioneras så att viinte står inför personalbrist. God kvalitet i vården ärsjälvfallet viktig. Kvaliteten i vården är beroende avmånga faktorer. Personalens kompetens, organisationav vården och bemanningen är några av de kanskeviktigaste faktorerna. Detta är grunden för en bravård.Korta väntetider är en annan viktig fråga. Det ärsant att det inom vissa specialiteter och hos vissavårdgivare finns köer som är för långa. Mångasjukvårdshuvudmän använder de nya resursernatill att åtgärda köerna och nyanställer personal fördetta.Jag går så över till att kommentera några av desärskilda yttranden och de motioner som behandlas ibetänkandet. Först gäller det några synpunkter kringkristdemokraternas motion.I sin motion använder nästanalla vackra ord som finns i det svenska språket för attbeskriva sin sjukvårdspolitik. Jag vet inte hur mångagånger orden trygghet, garanti och etik används imotionen. Man skriver generöst om nästan allting ivården. Problemet är dock att man vid en summeringav vad det skulle kosta att genomföra allt det somfinns i motion skulle komma uppi betydande belopp. Men deras politik innehåller ingaekonomiska förslag som skulle göra det möjligt atttäcka in allt det som utlovas i motionen.Kristdemokraterna skriver att de vill ha 20 000fler sjukhusplatser . Vi känner igen det härfrån valrörelsen. Förmodligen valde ett antal väljareKristdemokraterna bl.a. på grund av detta löfte. Harni kristdemokrater räknat på vad 20 000 sjukhusplat-ser skulle kosta, och var finns förslagen om finansie-ring? skriver själva i sin ekono-miska motion att för är det tillskott på 2 mil-jarder som regeringen föreslagit ett tillräckligt un-derlag även för ekonomiska poli-tik.Föreslår ni pengar till fler vårdplatser i de lands-ting där nu är i majoritet? I mittlandsting, som utgör av befolk-ning, skulle matematik innebäraungefär 1 000 nya vårdplatser. Men i det landstingetfinns det definitivt inga finansieringsförslag om nyavårdplatser. Ni lovar att återinföra den fria listan förläkemedel, och det har också sagts här fråntalarstolen. Kostar inte detta pengar? Ja, självfallet ärdet så. Ingenting sägs om finansieringen här heller. ut löften i ord men följer inte upp med finansie-ring.Fru talman! Det här betänkandets kanske störstaavvikelse i pengar räknat handlar om den moderataläkemedelsmotionen. Man vill minska pengarna tillläkemedelsförsäkringen med 4,1 miljarder kronor.Om det gjordes skulle det självfallet bli dramatiskakonsekvenser för patienterna. kan vi juhöra talas om patienter som har svårt att lösa ut sinarecept.När kammaren debatterade finansutskottets be-tänkande avslöjades på ett brutalt sätt att flera avmoderaternas besparingsförslag inte håller i verklig-heten. Jag menar att detta är ytterligare ett exempel påsamma sak. Hur, , skall det gå till attunder spara 4,1 miljarder på läkemedlen? Detär kvar , och ni räknar med enhelårseffekt på en mängd saker!När det gäller inkontinenshjälpmedel skall ni tabort ; detta som vi vetatt det blir fler äldre med de bekymren.Ni skall göra besparingar på receptregistret. finns ju redan. Hur kan man göra besparing-ar om på något som redan ärbeställt, installerat och i drift? torde varaensamma i hela världen om att kunna klara av att görabesparingar där det är fråga om pengar som redan ärutlagda.Ni bygger på att friska människor skallbetala in . Hur många friska människormåste betala in för att ni skall få ihop3 miljarder? Har räknat på detta och trorhan själv att det skulle bli verklighet om man gjordepå det här sättet?En hel del av besparingsförslagen leder dessutomtill mindre intäkter för kommuner och landsting -alltså tvärtemot vad ni sade här förut, nämligen att eraförslag rymmer samma pengar till kommuner ochlandsting som de socialdemokratiska förslagen.Dessutom skall ni ha expeditionsavgifter och by-råkrati; åtminstone enligt er läkemedelsmotion. Jagtycker att skall skriva om motionen påett sådant sätt att man talar klarspråk om vad det härfaktiskt innebär för patienterna, för sjukvårdshuvud-männen och för hela sjukvårdsekonomin. I sin motiongår man alltså runt för att slippa tala klarspråk men deklara effekterna av motionen är kraftiga försämringarför alla som är inblandade när det gäller läkemedel.Anf. 197 () replik:Fru talman! Politiker vill väl. Ja, visst vill politi-ker väl. Men sedan är det just det förmyndarperspek-tiv som vi har pekat på - alltså detta med att det pas-sar politikerna; annars finns myndighetsaspekten. Såfort det talas om att patienten skall få reell makt, t.ex.när det gäller att själv välja sjukhus eller läkare ellerom man säger att patienten skall få rätt att krävasecond opinion, säger socialdemokraterna nej därföratt det inkräktar på den politiska makten. pas-sar det att vara alla goda gåvors givare och att viljaalla patienter väl men ibland passar det inte. Dettycker vi är något förnedrande. Patienten är ju myn-dig.Det är alldeles riktigt att det finns många expertersom avundas en sak i svensk sjukvård, nämligen denkostnadskontroll som man når i vårt system genom attransonera vården. I och för sig måste man ha kost-nadskontroll men att se den som det som skall byggaupp svensk sjukvård - dvs. att vården kan ransoneras- är inte rimligt.Vad jag har sagt är att har SNS,och vårdfacken varit ense om attbrytandet av monopol, av sambandet finansiering-produktion på samma händer, är viktigt att det skallfinnas många arbetsgivare och etableringsrätt och attsådana förändringar är viktiga.När det gäller den läkemedelsförsäkring som vitalar om bedömer man själv, precis som i fråga omalla försäkringar, hur stor risken är att man behöveranvända försäkringen. Några kommer att råka ut fördet, precis som man kan råka ut för brand exempel-vis. Då har man ett högkostnadsskydd på 1 200 kr.Andra däremot kommer inte att råka utför detta. De har turen att vara friska och inte behövamedicin. De pengarna är då alltså inte förbrukade.Som jag mycket noga har framhållit väger vi ock-så in detta med avmonopolisering och de förändringarsom det innebär genom konkurrens som medför ef-fektiviseringar. Allt detta finns, fru talman, mycketväl beskrivet i motionen, vilken jag rekommenderartill studier.Anf. 198 () replik:Fru talman! Ordet kostnadskontroll är något somLeif näst intill negligerar i sitt inlägg. Det harjag kanske full förståelse för efter att ha tagit del avuppgifter om vart den moderata politiken ledde när det gäller kostnadskontroll. För migsom socialdemokrat är det oerhört viktigt att faktisktkunna ha kostnadskontroll i de offentliga systemen;jag förstår att vi skiljer oss åt på den punkten.Leif , vad ni gör i motionen är att ni närdet gäller läkemedel säger att pengar som redan ärnedlagda är det möjligt att spara in. Jag tror inte attdet är möjligt i vanliga människors sinnevärld mendet är precis vad ni säger i motionen. Det är anled-ningen till att jag säger: Gå hem och se över motio-nen!Vad ni föreslår är någonting som näst intill är entvingande avgift. Vad är då skillnaden mellan entvingande avgift och skatt, ? Ja, för denenskilde som skall ut med pengarna är det ingenskillnad men i er värld är ju skatt någonting fult. Detär då kanske bättre att presentera det hela som entvingande avgift, även om inte ni har det språkbruket.Anf. 199 () replik:Fru talman! Det är alldeles uppenbart att risken attbli sjuk varierar under olika delar av livet. Det kanvara så att man bedömer att man intebehöver vara med i försäkringen, medan det är ensjälvklarhet att vara med t.ex. när man är äldre. Det äralltså inte fråga om en tvingande avgift, utan det ärfråga om en bedömning - precis som när det gällerallt annat. Trafikförsäkringen kan kanske mera sessom en tvingande avgift.Kostnadskontroll har jag sagt att man måste ha.Men innan man börjar ransonera och beskära måsteman se till att de medel som vi satsar används effek-tivt. Det är det man inte gör. Det är väsentligt att dettaär det första steget, att man inte börjar ransoneringoch beskär människornas rättigheter.Alla register har driftskostnader och betjänings-kostnader. Jag kan bara säga: Titta i motionen ytterli-gare.Jag har en fråga om det systemskifte som social-demokraterna är inne på när det gäller tandvårdsför-säkringen. Man säger att man skall prioritera denförebyggande vården hos unga och friska. Där skallde ekonomiska resurserna sitta. Vi brukar annars varaense om att de som blir sjuka, lidande och skadademåste komma först när vi gör prioriteringar. Skall detöverföras till vården att det är förebyggande vård somskall få alla pengar, så att vi satsar på kost, motionoch hälsoundersökningar medan den som blivit sjukoch behöver by pass själv får betala i större utsträck-ning? Betyder ändringen i tandvårdssynen att man gårfrån det etiska att det är den sjuke som i första handskall ha hjälp till att säga att vi skall förebygga och desjuka får betala?Anf. 200 () replik:Fru talman! Det är en viss skillnad mellan tand-vård och sjukvård. När det gäller tandvård är detdefinitivt på det sättet, vilket har bevisats inte minstav svensk folktandvård, att ett bra förebyggande ar-bete som börjar i tidiga barnaår och följer upp i årenger effekter för hela livet vad gäller tandvårdskostna-derna. Jag är icke beredd att släppa den fria barn- ochungdomstandvården. Det är grunden för den tandhäl-sa som vi faktiskt har i det här landet. Att förebyggasjukdomar är svårare än vad gäller tandvården. Jag äri och för sig övertygad om att vi kan göra mer på densidan för att undvika en del sjukvårdskonsumtion. Detfinns, , en del sjukvårdskonsumtion somganska lätt skulle ha kunnat undvikas om man hadevidtagit ett antal åtgärder ute i samhället. Det är baraatt titta på en svensk akutmottagning, även om män-niskor självfallet måste komma dit för att få hjälp.Anf. 201 () re-plik:Fru talman! Jag måste berömma i sammanhanget och tacka honom för att hanså väl läst våra motioner. Hade han läst ännu nog-grannare hade han sett att det står vårdplatser och intesjukhusplatser.Det här är inte problem, utandet kommer att vara ett regeringsproblem ,såvida man inte tänker genomföra en tältkampanj.Antalet äldre kommer att öka kraftigt. Det vet vi avundersökningarna. Siffrorna varierar, men man talarom att vi framöver kommer att ha 60 000 fler än1995.Conny ställde så många frågor att det äromöjligt att svara på dem. Jag skall geConny ett tips. Något som brukar ge merresurser är ekonomisk tillväxt, och ekonomisk tillväxtger större skatteunderlag. Det får man genom att hafler människor i arbete.Samhällsekonomin är inte så enkel att man kantala om en sektor utan man måste se på sektorernaövergripande i samhällsekonomin. Det gör att omman kan spara i en sektor blir det resurser över tillt.ex. Jag var även i mitt anförandeinne på att man bör jobba lite mer förebyggande.Sedan mitt arbete i kommunen vet jag att en plats fören ungdom som har misslyckats kostar en halv miljonkronor . Det är ganska mycket pengar, mycketvård och ganska många platser. Det tar jag bara somett exempel. Därför tror jag också som förebyggande arbete är väldigt viktigt. Jag hinnertyvärr inte mer.Anf. 202 () replik:Fru talman! På s. 4 i motiondet: sjukvårdsplatser. Jag läser innantill: 20 000 flersjukvårdsplatser. Det står inte på det sättet som kd:sföreträdare låter påskina här. Det jag reagerar mot äratt man går ut med löften om 20 000 nya sjukvårds-platser utan att redovisa ett vitten av hur finansiering-en av detta skall gå till. Varken här i eller ide enskilda landstingen redovisar man hur finansie-ringen av detta skall gå till. Någonstans borde det välfinnas en tanke om hur man skall finansiera 20 000fler sjukvårdsplatser innan man i en valrörelse och ien riksdagsmotion ställer ut att det är vad man vill ha.Sedan vet jag mycket väl att tillväxt är någontingvi måste ha. Det var därför vi så starkt då vi hade en negativ tillväxt på6 %.Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Sjukvård är inte bara att man får vårdnär man ligger på sjukhus. Det är den dyraste vård-formen, och det vet vi. Sjukvård kommer att före-komma också i kommuner och gör det . Detblir något högre kostnader.Ekonomisk tillväxt: Vi kan inte gå in på en bud-getdebatt och lär väl inte hinna med det. Den ekono-miska historien började inte utanlångt innan. Det hade varit ganska intressant i sig attdiskutera, men den debatten har förekommit i riksda-gen och besluten är fattade om ramarna så att vi intekan reservera oss.När det gäller de nya platserna sätter man upp ettmål och arbetar med tanke på vad som kommer attbehövas. Det är inte fråga om vilket parti som skallgenomföra det utan vad som kommer att behövas. Dåmåste man ha klart för sig vad man har att arbeta mot.Ekonomin vet vi rändras från till annan. Vi vetockså att förutsättningarna kan förändras helt ochhållet. Vi måste få en tillväxt i samhället, som ConnyÖhman också nämnde. Det är viktigt. Framför alltmåste vi arbeta långsiktigt. Vi kan inte arbeta kort-siktigt, som jag sade i mitt anförande. Det har vi gjortalldeles för mycket. Vi har fått pucklar och trösklar,och det är inte bra. Jag ser själv hur vi har behövt friställa mängder avvårdpersonal. plötsligt ser vi att vi nu måste re-krytera nya, medan vi har skickat hem de andra. Detär inte heller någon långsiktigt ekonomisk politik.Givetvis är vi inte negativa till besparingar, de behövsoch har behövts, men de kan utformas på olika vis,kanske lite mer långsiktigt.Jag får nöja mig med detta.Anf. 204 () replik:Fru talman! låter det på Kristdemokraternasföreträdare som om det var platser inom den kommu-nala vården det handlar om. Så står det inte i motio-nen. Det står att vårdplatserna på sjukhusen måste blifler i stället för färre. Jag kan inte tolka det på annatsätt än att det är vårdplatser på sjukhusen man avser.Jag har inte begärt av företrä-dare att man skall redovisa all finansiering för alla20 000 platser. Men inte ens en gång en redovisningav finansieringen av den första vårdplatsen finns medi ekonomiska agerande här iriksdagen eller i de enskilda landstingen. Det vill jagskarpt kritisera.Anf. 205 () replik:Fru talman! Det är positivt att lo-var att återkomma och gå till roten med det onda närdet gäller t.ex. allergier. De innebär kostnader för denenskilde, vården och flera samhällsorgan. Det ärockså mycket besvärande. Det ser jag fram emot.Däremot är jag orolig för personalsituationen, denfråga som jag tog upp i mitt anförande. Att det nusker en viss nyrekrytering och att man ser över ut-bildningen räcker inte. Det behövs fler och snabbaåtgärder. På sina ställen finns inga att rekrytera. Detär brist inom många specialiteter men också på all-mänläkare.Det finns undersökningar som säger varför ung-domarna inte söker till vårdlinjerna. De ser inte frammot att arbeta i den arbetsmiljö som finns i vården . Det är obekväm tid och dålig lön. Vilka morötter skall majoriteten använda för attlocka den lilla gruppen i arbetsför ålder framöver attsöka till vården? Det behövs mer attraktivt för att fåungdomarna att söka, och de behövs verkligen.Conny nämnde inte något om alternativavårdformer.