prot · GL0954 · 1998-01-22 00:00:00 — Det här handlar inteom konkreta insatser på individnivå, utan det handlarom en samverkan för att undanröja köerna för allasom köar inom olika vårdverksamheter och vårdgre-nar.Den andra pelaren som jag nämnde i gott välfärds-samhälle var detta med trygghetsförsäkringarna, dvs.de försäkringar som skall gälla vid inkomstbortfall,vid sjukdom, vid arbetslöshet och när vi har slutat våryrkesverksamhet på grund av ålder. Då kommer jag inpå det allra tyngsta området, nämligen pensionerna.Dem har vi nått en bra uppgörelse om, och den ärbaserad på sunda och tydliga principer.Eftersom det rör sig om fempartiuppgörelse är detsjälvklart att det finns inslag i den som vi tyckerskulle ha sett annorlunda ut om vi från Folkpartietliberalerna ensamma hade fått bestämma.En skönhetsfläck i systemet är förstås att det äveni fortsättningen kommer att tas ut avgifter där det intefinns någonting som är försäkrat, dvs. Vi har fått nöja oss med att halvera denskönhetsfläcken i ett bra socialförsäkringssystem.Inom liberalerna har vi försökt att fun-dera vidare på hur man skall kunna reformera deövriga trygghetssystemen. Vi tycker att det är rimligtatt använda liknande principer som har varit så fram-gångsrika i pensionsuppgörelsen. Vi presenterade enrapport i för att visa hur mankan tillämpa dessa principer på de andra försäkringar-na. Principerna går ut på att försäkringarna skall varaallmänna, att de skall vara självständiga från stats-budgeten, att det sannolikt behövs någon form avbuffertfond för att underlätta detta, att det skall vararaka rör samt att det skall vara en klar och tydligskillnad mellan de fördelningspolitiska inslagen somskall finansieras med skatter och de försäkringsmässi-ga som skall finansieras med försäkringspremier. Enav slutsatserna är förstås att det inte skall tas ut någraförsäkringspremier där det inte finns något som ärförsäkrat.Herr talman! I samband med detta inbjöd vi allapartier i att ställa upp på diskussioner ochsamtal om att kunna föra dessa frågor vidare, kanskepå ett likartat sätt som visade sig så lyckosamt i pen-sionsuppgörelsen. Till att börja med var reaktionernaganska positiva. Från socialdemokraterna förklaradepartisekreterare att idéerna var ganskaintressanta, fast hon polemiserade mot vissa inslag.Något senare förklarade partiledareCarl Bildt att en sådan stor reform kunde kanske byg-ga på de principer som liknade dem som vi presente-rade. Och jag tycker mig ha hört positiva signaleräven från Centern.Dock har jag under dagens debatt haft litet svårtatt bli helt övertygad om att och talar om samma önskemål om refor-mer. Det låter på som att han liggernära de uppfattningar som vi har framfört medanIngrid Skeppstedt fortsätter att tala om grundtrygghet.Men det beror kanske på att jag inte riktigt har för-stått.I statsrådets frånvaro får jag väl ställa frågan tillden socialdemokratiska utskottsordföranden: att det vore klokt att använda likartadeprinciper som i pensionsuppgörelsen även för deandra trygghetssystemen?Anf. 154 () replik:Herr talman! Jag vill ställa ett par frågor i anled-ning av det som sade i slutet av sitt anfö-rande, nämligen att det syntes honom som att vi varrätt så överens om vissa delar när det gäller reforme-ring av försäkringssystemen.Delar min och uppfattningatt vård och omsorg skall finansieras solidariskt viaskattemedel? Delar min uppfattning omatt det skall finnas konkurrens inom vården och om-sorgen på samma sätt som det finns inom andra områ-den? Delar min och uppfattningatt man skall ha rätt att välja vårdgivare även inomäldrevården på samma sätt som man har rätt attvälja inom t.ex. barnomsorgen?Jag skulle gärna vilja höra om anseratt detta första samförstånd skulle kunna kompletterasmed dessa punkter. Det skulle skapa intressanta förut-sättningar.Anf. 155 BO () replik:Herr talman! Det var väl närmast jag som försökteatt ställa en fråga till . Men jag skallsvara på hans fråga så får vi se om han kan svara påmin.Ja, jag delar uppfattningen att verksamheter somvård och omsorg bör finansieras med skatter och intemed försäkringar. Det som vi pläderar för är att in-komstbortfallsförsäkringar lämpar sig utomordentligtväl för försäkringslösningar medan däremot verksam-heter som vård och omsorg inte gör det.Sedan är det kanske litet onödigt att ställa en frågatill en folkpartist om han är för att det skall finnaskonkurrens och valfrihet. Svaret är att vi är för kon-kurrens och valfrihet.Jag skulle ändå vilja ha ett svar från . Är vi överens om att det i inkomstbortfallsför-säkringarna inte skall tas ut avgifter där det inte finnsförmåner?Anf. 156 () replik:Herr talman! Tekniken när det gäller inkomstbort-fallsförsäkringarna kan diskuteras också i detta avse-ende. Det finns alltid ett utrymme. Grundprincipen äratt det skall finnas en nivå där alla oavsett inkomstskall ha möjlighet att få ut ersättning ur systemet somär lika för alla. Den inkomstrelaterade delen skallockså vara avgiftsfinansierad. Hur raka rören skallvara, det är en fråga som kan diskuteras.Herr talman! Jag noterar det mycket intressantasvar som jag fick. Jag var naturligtvis förberedd på attjag skulle få ett sådant svar på vissa punkter. EftersomBo Könberg ändå har en ytterligare replik vill jagkomplettera med frågan: Är beredd attingå i en regering som har detta som sina förutsätt-ningar?Anf. 157 BO () replik:Herr talman! kommer att verka för deidéer och värderingar som vi har. Vi har visat - ochdet trodde jag att även hade gjort - attdet går att samverka i en borgerlig regering utan att gåmed på förslag som strider mot ens egna idéer. Det ärsvar på frågan var står i dag.Däremot fick jag inget riktigt svar på frågan omförmåner och avgifter.En fråga, herr talman, är om man skall ha någonform av fördelningspolitik inom systemet, exempelvisgarantipensionsnivå, barnår eller vad det kan vara förnågot, som skall betalas med skatter. Den frågan kanvi diskutera. Men den fråga jag ställde var: Skall detfinnas avgifter och där det inte finns förmå-ner?Anf. 158 () replik:Herr talman! Mycket av det som togupp har diskuterats här . Det ärklart att vårdköerna är ett problem som till mycketstor del beror på den allmänna neddragningen i eko-nomin, som vi har tvingats göra under de senare åren.Fortfarande har vi räntor att dras med på över 100miljarder. Men ser det bättre ut i ekonomin. Dåanvisar vi också mer pengar, som bl.a. skall användasför att minska köerna. Det är, som sagts, 16miljarder till kommuner och landsting. Vi anvisar 715miljoner i socialförsäkringssystemet för samverkanmellan sjukförsäkringen och sjukvården. Det är klartatt ambitionen att få bort köerna är hög, vilket ocksåMaj-Inger sade här . Regering-en jobbar ju energiskt med detta.Men sedan överraskar det mig att förfram förslaget att att ta pengar från socialförsäkring-en. Det är ju ändå så att socialförsäkringen och sjuk-försäkringen är ett försäkringssystem. I längden un-dergrävs ju självfallet försäkringarna om man tarpengar därifrån till annat ändamål. Man måste arbetabort köerna på ett annat sätt.Anf. 159 BO () replik:Herr talman! Ja, det tycks ju vara i enlighet medverklighetsbeskrivningen, åtminstone vad gäller hurdet ser ut. Däremot kanske inte och jagkan bli överens om att den nuvarande regeringen haren hög ambitionsnivå på det område där man harmisslyckats så kapitalet.I samband med diskussionen om samverkan mel-lan sjukförsäkring och sjukvård använde uttrycket att man tar pengar från försäkringarna.Det tyder ju på att inte ens han, ordföranden i riksda-gens socialförsäkringsutskott, har tagit till sig ellerförstått idén om att man i vissa fall kan användapengarna på ett mer effektivt sätt.Är det verkligen så, för att ta ett annat exempel,herr talman, att försäkringsbolag som satsar pengar påatt sätta ut livbojar missbrukar sina egna pengar? Ärdet fel att försöka förebygga utgifter? Är det fel attsom i FINSAM-försöket både klara av besparingaroch en bättre vård?Anf. 160 () replik:Herr talman! Det är ju inte så att vi har misslyck-ats kapitalt, som säger. Vi tar detta medvårdköerna på största allvar. Vi har också hjälptlandsting och kommuner för att de skall klara avvårdköerna. Här har också bidragit, måstejag säga. Så ambitionen är hög. Förslag kommer ock-så att läggas fram i fortsättningen för att vi skall fåbort köerna.Man måste ändå betrakta socialförsäkringarna ochsjukförsäkringarna som ett försäkringssystem. Öppnarman för möjligheten att använda pengarna på annatsätt, är det klart att det i längden undergräver helasystemet.Anf. 161 BO () replik:Herr talman! Låt mig säga några ord till om dettamed ambitionsnivån. Ord har uppenbarligen olikabetydelser för oss. Om man har tagit över en verk-samhet med korta köer och det är långaköer, har man då visat en hög ambitionsnivå ellerinte? säger att det beror på den allmän-na neddragningen i ekonomin. Jaha, men det är jubara någon timme sedan vi alla som var i kammarenfick höra partivän om att man från socialdemokraternas sida harskyddat vårdverksamheten från neddragningar. Det ärsvårt att tro att bägge dessa argument kan vara sannasamtidigt.Anf. 162 ():Herr talman! I går tyckte att han skullelyfta fram det positiva som hänt iSverige, och så lyfte han fram pensionsöverenskom-melsen och att det inte blir någon spånskatt som omdet skulle vara jämförbara storheter. Jag är övertygadom att stora delar av befolkning skulle haföredragit att det inte hade lagts fram något förslagom det reformerade pensionssystemet utan att genom-förandegruppen i stället från början skulle ha låtitförslaget gå på en lång remiss till medborgar-na.Den träffade överenskommelsen är ommöjligt sämre än den ursprungliga överenskommel-sen. För att kompensera löntagarna för egenavgifternaföreslår genomförandegruppen att grundavdraget skallhöjas. För kommuner och landsting blir det minskadeintäkter på . Jag förstår faktisktinte hur kan gå med på något sådant?Han ger miljarder till kommuner och landsting medena handen och drar in dem med den andra handen.Carl Bildt säger att han inte förstår hur detta skallgå till, för han har inte förstått vad har sagt. säger att det skall kom-penseras på något sätt och vill inte vara mer pedago-gisk än så när ber honom förklaraför och andra hur detta skall gå till. ledare talar om att det är statens ansvar. Detkrävs nog mer pedagogiska kunskaper än de som OlofJohansson ville ge prov på i gårdagens partiledarde-batt för de partier som står bakom uppgörelsen, när deskall förklara hur man har tänkt ersätta kommuner ochlandsting för deras skatteförlust. Statsrådet på målet och säger att det skall ordnas inomskattesystemet. sade i debatten medMarie i går att det skall tas ur budgeten.Vad är det då som det skall sparas på? Det finnsett tak på budgetramarna i den nya budgetprocessen.På vilka områden har socialdemokraterna tänktplocka in de ?Jag är övertygad om att det inte bara är vänster-partiet som vill ha ett svar. Lika intresserade är säkertde som tvingats vara med om att betala alla denedskärningar som kommunerna har drabbats av.Är det så att ni tänker ta pengarna från AP-fonderna, som antydde, för att betaladet som ingen kan förklara? I så fall skall niberätta det för de löntagare som har avståttlöneutrymme för att betala sina pensioner via arbets-givaravgifter där överskotten har gått till AP-fonderna. Och vad är det för konkurspolitik att ta fråndet offentliga sparandet för att kompensera en icke-finansierad pensionsöverenskommelse?Men det som är mest förbryllande - och det ärkanske därför inte förstår vad som har hänt- är hur den moderata politiken i denna fråga skall gåihop. , säger i sina motioner, skallde avskaffa egenavgifterna. av pensionsavgif-ten skall betalas via de egenavgifter som moderaternaskall avskaffa. Hur går den ekvationen ihop? Hurskall de borgerliga partierna förklara detta? Hur har nitänkt kompensera de i egenavgifternanär ni har avskaffat dem?Olof vill minska bufferten och menardå AP-fonderna. Han är emot stora fonder, säger han,och så träffar en överenskommelse om atthöja premiereserven till 2 ½ %. Premiereserven ifullfunktionsstadiet kommer att innehålla , nästan dubbelt så mycket som AP-fonderna. Tala om stor fond! Och statsrådet : Titta så bra pensioner ni får nu när vi har höjtpremiereserven till 2 ½ %. Vad hon glömmer är attdet offentliga sparandet minskar, vilket innebär störremakt åt de privata kapitalägarna. Stora privata kapital-institut skor sig på medborgarnas bekostnad. Deträcker bara att höra en glädjestrålande i TV säga: Det här kommer att skapa många flerkapitalister. Pengarna hamnar i händerna på privatakapitalinstitut och försäkringsbolag. Försäkringsdirek-törerna kan, liksom storföretagen, hota finansminis-tern och statsministern. Med våra pensionspengar iprivat ägo, där syftet är att ge så stor avkastning sommöjligt, med allt vad det innebär av spekulation,kommer våra egna pensionspengar att kunna användasmot löntagarintressen, mot jobben och mot en aktivnäringspolitik. Det här visar att arbetarrörelsen numåste se till att organisera löntagarna i ett långsiktigtägaransvar som t.ex. har skett i Kanada.Socialdemokraterna har gjort ett ideologiskt väg-val som strider mot arbetarrörelsens krav på rättvisaoch solidaritet. Den hårda kritiken mot pensionsöver-enskommelsen har inte lett till ett acceptabelt förslag.Vi står fast vid den kritik som vi framförde redan1994, då sa nej till det nya förslagetfrämst av tre orsaker: Premiereserven, som innebär ettideologiskt systemskifte, avgiftsväxlingen, som ärorättvis, och livsinkomstprincipen, som är såväl klass-som könsmässigt och fördelningsmässigt orättvis.Alla de beräkningar som har gjorts i medierna densenaste tiden visar att den som inte orkar arbeta iminst förlorar, att den som kommer sent tillSverige förlorar, att den som av olika anledningar,t.ex. arbetslöshet, inte kommer in på arbetsmarknadenförlorar. Vad är det för rättvisa?Herr talman! vill jag ta upp pa-radnummer i det nya pensionssystemet, nämligengarantipensionen. Den ger en rejäl grundtrygghet,säger man. Garantipensionen, säger statsrådet, skallbli högre än nuvarande folkpension och pensionstill-skott. Men det är inte sant. Om man hade gjort ärligaberäkningar och jämfört med samma basbelopp skulledet visa sig att garantipensionen endast blir högrei månaden, och då är inte konsekvenserna för bo-stadstilläggen och de kommunala avgifterna medräk-nade, för dem har man lagt i en särskild utredning.Det skulle bli raka rör mellan avgifter och pensioner,sades det också. De raka rören blir bara raka för demsom tjänar och då förstefter i arbete. Det påstods - på oriktiggrund - att det inte fanns någon relation mellan arbeteoch pension i ATP-systemet. Det var en av anledning-arna till att vårt pensionssystem skulle göras om. Meni det nya systemet blir detta samband ännu mindre.Jag tycker att socialdemokrater och de andra fyrapartierna som står bakom pensionsuppgörelsen skallredovisa för väljarna och för oss här i kammaren hurman har tänkt finansiera de 11 miljarder kronorna.I detta anförande instämde () och ().Anf. 163 BO () replik:Herr talman! Att jag dröjde med att begära replikberor närmast på att jag tog för givet att någon repre-sentant för Socialdemokraterna, även om de flesta avdessa nu tycks ha lämnat kammaren, skulle svara pånågra av de oerhört många frågor som inne på - och som skall hanteras under en replikpå en minut.Jag skall bara nöja mig med att svara på den frågasom borde ha svarat på i går och somjag tar för givet att något av statsråden kan svara på idagens frågestund. Det gäller diskussionen om påvilket sätt staten skall lämna tillbaka de pengar somstaten får för mycket i stället för kommunerna. Det ärförmodligen den allra enklaste frågan i hela pension-suppgörelsen. Att göra en stor diskussion av dennadel av uppgörelsen - där Socialdemokraterna harvelat ha en lösning åt det hållet - tycker jag är be-klagligt. Det skulle inte ha varit möjligt, herr talman,om Socialdemokraterna hade varit litet snabbare urstartblocken med att förklara hurdet här skall gå till. Att det skall bli fråga om kom-pensation via ökade statsbidrag har jag utgått ifrån.Anf. 164 () replik:Herr talman! Det sade nu var intres-sant. Jag hörde ta upp precis frågan om finansieringen av de här11 miljarderna. Det är alldeles klart och tydligt attdenna fråga inte är löst. 11 miljarder är mycket peng-ar för kommuner och landsting. Skall det finansierasinom budgeten så är det av avgörande betydelse atthär och få reda på var man tänker spara inoch på vilka områden. Den frågan kanske jag inteskall ställa till . Men jag delar Bo Kön-bergs uppfattning. Jag tycker att socialdemokraternaskall tala om det här . Var tänker ni ta det här?Arne Körnsberg säger: 11 miljarder inom budgeten.Var tänker ni ta de pengarna?Anf. 165 BO () replik:Herr talman! Jag tror att gav ut-tryck för samma fundering som jag, alltså att det ärhög tid att regeringspartiet ger besked på den härpunkten. Men det är min bestämda uppfattning att dethär är ett litet problem och att det inte alls är värt attägna en större del kammarens tid åt detta.Den lösning som valdes i stället för den somFolkpartiet föreslog, och som skulle ha undanröjt allade här problemen, innebär att staten får se till attkommunerna kompenseras. Det kan staten lätt göraeftersom staten på grund av just denna lösning har fåttin dessa pengar. Det är ett skenproblem som UllaHoffmann ägnar sig åt i stället för att diskutera denstora och viktiga pensionsfrågan. Men med tanke påden ståndpunkt intar i den frågan för-står jag mycket väl att hon inte vill diskutera den -och inte heller hennes partiledare.Anf. 166 () replik:Herr talman! uppfattade jag tyvärr inte densista kommentaren. Jag är helt övertygad om att denhade varit värd att bemöta. Men den kan jag får hörasedan.Jag delar inte uppfattning att dettamed finansieringen av de 11 miljarderna skulle varaen skenmanöver eller en skenfråga. Jag tycker fortfa-rande att det är en viktig fråga.Men då kan vi kanske ta upp en annan fråga. Vikan t.ex. diskutera garantipensionen. Det sägs i denutredning som har gjorts och som har kommit frångenomförandegruppen att garantipensionen kommeratt bli högre än nuvarande pension. Det stämmer inte.Så är det inte. När man gör riktiga beräkningar ochanvänder sig av samma basbelopp, blir det mer imånaden, dvs. Det är så. Jag tycker att BoKönberg - eller kanske genomförandegruppen - skallta och räkna en gång till.Anf. 167 () replik:Herr talman! Jag tycker i motsats till att uppgörelsen är bra. Vi kan ju också se attLO i mycket hög grad ställer upp bakom uppgörelsenoch tycker detsamma som vi.Så konkret till den fråga som tarupp om hur kommunerna skall kompenseras. Så är det. När det gäller det här medbudgeten är ju ekonomin för staten något bättre förtillfället. Det är klart att det måste kompenseras ge-nom budgeten. De möjligheterna finns.Jag vill säga att jag tycker att uppgörelsen är bra.Den följer i stort sett också grunddragen i nuvarandeATP. Det är det som är det viktiga. Det blir ett obliga-toriskt system, ett offentligt system, och det blir alltsåett offentligt sparande. Det är ganska viktigt för mignär jag ställer upp bakom det här.Anf. 168 () replik:Herr talman! Det är klart att inteställer upp på den här uppgörelsen. Vi tycker inte attförslaget till nytt pensionssystem är bra. Vi tycker attdet är ett ideologiskt systemskifte. Det är som jagsade i mitt anförande. Man behöver bara se på glädjenoch lyckan hos . Och jag unnar henne,med den ideologi som hon står för, att få känna dennalycka: kommer vi att skapa fler kapitalister i Sve-rige. Det kan väl ändå inte vara socialdemokraternasideologi att vi skall ha fler kapitalister och att vi skallgå från ett stort offentligt sparande till ett privat spa-rande.Anf. 169 () replik:Herr talman! Det blir inte så som . Vi har bestämt att premiereserven skall vara på2 ½ % - inte mer. Det är ju ett faktum. Detta är ingenideologisk förändring. Jag hoppas att Vänsterpartietefter det att man har studerat förslaget ingående ochdiskuterat det också ställer sig bakom det. Det skullevara en styrka också det.Anf. 170 () replik:Herr talman! Jag skulle bara vilja säga att jag sattju faktiskt i pensionsarbetsgruppen. Jag har studeratdetta förslag ingående. Att det faktum att vi inte stäl-ler oss bakom reformen skulle innebära att vi inte harstuderat den tillräckligt är en felaktig slutsats, BörjeNilsson. Visst är det en ideologisk förändring. Visstär det på det viset.Om varenda svensk skall ha en egen liten aktie-portfölj och gå omkring och kolla hur mycket mantjänar, följa börsnoteringar, se om börsen går nedeller upp i och var man skall placera sina peng-ar - visst skapas det då fler kapitalister. Visst är deten ideologisk maktförskjutning. Och visst hade detvarit bättre om vi hade haft fackliga fonder i stället påsamma sätt som man har i Kanada.Anf. 171 ():Herr talman! sade att politik är attvilja. Det är fortfarande delvis sant. Det var under deneviga tillväxtens tid, då alla reformer ökade välfärdenoch framtidsoptimismen var orubbad. passar detnog bättre att ändra en bokstav. Politik är att välja.Miljöpartiet väljer att minska klyftorna mellan männi-skor i stället för att öka dem och att satsa på en rättvisfördelning i stället för att orättvisorna skall följa osstill graven. Vi vill ha grundtrygghet i olika skeden ilivet. Men det återkommer jag till i andra debatterunder våren.Jag skulle vilja ta upp litet statistiska uppgifter.Under 90-talet har socialbidragshushållen ökat med50 %. Bland ensamstående kvinnor hade soci-albidrag. Unga bidragstagare ökar mest. 1994 var den egentliga öppnaarbetslösheten bland ungdomar . Bland per-soner med psykiska funktionshinder, utvecklingsstör-ning eller lungsjukdomar saknar arbete.Enligt undersökning har avhushållen avstått från atthämta ut läkemedel för att de inte haft råd. Långtids-arbetslösa yngre män har ökat sin alkoholkonsumtioni genomsnitt sju gånger under fem år.Nu kommer litet citat och tankar från mig ochandra: Vi tar från de fattiga och ger till de rika. Vi tarinte endast från de fattiga genom försämrade social-försäkringssystem. Vi tar även ifrån dem deras möj-lighet till initiativ. De som hamnat utanför i ett systemi dag halkar lätt efter och bestraffas genom att bliutestängda från ytterligare system.Jag kan ta en statistisk uppgift till. Det handlar om900 000 människor som var nollklassade i sjukför-säkringen. Det är för män och för kvinnor.Det handlar alltså om 900 000 människor!De människor, ensamstående och familjer, som tvingas leva sina liv på samhällets allmosor i formav socialbidrag, förlorar för ytterligare enbit av sin framtid. är det allt vanligare att manser människor som går från papperskorg till pappers-korg i stället för fram och tillbaka till arbetet. Klyftor-na i samhället har ökat genom skattereform, ökadelöner till höginkomsttagare och försämringar inomsocialförsäkringarna. Detta har lett till att de rika blirallt rikare och de fattiga allt fattigare.En rättvisare fördelning ger många vinster i ettsamhälle. Det ger människor hopp och möjlighet attpåverka sina liv. Det ger en bättre miljö både socialtoch fysiskt. Det ger en samhällsekonomisk vinst ochdet sparar pengar.En rättvis fördelning får hjulen att snurra i landet.Om de som har det dåligt ställt får litet högreinkomst blir det inte lyxvaror de köper, i stället skaf-far de sig kanske bättre mat och ett bättre boende. Ditgår alltså pengarna.Det ger samhället tillväxt på rätt sätt. Tillväxt ge-nom att alltfler får del av bastrygghet och får sinabasbehov tillfredsställda.Så ett uttalande från : Vi frågaross ibland: Vad skulle hända om alla kineser fick TVoch började köra bil? Det är retoriska frågor. Vad vi egentligen säger är att det inte skullegå. Vi vet att vår livsstil är förödande och inte kanspridas till resten av världen. Vårt sätt att leva kaninte göras allmängiltigt. Då brakar jorden samman.Alla kan inte äta kött som vi, flyga som vi, slösa medenergi som vi.Vårt sätt att leva förutsätter att den största delenav jordens befolkning inte har vår livsstil.Här kommer två av fyra solidariteterin.