prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — 1 (miljöpolitikens inriktning m.m.)1. utskottet2. 2 (m)3. res. 3 (c)Förberedande votering:74 för res. 220 för res. 3192 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:155 för utskottet77 för res. 261 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 1 c, 14 fp, 1 vFör res. 2: 70 m, 7 fpAvstod: 1 s, 19 c, 16 v, 16 mp, 9 kdFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 5 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 5 (Agenda 21-forum m.m.)1. utskottet2. 7 (v)Votering:244 för utskottet33 för res. 718 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 70 m, 2 c, 23 fp, 9 kdFör res. 7: 17 v, 16 mpAvstod: 18 cFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 9 (klimatfrågor)Yrkanden:1. utskottet2. 11 (c, v, mp)3. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Jo757 (kd)Förberedande votering:53 för res. 119 för mot.233 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 11.Huvudvotering:137 för utskottet62 för res. 1195 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 sFör res. 11: 20 c, 17 v, 16 mp, 9 kdAvstod: 2 s, 70 m, 23 fpFrånvarande: 22 s, 10 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 12 (miljö)1. utskottet2. 14 (mp)Votering:238 för utskottet16 för res. 1440 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 69 m, 7 c, 23 fpFör res. 14: 16 mpAvstod: 1 m, 13 c, 17 v, 9 kdFrånvarande: 22 s, 10 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 13 (oljeletning i m.m.)1. utskottet2. 15 (mp)Votering:262 för utskottet17 för res. 1516 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 70 m, 20 c, 23 fp, 9 kdFör res. 15: 1 v, 16 mpAvstod: 16 vFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 25 (Esbjergdeklarationen)1. utskottet2. 24 (v, mp)Votering:262 för utskottet33 för res. 2454 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 70 m, 20 c, 23 fp, 9 kdFör res. 24: 17 v, 16 mpFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 31 (gränsöverskridande transporter av avfallm.m.)1. 27 (mp)Votering:268 för utskottet16 för res. 279 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 69 m, 20 c, 22 fp, 17 vFör res. 27: 16 mpAvstod: 9 kdFrånvarande: 21 s, 11 m, 7 c, 4 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 39 (majoritetsbeslut inom EU)Yrkanden:1. utskottet2. 5 (kd)Votering:230 för utskottet29 för mot.33 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 68 m, 19 c, 3 fpFör mot. : 20 fp, 9 kdAvstod: 17 v, 16 mpFrånvarande: 21 s, 12 m, 8 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 40 (kemikaliestrategi i EU)1. utskottet2. 34 (v, mp)Votering:261 för utskottet33 för res. 3455 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 70 m, 20 c, 23 fp, 9 kdFör res. 34: 17 v, 16 mpFrånvarande: 22 s, 10 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 55 (biologisk mångfald i jordbruket m.m.)1. utskottet2. 41 (v, mp)Votering:259 för utskottet34 för res. 411 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 68 m, 19 c, 23 fp, 9 kdFör res. 41: 1 m, 17 v, 16 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 21 s, 11 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdLennart () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU22 Ändringar i foderlagen, m.m.Mom. 3 (förslaget om ändring av 4 § lagen[1985:295] om foder)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:261 för utskottet33 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 70 m, 20 c, 22 fp, 9 kdFör res. 1: 17 v, 16 mpFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 4 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdLennart () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 4 (förslaget om ändring av 13 § lagen[1985:295] om foder)Kammaren hade att ta ställning till utskottets förslagom ändring av 13 § lagen om foder. Ändringsförsla-get innefattade överlåtelse av myndighetsutövning tillEG:s insitutioner.För bifall härtill krävdes att beslut fattadesantingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ord-ning som gäller för stiftande av grundlag.Av förslaget framgick att lagen önskades bli antagen iett enda beslut. För bifall härtill krävdes således attminst tre fjärdedelar av de röstande förenade sig ombeslutet. Beslut fattades genom omröstning med ome-delbar rösträkning.Votering:260 för bifall31 för avslag1 avstod57 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-delar av de röstande hade röstat ja och kammarenhade bifallit utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För bifall: 140 s, 70 m, 18 c, 22 fp, 1 v, 9 kdFör avslag: 2 c, 14 v, 15 mpAvstod: 1 vFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 4 fp, 6 v, 3 mp, 6 kdRagnhild Pohanka (mp) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats som frånvarande.Mom. 7 (avgifter)1. utskottet2. 4 (c, v)Votering:192 för utskottet47 för res. 454 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 15 m, 2 c, 23 fp, 12 mpFör res. 4: 18 c, 17 v, 3 mp, 9 kdAvstod: 54 mFrånvarande: 21 s, 11 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 3 mp, 6 kdLennart () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Per-Ola () anmälde att han avsett att röstanej men maerkerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU17 Avveckling av allemanssparreglernaMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (reglering av förbud mot uttagsavgifter)1. utskottet2. (v)Votering:278 för utskottet17 för res.54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 70 m, 20 c, 23 fp, 16 mp, 9 kdFör res. : 17 vFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdFiU18 revisorers åtsredovisning för1997Kammaren biföll utskottets hemställan.FiU19 år 1997Kammaren biföll utskottets hemställan.FiU21 Förstärkt tillsyn över börserMom. 1 (börsmedlemskap)1. utskottet2. 1 (m)Votering:196 för utskottet70 för res. 129 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 20 c, 2 fp, 17 v, 16 mp, 1 kdFör res. 1: 70 mAvstod: 21 fp, 8 kdFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 3 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdGöran () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 2 (förbud att inregistrera eller notera börsensegna aktier)1. utskottet2. 3 (v)Votering:276 för utskottet17 för res. 31 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 70 m, 20 c, 22 fp, 15 mp, 9 kdFör res. 3: 17 vAvstod: 1 mpFrånvarande: 21 s, 10 m, 7 c, 4 fp, 5 v, 2 mp, 6 kdMom. 3Kammaren biföll utskottets hemställan.6 § (forts. från 4 §) Regional tillväxt - för arbe-te och välfärd (forts. AU11)Anf. 46 () replik:Fru talman! Det är roligt att få tala inför en så härstor publik. Det var det inte under debatten.Jag välkomnar naturligtvis att åtminstone en av detvå norrbottningar som har hört till arkitekterna bak-om de gångna årens politik när det gäller arbete ochtillväxt deltar i dagens debatt. Det hade varit ännubättre om det hade varit två, men det är ju inte fel.Den politiken tror jag att i daghade tillfälle att höra regeringspartiets talesman, , lovsjunga som en stor framgång.Jag vill då fråga om han ocksåser det som en stor framgång för den förda politikenatt - som jag sade i mitt anförande - det faktisktär 10 000 färre kvinnor som har jobb i jämställd-hetsministerns hemlän än när för fyraår sedan lämnade över ansvaret för arbetsmarknads-och regionalpolitiken.Anf. 47 () replik:Fru talman! Jag vill till säga attjag beklagar att jag inte hade möjlighet att höra hansanförande. Jag var upptagen av andra aktiviteter här ihuset. Men jag skall med stort intresse läsa protokol-let.Det är bra att kämpar för sitt län.Jag kan inte de exakta siffrorna för olika län vad gäl-ler sysselsättningsutvecklingen. Jag vet inte hur det äri i detalj. Men under de senaste årenhar gått från en ekonomi i svår obalans till enekonomi i balans och överskott i de offentligafinanserna. Det är förstås en mycket stor framgång.Det har krävts uppoffringar av många. Jag beklagaratt det parti som representerar intehar varit med och tagit det ansvaret för att få Sverigepå grön kvist igen.Sedan kan det vara så att många av de besparingarsom vi har varit tvingade till har slagit hårt mot olikagrupper. Det vet vi. Det kan ju tänkas att kvinnorssysselsättning i har varit mindre god.Jag skall läsa på statistiken, men jag har inte någotexakt svar. Säkert kan bättre redogöraför hur det är med hemmasiffrorna.Sammantaget vill jag ändå säga att utan budgetsa-nering och utan en politik för lägre räntor, låg infla-tion och fasthet i ekonomin skulle nog länha stått sig väldigt mycket sämre än vad länet nugör. Länet har goda möjligheter tack vare att finan-serna är sundare. Det kommer också långsiktigt kvin-norna i län till del.Anf. 48 () replik:Fru talman! I mitt anförande pekade jag på attSCB:s kvartalsrapport från visaratt över praktiskt taget hela landet och framför allt isamtliga Norrlandslän är betydligt färre männi-skor sysselsatta än när lämnade över ansvaret för den förda politikennär det gäller arbete och regional utveckling.Allra mest påtagligt är detta när det gäller kvin-norna. I mitt anförande pekade jag på att i Gävleborgslän, där jämställdhetsministern står överst på riks-dagslistan , är läget allra sämst för kvinnorna.Jag tycker därför att det är litet konstigt att mankan se det som en stor framgång för den förda politi-ken att det är färre jobb nu än det var när Centerpar-tiet och tillsammans verkade för fler jobb idet här landet.Jag tror i och för sig att innerstinne håller med mig om detta. Jag tror kanske t.o.m.att han är mer bekymrad än vad regeringspartietsföreträdare var över hur illa de gångna fyra åren harslagit mot kvinnors sysselsättning i hela Norrland.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag börjar förstå att ärute efter att jag skall sätta betyg på honom och UlricaMessing. Jag tänker inte gå i den fällan. Jag skall intebetygsätta vare sig den ena eller den andra. Om Len-nart Rohdin känner behov av att föra debatt med denminister som har ansvar för jämställdhetsfrågor finnsdet rikliga möjligheter i andra sammanhang. Får jagbara säga att jag har mycket stort förtroende för Ul-rica som person och som politiker.Sedan skall vi komma ihåg att 90-talet har inne-burit betydande besparingar i ekonomin. I vissa delarav landet har det kanske slagit hårt beroende på attkommuner och landsting har tvingats spara. Det harvarit obalans i kommunernas ekonomi. Besparingarnahar självfallet slagit hårt mot skolan, vården och om-sorgen, där väldigt många kvinnor också arbetar.Det är just mot den bakgrunden, när vi ser att detfinns pengar, som vi har satsat kraftiga resurser sedan1997. Vi fortsätter och bygger vidareunder 1999 och 2000. Och det är bra.Jag är också glad över att konstatera att Folkpar-tiet hamnade rätt i frågan och gav ochSocialdemokraterna stöd för de satsningar som görspå kommuner och landsting.Jag läste ett uttalande för sedan från ledarenför det parti som representerar.När vi gick ut och sade att vi ville ge mera pengartill vården, skolan och omsorgen var till om det behövdes mera pengar. Man harnu kommit på bättre tankar och biträder dessa medel.Jag tycker att det är bra. Om inte trormig, kan han läsa en tidning som kommeri våra fack, , som har partibeteckningen m. Därfinns ett uttalande från om att han harkommit på bättre tankar. Det gör att vi nu också kanvärna om kvinnornas sysselsättning.Anf. 50 ():Fru talman! har skogslänenförlorat ungefär 31 000 invånare. Under det föregåen-de året rörde det sig om ungefär 13 000 invånare. Detär klart att det här är en kris för regionalpolitiken. Jagtycker inte heller att den på något sätt är förvånande. Ibörjan av 90-talet gjordes rätt stora satsningar påstorstadsområdena för att dessa skulle bli starka regi-oner i konkurrens med Europeiska unionens motsva-rande regioner. Det storsatsades på , E 6 och E 3,på , Dennispaket, Adelsohnpaket,snabbtåg, forskning, högskolor, kultur osv. I stort settrörde det sig om ungefär 100 miljarder kronor.Det är klart att detta har gett bättre förutsättningarför dessa storstadsområden, som man har hoppatsskulle bli drivkrafter för en tillväxt som skulle kommaockså andra landsdelar till godo. Så har dock inteblivit fallet, utan det har i stället gått bakåt.Om vi ser på de regionala obalanserna i delar avEuropa där man inte har satsat på regionalpolitik pådet sätt som de nordiska länderna gjort sedan börjanav 60-talet, finner vi att de regionala obalanserna därär ofantligt mycket större. Om vi delar upp iregioner om ungefär en miljon invånare, visar det sigatt de svagaste regionerna har en BNP per capita somär ungefär en tredjedel eller en fjärdedel av de rikasteregionernas. I är motsvarande skillnad 10-15 %.Mot den bakgrunden kan man säga att satsningar-na på offentlig verksamhet och regionalpolitik harvarit relativt framgångsrika, även om det nu har före-kommit bakslag.Inför folkomröstningen om EU-medlemskapet basunerades det i Riksskatteverketsbroschyr ut att vi skulle fortsätta med vår egen regio-nalpolitik och att dessutom skulle få 13 mil-jarder kronor extra i regionalstöd under den förstaperioden. När vi nu läser vad som står på s. 62-63 ibetänkandet låter det annorlunda. bestäms stö-dområdesindelningen av regler,och det framhålls att riksdag och regering har mycketbegränsade möjligheter att påverka detta.Dessutom har, på grund av olika trögheter, detverkliga återflödet av pengar blivit långt mindre änvad man lovade det svenska folket före folkomröst-ningen. Enligt den redovisning som vi har fått i rör det sig om totalt 15-16 miljarder lägreåterflöde än vad man hade utlovat från början.Kommissionen bestämmer inte bara stödområdenutan också vilken typ av stöd som kan godkännas ochvilka stödnivåer som är acceptabla. Trots att Sverigeföre EU-medlemskapet i EU-anpassningens andakrympte regionalpolitiken, tycks det nu inte räcka. Jaghar därför svårt att förstå utskottsmajoritetens flataaccepterande av denna strävan att detaljreglera dennationella regionalpolitiken. Självfallet måste Sverigeunder hänvisning till subsidiaritetsprincipen kunnaföreslå att beslutsmakten blir mer nationell. Inte är detväl tänkt att EU:s lagstiftning skall vara oförändrad ievighet?Vi bör också beakta att kritiken från EU:s egenrevisionsrätt och revisorer av struktur-fondsverksamheten är tämligen hård.När det gäller yrkandena från flera motionärer omåterföring av en del av avkastningen från vatten-kraftsvinster är utskottsmajoritetens huvudargumentatt förslagen tidigare avvisats. Någon sakargumenta-tion förs inte. Resurserna till regionalpolitiken skalltas ur de samlade resurserna, heter det.De bygdemedel som tillför ca 50miljoner kronor regleras sedan lång tid tillbakaav vattenlagen. Staten har accepterat principen har rätt till viss ersättning för de förluster somvattenkraftsutbyggnaden har medfört i vissa områden.Det är länge sedan reglerna för bygdemedel senastsågs över, och kunde här ha tagit ett initia-tiv, men utskottet väljer att inte ens argumentera.Enligt rapporterna från skogsvårdsstyrelserna ochden särskilda utvärdering som gjorts av skogspoliti-ken är det uppenbart att skogsvårdsåtgärder som röj-ning och förstagallring kraftigt har minskat i privat-skogsbruket. Också skogsodling och upprustning avrestskogsarealer har minskat. Detta beror på att såda-na åtgärders lönsamhet faller ut kanske först efterflera generationer. Det innebär också att man i framti-den kommer att ha en låg timmerandel, glesa skogaroch dålig lönsamhet. Därmed kan också miljömålendrabbas.Jag föreslår därför i motion A45 att arbetsmark-nadsmedel skulle kunna användas i större utsträckninginom skogsvården i samfinansiering med privataintressen för att få upp skogsvården till en rimlig nivå.Utskottet avfärdar detta bara med att sådant redan kanförekomma, men det går ju inte på grund av de vo-lymmål som anges i dagens arbetsmarknadspolitik.Eftersom inte haft nog med ar-betsplatser för att nå upp till dessa volymmål, har mani själva verket fått skicka tillbaka ca 350 miljonerkronor av arbetsmarknadsmedel som skulle ha kunnatanvändas till sysselsättningsbidrag inom skogsvården.Också här hade det funnits utrymme för ett ställnings-tagande från utskottet för att markera att man måste fåtill stånd en effektivare användning av dessa medel.Det är alldeles uppenbart att i en öppen marknad-sekonomi som den som vi nu genom den inre mark-naden är en del av skapar ett tryck som kan ge ökaderegionala obalanser. , när beslutet om deninre marknaden fattades, konstaterade den regional-politiskt ansvarige i EU, , följande:"Skapandet av den inre marknaden med bortta-gande av fysiska tekniska och skattemässiga barriärersom ännu existerar mellan länderna kommer tveklöstatt ge upphov till dynamiska effekter som stimulerartillväxt, men också hotar regioner som inte kan svaramed tillräcklig kraft. "Jag tycker att detta är en utmärkt formulering, sominnebär att regionalpolitiken måste intensifieras. Detbästa med propositionen och betänkandet är kanskeatt vi förhoppningsvis får en ordentlig utredning omden framtida regionalpolitiken.Anf. 51 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 48 under mom. 27.Per-Ola efterlyste människor från stor-städerna här i debatten, och jag kan tala om att det nustår en stockholmare i talarstolen och pratar om regi-onalpolitik. har vi haft ett huvudanförandeav en göteborgare, och efter mig kommer en norr-ländska.Fru talman! I propositionen Regional tillväxt - förarbete och välfärd ges en vision om kulturell utveck-ling och ökad tillgänglighet. Äntligen ett erkän-nande av att kultur är en betydelsefull faktor för regi-onal utveckling. Som ser det är ocksåkulturpolitik en del av arbetet för ett bättre samhälle.Det gäller utbildning, fritid, vård, boende och arbete.Kulturpolitik inverkar självfallet även på planeringoch utformning av den fysiska miljön, landskapsvård,miljövård och kulturvård. betonar regeringen atten rik och stimulerande kulturmiljö och ett rikt kul-turutbud är viktiga konkurrensmedel för en regionsattraktion. Detta är, fru talman, musik i våra öron.Många småföretag har direkt anknytning till kul-tursektorn. Exempelvis skulle en kraftfull satsninginom byggnadsvården innebära arbete för projektörer,byggnadsarbetare, antikvarier, byggfirmor, entrepre-nörer. Kunskap om ett miljöriktigt förhållningssättinom byggsektorn skulle få en chans att utvecklas.Områden att prioritera där en satsning kan få av-görande betydelse för ett samhälles fortlevnad ärfäbodar, samisk bebyggelse, vissa gamla industrimil-jöer, fiskelägen och jordbruksbyggnader som t.ex.gamla smedjor och lador. Men det finns så mycketmer. Gammal kunskap behöver integreras med vårtnya sätt att leva med miljöriktiga och estetiskt förank-rade nya och gamla former.Fru talman! Var finns då förslaget till sysselsätt-ningsfrämjande åtgärder inom detta område? Vi kaninte se det. 1 miljon av utskottets 50 miljoner skullege arbete med att fantastiskt mervärde i kringeffekter,ökad kunskap, skönhet och glädje över hela landet.Riksantikvarieämbetet har ett program som kostaromkring 700 miljoner. Satsa åtminstone den summan.Vackra ord bör följas av kronor och ören.I propositionen lyfter regeringen fram lokala ochregionala utvecklingsprojekt för teater, dans, musik,litteratur och bildkonstnärer. Regeringen lyfter ocksåfram museiområdet som ett exempel på att stärka denregionala utvecklingen. Dessa projekt skall skapaförutsättningar för en bärkraftig kulturell infrastruk-tur. Det är bra! Men vi vill också isammanhanget påpeka det olämpliga i att förändrabidragssystemet så att statligt stöd dras in till förmånför projekt som beslutas på central nivå. Det kallar vicentralisering.Kunskaper om konstnärer och konstutövandetfinns främst lokalt i län och region. Det är också lo-kalt som samarbetsprojekt skall utvecklas. Vi villockså påtala det klart olämpliga i att dra in pengarfrån landets länsmusik. Det leder också till centralise-ring och tvingar frilansande musiker till huvudstaden,och . Det är en tvärtompolitik motstipulerad intention.Fru talman! vill tilldela skolan dessrättmätiga roll som vår i särklass största kulturinstitu-tion. Kommunala musikskolor och kulturskolor har enavgörande betydelse för om barn får möjlighet attspela ett instrument, spela teater, dansa, m.m. Dennamöjlighet måste ges oavsett var de bor i landet. Då vii dag talar om integration i samhället vill Miljöpartietframhålla att sång, musik och dans inte bara är gräns-överskridande i vårt inre utan även bär med sig ettöverskridande av gränser när det gäller vår etniskabakgrund, ålder och kön.Den som inte förstår vad jag menar tycker jagskall besöka Berwaldhallen där det är premiärpå ett unikt folkmusiksamarbete. En del säger, frutalman, att de arbetar för fred med ett EU-projekt somförsvaras med polis och taggtråd. Folket tycks varadess fiende. En del arbetar med fred tillsammans medfolket och de olika folkens musiktraditioner. De ska-par tillsammans delaktighet i honnörsord. Gissa vilketprojekt jag tror har bestående värde för framtiden!Folkmusikfesten drar sedan vidare till ,, , Siljan och på en mängd ställen överhela landet . Det går bara inte attmissa.Fru talman! anses musik vara den konstformsom når flest människor. Som nummer två kommerfilm. vill framhålla vikten av att vi i Sve-rige utvidgar möjligheterna för fler att göra egen film.Genom att göra det möjligt för oberoende filmare attutvecklas kan vi öka grunden för en produktion avsvensk kvalitetsfilm. föreslår också att enoberoende utvecklingsfond bildas i syfte att öka kom-petens och filmtradition i hela landet.Anf. 52 ():Fru talman! För ett tiotal år sedan myntades be-greppet: Hela skall leva! För mig som kom-mer från ett län som drabbats hårt av bl.a. strukturra-tionalisering inom den tunga basindustrin, vilken letttill arbetslöshet och utflyttning, känns det därförmycket tillfredsställande att konstatera att regeringen isin proposition understryker att regionalpolitiken ifortsättningen måste bedrivas med än större kraft föratt stödja utvecklingen i de regioner som är särskiltutsatta och ge dem förutsättningar för utveckling ochtillväxt som är mer likvärdig de i andra regioner.Det handlar med andra ord om att verkligen satsapå att hela skall leva. Jag hoppas naturligtvisatt det skall leda till att de ungdomar som växerupp i mitt hemlän skall kunna resa ut i ochEuropa och även till andra delar av världen för attutbilda sig och skaffa sig erfarenheter, men att desedan om de så önskar skall kunna återvända till hem-orten för att arbeta på samma sätt som vi i min gene-ration hade möjlighet att göra.Satsningar på infrastrukturområdet har alltid haftstor betydelse för regionalpolitiken. De satsningarsom görs från regeringens sida är positiva liksomsatsningarna på utbildningsområdet och glesbygds-och landsbygdspolitiken. Det är dessutom med stortillfredsställelse jag kan konstatera att bl.a. vårt länges möjlighet att bedriva försöksverksamhet medfriare användning av arbetsmarknadspolitiska medel.Infrastruktursatsningar på vägar och järnvägar ärpositiva för oss som bor i de glesare befolkade delar-na av landet. , som går längs kusten genom vårtlän, är pulsådern för trafiken till . På någraställen finns mycket besvärliga flaskhalsar som ledertill köbildning, farliga omkörningar och alltför oftasvåra trafikolyckor med dödsfall som följd.En mycket besvärlig sträcka har varit förbifarten ivårt nordliga grannlän . Det är därförpositivt att regeringen tidigarelägger förberedelsear-betet för en ny förbifart vid .