prot · GM0937 · 1998-12-16 00:00:00 — Det kommer att försvinna ytterligarejobb.Vad avser att göra med dem som harbehov av en annan försörjning i det korta perspekti-vet? Där har vi inte fått något besked från moderater-na.Också när det gäller vårdgarantin är ett djupt pro-blem involverat i politik. Skall man haen vårdgaranti måste man också ha en resursgaranti.Det måste finnas resurser i landstingen för att mötabehoven och för att förverkliga en vårdgaranti. Deresurserna har inte tillskjutit. Vänster-partiet har pratat om just resursga-rantin, som behövs för att väntetiderna skall kunnaminskas.När det gäller handikappolitiken återstår mycketatt göra. Det tas ett första steg i betänkandet i dag.Det är ett tydligt tillkännagivande när det gäller 65-årsgränsen. Man måste också reda ut barns rätt tillpersonlig assistans. Det finns mer att göra. Pengarskall tillföras.Vi väljer att inte ge med den ena handen och tamed den andra. finansierar sin handi-kappsatsning med att minska på läkemedelssidan - ensida som just de funktionshindrade är djupt beroendeav. Man ger med den ena handen och tar med denandra.Anf. 129 () replik:Fru talman! säger att vi skall lösaproblemet med arbetslösheten. Men var är politikenför att lösa arbetslöshetsproblemet? Den finns ju inte,. Här tvingas man revidera prognoserbåde när det gäller jobb och när det gäller tillväxt.Det visar sig att det är ett jättestort misslyckande. Nihar inte bidragit till att göra politiken bättre, snararetvärtom.Vad händer med dem som står utanför? Det var juprecis det jag tog upp. Vad händer med dem som stårutanför och inte får vård ? är inteberedd att biträda en politik som innebär att vi får ennationell vårdgaranti, så att människor får vård i tid.Ingrid är inte beredd att biträda en politiksom innebär att man återställer försämringarna i han-dikappreformen och från också ger demsom fyller 65 möjlighet att få del av reformen, ochsom innebär att man ger de barn som behöver det enpersonlig assistans. Ni är inte beredda att gå med pådet, går jag åter till frågan om vad som händer medde mest utsatta. Självklart innebär politik för ossmoderater att vi skall se till att de som jobbar ochsliter skall kunna leva på sin lön, men staten skall ståstark för dem som behöver vårt gemensamma stöd.Det vi ser är att staten är så allomfattande attden inte kan stödja dem som verkligen behöver vårtgemensamma stöd, t.ex. de hemlösa, som IngridBurman också nämnde.Anf. 130 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill meddela att tekniska problem gjorde attAlf noterades som instämmande i IngridBurmans anförande. Detta var fel. Han fanns inte ikammaren.Anf. 131 ():Fru talman! Det är trevligt att kunna konstatera attdet är en rörlig församling. Den kan både resa sig ochsätta sig ned. Vad det gäller sjukvården kan manundra vad som är övergripande och vad som är ge-nomgripande.Jag vill först göra en liten betraktelse. I ett civili-serat samhälle intar hälso- och sjukvården en högpri-oriterad ställning. Det övergripande ansvaret, ävenekonomiskt, för medborgarnas hälsotillstånd åvilarflera instanser, framför allt riksdag. I dennakammare fattas avgörande beslut om vilka villkor ochriktlinjer som den svenska hälso- och sjukvårdenskall arbeta utifrån. Det råder stor samsyn om att allamedborgare skall tillförsäkras god vård. Däremotfinns det olika uppfattningar om hur denna skall or-ganiseras.Vi kristdemokrater anser att vårdpolitiken skallutgå från människovärdet och alla individers absolutaoch lika värde. Helhetssynen på människan med be-toning på individens ansvar för medmänniskorna ochför sitt liv liksom behovet av integritet, gemenskapoch trygghet skall vara fundament i vårdpolitiken.Vårdpolitiken skall inta en särställning vid fördel-ningen av samhällets resurser.I har hälso- och sjukvården under lång tidvarit ekonomiskt missgynnad. Gapet mellan behovoch resurser har ökat i takt med de minskade resur-serna. HSU 2000 och hartydligt visat att vårdpolitiken behöver förnyas och istörre utsträckning fokuseras på befolkningens ochpatienternas behov av insatser i rätt tid.Besparingarna på sjukvården har nått botten.Vårdköer, för lite personal, bristande tid för patienter,utflyttande läkarkompetens m.m. är talande exempel.Framöver kommer den nuvarande resursnivån inte atträcka till för att möta det ökande behovet.De gångna årets ryckighet i medelsanvisning tilllandsting och kommuner, kombinerat med sjunkandeskatteunderlag, kan inte vara den bästa förutsättning-en för en uthållig sjukvårdspolitik. Att i efterhandskicka ut julklappar med statsministerepitet tydersnarare på senkommen insikt om resursbehoven. Meneftersom vi är här för att besluta om framtiden bördetta hamna i fokus.Kristdemokraterna har föreslagit att kommuneroch landsting borde erhålla ytterligare 1,8 miljarderkronor utöver riksdagsmajorite-tens beslut. är det endast tillkomsten av nyajobb som kan säkerställa finansieringen av ökadebehov i offentlig sektor.En rimlig omfördelning av knappa resurser blir enviktig utmaning för alla politiskt verksamma under dekommande åren. Vårdpolitik kan inte isoleras frånandra samhällssektorer. Både i kortare och längreperspektiv måste folkhälsofrågorna uppmärksammas,bl.a. för att livsstilsbetingade sjukvårdsbehov skallminska.En förutsättning för god vårdkvalitet är tillgångentill kompetent personal. Det fordras både etiskt ochyrkesmässigt god utbildning. De senaste årens mins-kade resurser till vårdsektorn har medfört att nettoöver 60 000 färre arbetar inom vården. visar detsig att ett utbildnings- och rekryteringsbehov av så-dan personal är så stort att det kan medföra personal-brist . Rekrytering till vårdyrkena harblivit svårare. Detta är oroväckande. En uppvärderingav dessa yrken är nödvändig. hargenom flera förslag visat på möjliga åtgärder för atthöja statusen och öka attraktionen vad gäller vårdyr-kena.Noteras kan också att det gjorts en undersökningpå beställning av somvisar att personalen på privata vårdföretag trivs bättreän den inom den offentliga vården och omsorgen.Många som arbetar inom vårdyrkena uppleverpress och överbelastning. Effekterna av detta tar siguttryck i utbrändhet och därmed sjukskrivning. Be-visligen förekommer det underbemanning på grundav neddragningar på personalsidan, och detta måsterättas till.Sett till befolkningsstrukturen kommer det totalabehovet av vårdplatser att öka. Me-delvårdtiden för den äldre befolkningen visar redantecken på att öka. Med ökningen av antalet äldreförändras behoven i fråga om kompetens, vårdformeroch samhällsplanering.Närhet till vård ökar tryggheten för gamla ochsjuka. Fler vårdgivare skulle öka valfriheten för denenskilde vårdsökande. En mångfald med olika inrikt-ningar främjar kvalitet i utbudet, även inom äldrebo-endet.Andra viktiga fundament i frågor som rör vårdoch omsorg är patientens ställning och inflytande,som vi tidigare behandlat i denna kammare. Respek-ten för den enskilde och dennes integritet får intekomma bort i den praktiska verkligheten. Begreppsom "klinikfärdig" hör inte hemma i modern sjuk-vård.Samverkan mellan vårdgivare i kommun ochlandsting måste förbättras, vilket vi såg på TV i gårkväll. Vid överföring av vårdansvar får patienten intekomma i kläm. Vårdtagaren skall garanteras att detalltid skall finnas någon som tar personligt ansvar, såatt ingen hamnar mellan stolarna. Ett synsätt medbehovsstyrning och värdighet skall råda. Vi kristde-mokrater anser att det bör införas en värdighetsga-ranti inom vården och omsorgerna.Psykiatrireformen, som genomfördes , gavkommuner ett ökat och förtydligat ansvar för perso-ner med psykisk störning som inte är i behov av slu-ten aktiv psykiatrisk vård. Psykiatrin har i och medreformen genomgått stora och genomgripande för-ändringar. Antalet slutenvårdsplatser har minskatkraftigt, och öppna vårdformer har tillkommit. Mångapsykiskt sjuka har särskilt under förändringsproces-sen farit illa, bl.a. på grund av att alternativa behand-lingsformer inte var tillräckligt utbyggda när sluten-vårdsplatserna avvecklades. En av orsakerna varresursbrist. Vid förändringar är det ytterst viktigt attkontinuerligt följa upp hur det blir för den enskilde.Här har det enskilda , staten och alla in-blandade ett ansvar.Fru talman! Hälso- och sjukvården kan indelas itvå huvudgrupper: den förebyggande delen och densjukdomsrelaterade. Dessa bör inte ställas mot var-andra utan ses som viktiga komplement och samver-kansdelar för en god befolkningshälsa i ett längreperspektiv. Genom statistik och forskning vet vi attmånga sjukdomar kan förhindras eller motverkas.Flera sjukdomar av fysisk och psykisk art kan relate-ras till livsstil, missbruk och sociala faktorer. Insatserpå dessa områden kommer att medföra en ökad be-folkningshälsa och minskade samhällskostnader påsikt. En utveckling av folkhälsoarbetet är en ren vinstför individen och samhället.Tyvärr nås vi allt oftare av oroande rapporter omökande missbruk bland unga människor och vilkakonsekvenser detta medför. Detta borde få oss attreagera. får man intrycket att politiker gärnaundviker att uttala sanningar som kan uppfattas sompekpinnar. Men det är omsorg och inte pekpinnar attpåtala att man inte behöver prova alla droger ochdrycker för att inse att dessa är skadliga och att tidigdebutålder i flera fall ökar risken för bestående ska-dor. Vikten av att vuxna föregår med gott exempel ärstor, t.o.m. avgörande.Barnens situation borde också lyftas fram mer isamhällsdebatten - inte bara när de far illa, orsakarproblem eller på annat sätt hamnar i rampljuset. Ettsynsätt utifrån barnens perspektiv på deras grundläg-gande behov av trygghet, närhet och värme skulleklart öka möjligheterna för dessa att fungera i familj,skola och samhälle. Detta borde också överföras påpolitiska beslut som rör familjen, t.ex. flexibla ar-betstider och valfrihet inom barnomsorg och skola.Frivilliga organisationers insatser utgör ett viktigtoch positivt inslag i det svenska samhället. Ofta finnsett stort osjälviskt engagemang kombinerat med kun-skap som skall stödjas, uppmuntras och tas till vara.Vi anser därför att organisationsstödet till nykterhe-tens centrala verksamhet även i fortsättningen skalladministreras av statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl.Vi vill också betona att överföring av vissa medelfrån anslaget för insatser mot aids till allmänna bidragtill kommuner inte får innebära någon nedprioriteringav insatserna för den hiv/aidsförebyggande verksam-heten.Vi vet också att spelberoendet är ett folkhäl-soproblem som är större än vi trott. Det be-hövs mer kunskap om detta. Att utveckla vård- ochbehandlingsmetoder för personer med spelberoendeär viktigt.Satsningar på folkhälsa ger inte alltid ett mätbartresultat inom en kortare tidsrymd, åtminstone inteinom en mandatperiod. I de landsdelar där man vågatsatsa på folkhälsa har klartförbättrad hälsa konstaterats, bl.a. ökad medellivs-längd.Det är påtagligt att det finns brister i den svenskasjukvården och att kommande utmaningar väntar -vårdköer, läkarbrist och brister inom specialistkom-petenser för att nämna några.Patienter skall inte behöva vänta orimligt länge påen operation. Det behövs en ny vårdgaranti som tarsin utgångspunkt i behoven. Det innebär att patienter-na med de allra största vårdbehoven inte skall behövastå tillbaka för dem med lättdiagnostiserade och be-handlingsbara sjukdomar.En stor utmaning framöver är det krav som detökade antalet äldre kommer att ställa på vårdplatser,geriatrisk kompetens och personella resurser. Vårdenför dessa grupper kommer att fordra mer vårdandepersonal. Eftersom ålderdom inte går att opererakommer behovet av vårdplatser att öka kraftigt. Vianser vidare att det skall finnas en läkare med geriat-risk kompetens knuten till varje sjukhem och hem-vårdspatient.Ett behov som har med människans värdighet attgöra är rätten till ett värdigt slut. Det skall finnas entrygghet att veta att avskedet kan ske på ett värdigtsätt. Även detta är en fråga om livskvalitet. Vården ilivets slutskede skall präglas av värdighet, omtankeoch respekt.Under lång tid har vi i haft god tandhälsa.Under senare år har dock kostnaderna för den enskil-de ökat med risk för försämrad tandhälsa. Kristdemo-kraterna anser att högkostnadsskyddet i sjukförsäk-ringen inte fyller sin uppgift, eftersom många kostna-der för den enskilde inte inkluderas. bör sjuk-och tandvårdsförsäkringen samordnas. Vi anser att enutredning bör tillsättas med denna inriktning,där även kostnader för hjälpmedel ingår. I avvaktanpå detta vill vi anslå ytterligare 200 miljoner kronortill tandvårdsförsäkringen för att undvika en alltförstor ökning av självrisken.För att få rimlig nivå på högkostnadsskyddet föravgifter i sjukvården bör en översyn göras så att allavårdavgifter inkluderas. I det sammanhanget bör ettåterinförande av den s.k. fria listan aktualiseras.Det finns enligt vår mening ingen anledning tillApoteksbolagets monopol på receptfria läkemedel.Det bör göras en prövning av Apoteksbolagets fort-satta roll. Det finns skäl att tro att det går att åstad-komma renodling, effektivisering och därmed lägrekostnader genom att konkurrensutsätta delar av verk-samhet som bedrivs i monopolform.Vi accepterar inte nedskärningar på handikappom-rådet. Där anslår vi ytterligare 300 miljoner kronorför att förbättra stödet till personer med personligassistans.Fru talman! Till slut tror jag att det är nyttigt attbetänka att allt inte är självskrivet. Att få vara frisk äringen rättighet; det är en gåva - en gåva som vi skallvärna om och vara tacksamma för.I detta anförande instämde . 132 ():Fru talman! En av våra allra viktigaste uppgifterär att kunna erbjuda behövande en vård och omsorgav hög kvalitet där den enskilde bemöts med respektoch värdighet. Alla skall kunna känna trygghet införsin egen och anhörigas ålderdom. Likaså skall männi-skor med funktionshinder kunna verka i samhälletutifrån sina förutsättningar och som aktiva medborga-re.Detta kanske är självklarheter. Men mot bakgrundav att andelen äldre ökar och därmed vårdbehovet, attvård- och omsorgspersonal allt oftare blir utbränd pågrund av hårt jobb och känslan av otillräcklighet, attmänniskor med rätta alltmer önskar påverka sin egenoch anhörigas äldreomsorg samt att vi har långt kvarinnan vi nått ett samhälle tillgängligt för alla har viockså ett stort behov av en aktiv och konstruktivdebatt. Framför allt har vi ett behov av åtgärder.Centerpartiet vill bl.a. arbeta för att alla skall hamöjlighet att välja personlig kontakt, vårdinrättning,behandlingsalternativ och omsorgsform. Centerpartietvill införa en vård- och en tillgänglighetsgaranti föratt korta vårdköerna och öka tillgängligheten. Vimåste bättre kvalitetsutveckla verksamheterna ochstärka det centrala tillsynsansvaret. Förutsättningarmåste ges att klara framtida personalbehov och kom-petensförsörjning.Centerpartiet vill arbeta för en fungerande och välutbyggd hemtjänst med taxor och avgifter för äldre-och handikappomsorg som är rimliga och rättvistutformade. Former för patientinflytande, brukarmed-verkan och anhörigstöd måste utvecklas ytterligare.Vi vill att staten, landstingen och kommunerna gårföre med att underlätta för funktionshindrade att levapå samma villkor som andra. Vi måste också ge vårabarn bästa tänkbara uppväxtmiljöer med mycket kär-lek och omsorg, miljöer som är fria från våld ochdroger.En stark ekonomi är naturligtvis grunden för attvälfärdssamhället skall fungera, för att resurserna tillvården och omsorgen skall kunna förstärkas.Centerpartiet har i hög grad bidragit till att lands-ting och kommuner erhållit ökade resurser för attutföra sina viktiga vård- och omsorgsuppgifter. Allapartier, utom möjligen , har slutit uppbakom denna linje. Vi vet att många kommuner ochlandsting ändå har stora problem att ekonomiskt klarasina åtaganden. , sompresenterats tillsammans med rapporter frånkommunerna, styrker detta.Socialt ansvar och gemenskap skall prägla sam-hället och ge trygghet åt alla. En sund ekonomiskpolitik med budgetbalans och fortsatt låga räntor är enförutsättning för långsiktig välfärd. Gamla, sjuka,funktionshindrade m.fl. är utsatta grupper som skallprioriteras, och personalen skall ha det erkännandeden så väl förtjänar. Vi centerpartister är även fram-gent beredda att satsa de resurser som krävs för attvärna och utveckla verksamheten.Fru talman! För är det viktigt attvården och den sociala omsorgen är solidariskt finan-sierad. Grunden för finansieringen skall vara våragemensamma skatteintäkter. Vård och social serviceskall fördelas rättvist och utgå från människors be-hov, inte från deras förutsättningar att betala. Såvittjag kan förstå är det enbart som talar fören obligatorisk försäkring för sjukvården. Jag skullevilja fråga representant, ,hur det egentligen skall fungera? Är inte en solida-riskt finansierad sjukvård bra mycket säkrare ochtryggare när det gäller att alla skall få den vård ochomsorg som man har behov av?Utformningen av vården och servicen skall utgåfrån ett medborgarperspektiv. Samhället måste på allanivåer vara lyhört för hur enskilda vill ha vården ochservicen, var den skall finnas geografiskt och på vil-ket sätt den organisatoriskt skall tillhandahållas. Val-frihet är en viktig del i vård och omsorg. Människorskall kunna välja vilken vårdgivare man önskar. Omvård- och omsorgsuppgifter kan utföras lika bra ellerbättre vid en kooperativt driven eller privat verksam-het skall, enligt min och uppfattning,öppenhet finnas för detta.En del uttalanden från bl.a. socialministern undersenare tid kan tolkas som om regeringen fått återfall igamla socialistiska dogmer om att den offentligasektorn skall utföra precis allt. Jag hoppas på ochönskar besked om detta i dagens debatt. Centerparti-ets besked är klart och tydligt. Gemensam och solida-risk finansiering. Allt behöver dock inte bedrivas ioffentlig regi. Vi vill ha en öppenhet för entrepre-nadskap i kooperativ och/eller privat regi. Det är enfråga hur socialdemokraterna och deras talesman,, ser på den öppenheten.Min partikollega kommer senare idebatten att ytterligare utveckla våra åsikter och för-slag i hälso- och sjukvårdsfrågor.Socialstyrelsen har i en kritisk rapport ta-git upp neddragningarna i . "Det är merundantag än regel att få sin mat lagad i hemmet",säger representant. Vi som har erfa-renheter av socialtjänstarbete kan nog samfällt intygabetydelsen av en väl fungerande hemtjänst och hurmedborgarnas oro ökar i takt med att hemtjänstensservice tvingas till försämringar av ekonomiska skäl.Mot den här bakgrunden är det tråkigt att det intefinns stöd för förslag med statligt sub-ventionerade hemservicecheckar, för att tillgodosepensionärshushållens behov av vardaglig service.Vårt förslag innebär att tjänster i hemmet, som intetäcks in av ordinarie verksamhet, skallkunna köpas till subventionerade priser. Förslagetinnebär en stimulas till den privata tjänste-sektorn. Vi har i vårt budgetförslag avsatt drygt ½miljard kronor för detta ändamål.Centerpartiet har tidigare avvisat regeringens in-vesteringsbidrag för byggande av äldrebostäder. Vianser att medlen borde föras över till det generellakommunbidraget i stället. Behoven är olika. Vissakommuner har behov av att satsa på nya lokaler ochbättre yttre förutsättningar. Andra kommuner behövergöra insatser för att t.ex. förbättra den sociala miljön.Det är min och bestämda uppfattningatt kommunerna, med stöd av de nationella målen föräldrepolitiken, själva kan klara att bedöma hur resur-serna bäst skall användas. Vi litar på kommunpoliti-kerna och tror på självstyrelsetanken. Jag är säker påatt ha stöd för denna vår uppfattning, över partigrän-serna, av det stora flertalet kommunalt förtroendeval-da. Detta är en viktig markering, och det framgårockså av mitt särskilda yttrande till dagens betänkan-de.Samhället måste vara tillgängligt för alla. De allraflesta anser nog att assistansreformen var och är enmycket värdefull reform, som medverkat till ökadtrygghet för den enskilde och avlastning för de anhö-riga. Från har vi påmint om redan ställ-da krav på förändringar, såsom 65-årsgränsen, ochställt nya krav som gäller schablonersättningen ochbarns rätt till personlig assistans. Utskottet har tagitsmå, enligt vår uppfattning alltför små, steg för attförbättra reformen. Min partikollega speciellt att ta upp handikappfrågorna.Fru talman! gjorde jagtillsammans med en representant för iUppsala studiebesök vid Rikskvinnocentrumet i Upp-sala. Vi blev övertygade om hur viktig verksamhetendär är och att verksamheten måste ges förutsättningartill långsiktig utveckling. Utskottet har föreslagit att 1miljon kronor avsätts till RKC genom omfördelning.Det är bra, men det är inte tillräckligt. Jag har, i likhetmed kraven i en folkpartimotion, föreslagit att rege-ringen måste hitta långsiktiga lösningar. Jag är förvå-nad att inte utskottsmajoriteten, med ordförande i spetsen, kan ställa sig bakom dennauppfattning. Jag skulle vara väldigt intresserad av hurjust , som har visat stort engagemang ifrågan, kommenterar just den delen. Vi saknar lång-siktiga lösningar.Likaså är jag förvånad och aningen besviken överhur Amningshjälpen hanteras, nu när Folkhälsoinsti-tutet drar in sitt anslag. Utskottstexten är i den härdelen, som jag uppfattar det, mycket prat och väldigtlite handling. anser, i likhet med kraveni en flerpartimotion, att regeringen borde återkommamed förslag till hur Amningshjälpens verksamhet kanstödjas. Om intresset att finna en lösning hade funnitsskulle uppslutningen kring flerpartimotionen ocksåfinnas. Jag beklagar att så inte är fallet.Det är bra att regeringen anslår extra resurser föråtgärder mot hemlöshet. Många människor far myck-et illa, speciellt kvinnor, som ofta blir sexuellt ut-nyttjade och förnedrade. Många av dem är psykisktsjuka och psykiatrireformen har inte lyckats fångaupp de människor som är i behov av hjälp och stöd.Inför julhelgen uppmärksammas problemen speciellt.Jag och kommer att arbeta för attsituationen för hemlösa åtgärdas. upp-skattar att en bred politiskt sammansatt grupp skall fåvara med i detta mycket viktiga arbete. Principiellthade det varit bättre om pengarna gick till Socialsty-relsen i stället för till regeringen. Men det viktigasteär att det tas tag i problemen.Ett annat område där jag och harmarkerat annan uppfattning än majoriteten är stödettill frivilligorganisationerna inom det sociala området.Det borde vara organisationerna själva som skallklara av att förmedla medlen utan inblandning avSocialstyrelsen. Jag vill dessutom särskilt poängteraCenterpartiets förslag att satsa extratill genomförandet av FN:s barnkonvention.Fru talman! Då majoritet har en annaninriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 9.Däremot ser jag fram emot en intressant debatt ochatt få svar på de frågor jag har ställt.Anf. 133 () replik:Fru talman! Först vill jag, precis som gjorde för del, göra ett klargö-rande. Vi moderater står inte bakom anslagsfördel-ningen eftersom vi har en annan inriktning på politi-ken. Det har vi också klargjort i ett särskilt yttrande.Kenneth riktade frågor till mig. Denförsta handlar om mer resurser till kommuner ochlandsting. Jag vill påminna om attvi har avsatt lika mycket pengar i denna budget somutskottsmajoriteten när det gäller hälso- och sjukvård.Vi har också avsatt lika mycket pengar till kommuneroch landsting i statsbidrag för 1999.Men om mer pengar till kommuner och landstinghade varit lösningen, fru talman, hade vi inte sett delånga köerna och vi hade inte sett många andra av deproblem vi diskuterar . Det finns andra sakersom gör att vi har stora problem . Socialstyrelsenhar bl.a. pekat på att organisationen inom hälso- ochsjukvården är sådan att det inte går att få ett bra ochordentligt utnyttjande av de resurser som finns i dag.Vi kan garantera välfärden bara med hjälp av enekonomi som växer. Det är därför jobben och jobb-politiken är så viktig.Sedan var det vårt förslag till hälsoförsäkring. Detfinns olika sätt, , att solidarisktfinansiera sjukvården.