prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Det är så demokratin fungerar.Anf. 70 () re-plik:Herr talman! Jag hoppas att det är så att MaudBjörnemalm inte förstår. På förra utskottsmötet omjust det här betänkandet blev det bara småleenden,och man sade: Men reservera er då! Ta upp frågan italarstolen! Det är inte politik, är att trycka ned andra, fortsätta att köra över ochdriva sin egen politik.Jag är upprörd. Jag har erfarenhet av dethär, och jag tycker att det har blivit allt hårdare omman jämför hur det var den här gången med förragången. Jag är mycket besviken på det sätt man arbe-tar här i riksdagen.Anf. 71 () replik:Herr talman! Som jag sade tidigare får alla läggafram sina förslag. Sedan är förslagen mer eller mindrebra. Det är faktiskt så att det är majoritetsbeslutensom råder i utskottet precis som i all annan politiskverksamhet.Anf. 72 () re-plik:Herr talman! Vi vet att det är majoritetsbeslut. Vivet att det också sker utredningar, och vi reserveraross. Men jag menar att vi också har kloka förslag attkomma med som skulle vinna på att man dåoch då lyssnade på och tog in i texten.Anf. 73 ():Herr talman! Jag står här inte så mycket föratt jag planerat det utan för att jag helt enkelt intelängre kan hålla tyst.Jag har år hört anfö-randen från talarstolen i flyktingpolitiska frågor. Årefter år återkommer Björnemalm till ett och sammatema i sina anföranden: Det är de föräldrars somgömmer sina barn fel att barnen far illa. Björnemalmlägger hela skuldbördan för de gömda flyktingbarnensfruktansvärda situation på föräldrarna.Jag tycker att dessa ständiga skuldbeläggandenoch angrepp på föräldrar i nöd är skamliga. MaudBjörnemalms uttalanden vittnar om att de i övrigtsympatiska framställningar hon gör angående solidari-tet och humanism inte är annat än plattityder.Maud Björnemalms fördömanden av de föräldrarsom föredrar att gömma sig med sina barn framför attunderkasta sig den svenska lagstiftningen vittnar omen total oförmåga till inlevelse i en flyktings utsattasituation. Fördömandena visar på ett djupt förakt fördessa föräldrars bedömningsförmåga.Jag vill säga till : Det är intebara svenska föräldrar som vill det bästa för sina barn.Det är en global företeelse som hör mänskligheten till.Om föräldrarna gömmer sina barn har de sina skäl,antagligen rädsla för att barnen skall råka mycketvärre ut om de följer svenska myndigheters beslut omavvisning.Statsrådet inledde med att nämnaHans Göran goda gärning. Jag hade förmånenatt lära känna honom litet grand och träffa honom ochkan inget annat än instämma i statsrådets ord. Mångamänniskor har honom att tacka för sitt liv och sinfrihet.Mot bakgrund av det kan man ställa följande frå-gor. Vad tror att flyktingbarn iSverige som lever gömda kommer att tackaMaud Björnemalm för? Vad kommer att bli eftermä-let angående gärnings solidaritetoch humanism?Anf. 74 ():Herr talman! Flyktingbarn och gömda barn är na-turligtvis ett mycket allvarligt problem som också hardiskuterats här i kammaren, i utskottoch i utredningen.Vem är det som har ansvaret för barnen, , om det inte är föräldrarna? Våramyndigheter prövar asylansökningarna. Många barn-familjer får stanna. Men alla har inte asylskäl. De fåravslag på sin ansökan och skall då lämna landet.I stället för att följa fattade beslut går de underjorden. De gömmer sig. Det måste man väl ändå sägaär det val - om man nu kan kalla det för val - somföräldrarna gör. De går under jorden med sina barn,kanske med hjälp av andra människor som gömmerbarnen.Detta är naturligtvis fruktansvärt jobbigt både förföräldrarna och för barnen. Barnen far illa. Många farså illa både fysiskt och psykiskt att de sedan får stan-na i landet, inte för att de har asylskäl utan för att dehar humanitära skäl. De är sjuka.Det tycker jag inte att man kan lasta svenskamyndigheter för. Det är föräldrarna som har valt attgöra detta och då också utsätta sina barn för dessarisker. Många gör det - det skall man inte sticka un-der stol med - därför att de räknar med att de skall fåstanna i Sverige.Man kan ju inte utfärda något slags allmän am-nesti för de barnfamiljer som är gömda. De signalersom vi skickar ut skulle då bli: Kom hit. Utsätt dig själv och dina barn för lidanden. Menresultatet blir att du få stanna i Sverige.Anf. 75 ():Herr talman! analys av föräld-rars bedömningsförmåga av vad de gör med sina barnfyller mig med avsky. I analysingår påståenden som innebär att föräldrar kallt be-räknande utsätter sina barn för lidande för att få stan-na i Sverige.Då återstår fortfarande frågan: Varför skulle de iså fall göra detta? Jo, därför att de har en annan refe-rensram än har i sin trygga miljö.Jag upprepar: uttalanden denhär gången vittnar också om en fullständigt oförmågaatt sätta sig in i den desperata situation som en flyk-tingfamilj kan befinna sig i. Föräldrarna tar sitt ansvardärför att de har en annan referensram än vad MaudBjörnemalm har.De tar sitt ansvar och gömmer sig med sina barndärför att de tror att de kan råka ut för någontingmycket värre om de skickas tillbaka än de lidanden deråkar ut för här tillsammans med sina barn.Anf. 76 ():Herr talman! Vi har lagar och regler som vi harfattat beslut om här i om vilka asylskäl somskall gälla för att människor skall få stanna. De följervåra myndigheterna.Om människor skall ha tilltro till lagarna måsteman också ha tilltro till de myndigheter som fattarbeslut. Vi har lagar och regler som skall underlätta förmänniskor att leva tillsammans.Anf. 77 ():Herr talman! Det går att ha en diskussion om lagaroch regler. Det har jag gärna. Men jag har intedeltagit i den diskussion som fördes i dag.Det jag tar upp är den diskussion som själv har initierat, nämligen en diskussion ommoralfrågan, dvs. ansvarsfrågan och skuldfrågan. Detär det som har utvecklat år efterår. Det har uppriktigt sagt gjort mig väldigt upprörd.Vi kan diskutera svensk flyktingpolitik, lagstift-ning, osv. Men jag tycker att det är skamligt av MaudBjörnemalm att på det här sättet skuldbelägga föräld-rana, lägga hela ansvaret på föräldrarna och inte visanågon förståelse. Det här är en moralisk diskussion,, ifall termen är bekant. Det hand-lar om respekt för lagar och regler eller respekt förandra värden.Min personliga åsikt är att jag hyser betydligt stör-re respekt för dem som har värderingar som solidari-tet och humanism och hjälper till att gömma t.ex.flyktingbarn än vad jag hyser respekt och sympati förpersoner som som har större lojali-tet med att lagarna skall följas oavsett vilka konsek-venser det får för barn i utsatta situationer.Anf. 78 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillElisa . Vems är ansvaret för de gömdabarnen och deras lidande?Anf. 79 ():Herr talman! Det är en mycket intressant fråga.Jag tror att ansvaret för de gömda barnens lidande ihuvudsak ligger hos dem som utövar förtryck i ländersom föräldrarna flyr ifrån. Det är de som har ansvaretför barnens lidande, men inte föräldrarna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § betänkande1997/98:SfU10SocialavgifterAnf. 80 ():Herr talman! Det finns för litet företagsamhet iSverige för att producera det välstånd vi vill ha, förlitet för att alla som vill skall kunna skaffa sig ett brajobb och en försörjning och för litet för att tillräckligtkunna värna trygghet, hälsa, utbildning, kultur ochmiljö.Det finns inget som säger att det behöver vara så.Tvärtom är jag övertygad om att massor av invånare ivårt land är företagsamma personer som väntar på attfå släppa loss sin skaparkraft, arbetsglädje och krea-tivitet - kort sagt sin företagsamhet. Det är vi självasom skapar de nödvändiga betingelserna för att uppdämda och hämmade företagsamheten skallblomma ut.Målet är klart: skall bli ett av världensmest företagsamma länder. Den privata sysselsätt-ningen - företagare och medarbetare i privat sektor -skall öka med 100 000 . startar arbetet medatt staka ut vägen dit.Detta är den goda utvecklingsspiralen. Även ominte pengar säger allt, finns det inget bättre mått påden goda utvecklingen än ekonomisk tillväxt.I den dåliga utvecklingsspiralen går det precistvärtom. Företagen är för få och för svaga för attskapa tillväxt och inkomster till medborgare och detoffentliga. Det offentliga klarar inte längre att fullgöraalla sina uppgifter, trots att det tar en allt större del avresurserna i anspråk.Under de senaste åren har i viktiga avse-enden befunnit sig i den dåliga utvecklingsspiralen.Den ekonomiska tillväxten har varit låg, betydligtlägre än i de mest dynamiska ekonomierna i världen,men också lägre än i jämförbara länder i Västeuropa.Trots att vår offentliga sektor är en av de största ivärlden, duggar rapporterna tätt om brister i vård,omsorg och utbildning. Skatterna har höjts till nivåerdär de skadar förutsättningar för arbete, sparande ochföretagande, och därmed minskar också underlagetför att ta ut skatt. Arbetslösheten ligger på rekordnivå.Det förs ständiga och intensiva diskussioner omorsakerna till den dåliga spiralen, liksom det diskute-ras hur höga skatterna kan vara och hur fördelningenmellan offentligt och privat skall se ut. Men om ensak råder det enighet, oavsett hur man vill att välstån-det skall fördelas, nämligen att välstånd nu måsteskapas. Det finns för få arbetsgivare och för få jobb.Den dåliga spiralen kan bara brytas genom att vistartar den goda utvecklingsspiralen. Det startar medföretagsamhet.I årets budgetproposition har regeringen tydligenglömt sin utfästelse och föreslår ingen sänkning avarbetsgivaravgiften med anledning av den höjdasjuklönen till från den 1 januari 1998.Regeringen har således inte tagit med någon somhelst kompensation till företagen för den ökade sjuk-lönekostnaden. Detta är ytterligare ett exempel på hurden politiska majoriteten inte lever upp till sitt tal omgynnsammare villkor för företagen.Syftet bakom merparten av dagens arbetsgivarav-gifter är att finansiera löntagarnas pensioner och so-cialförsäkringsförmåner. I verkligheten är det skat-ter/avgifter som arbetsgivaren betalar för löntagarnasräkning. De olika avgifterna är emellertid dåligt rela-terade till utgående förmåner, vilket gör att skatteka-raktären blir mycket stor. Uppgiften måste vara att sålångt möjligt är relatera socialförsäkringsavgifternatill utgående förmåner. Det får inte finnas minstatvivel om att avgifterna för socialförsäkringarna äröverfinansierade. Skulle så vara fallet skall den renaskatten på arbete reduceras. Det bör också göras mersynligt genom att löntagarna får det faktiska betal-ningsansvaret. Arbetsgivaren kan fortsättningsvis,liksom vad beträffar preliminär inkomstskatt, ansvaraför att beloppen inbetalas. Detta innebär att löntagar-na får större insikt i skatters och avgifters storlek.Herr talman! Arbetsmarknaden präglas av sammaprisbildseffekter som gäller för övriga marknader. Omkostnader för arbetskraft genom hög beskattning avarbete blir högre, minskar efterfrågan och färre bliranställda. Investeringar i har en stark inrikt-ning mot att ersätta mänsklig arbetskraft med maski-ner.Personaloptionen är således en del av ett företagspersonalpolitik och syftar till att stärka banden ochlojaliteten mellan medarbetarna och företaget. Somframgår av beskrivningen av personaloptionens kän-netecken skiljer den sig från vanliga aktieoptioner.Förmånsvärdet beskattas oberoende av om perso-naloptionen har utnyttjats eller inte. All värdeökningfram till tidpunkten då optionen kan utnyttjas beskat-tas som inkomst av tjänst, och sociala avgifter utgårpå förmånen.Som redan nämnts bör den av Socialdemokraternagenomförda höjningen av egenavgifterna till sjukför-säkringen undanröjas med det snaraste. ärstorleken på allmänna egenavgifter 6,95 %.Vidare har förslag lagts fram om att omvandla denallmänna sjukförsäkringsavgiften till allmän pen-sionsavgift. Ytterligare förändringar av socialavgif-terna kan förutses, inte minst som en följd av införan-det av ett nytt ålderspensionssystem. Därtill kommeratt regeringen har uttalat att det kan finnas skäl attytterligare överväga det samlade uttaget av allmännaegenavgifter när resultatet av Genomförandegruppensarbete med att reformera ålderspensionssystemetföreligger.Man måste beklaga att Genomförandegruppen än-nu inte kommit fram till en ståndpunkt i alla delar omhur ålderspensionssystemet skall se ut.I dag utgår en särskild löneskatt som tas ut på bi-dag som en arbetsgivare lämnar till en vinstandelsstif-telse. Tanken med vinstandelssystem är att göra deanställda delaktiga i företagets utveckling, ta del avresultat och produktivitet, sprida det individuellaägandet och öka samhörigheten i företaget. När detgångna året redovisats och bokslut fastställts överförsvissa vinstmedel till en stiftelse.Regeringens ståndpunkt är att arbetsgivaren skallbetala löneskatt för det bidrag som utges till dessastiftelser.Positivt är att uppfattat det positivai att vinstandelar inte skall beskattas. Man tar där-emot inte steget fullt ut med att föreslå endast ennedsättning till skattebefrielse.Herr talman! Enligt regeringen är skattereformenssyfte att alla förvärvsinkomster skall beskattas lika.Grunden för regeringens politik är alltför svag. För-slaget bygger på att bidrag till vinstandelsstiftelserkan jämföras med lön. Det finns två framträdandeskillnader mellan bidrag och löneutbetalning. Bidagenbestäms för det första i efterhand efter ett årsbokslutav företagets ägare, medan lönen bestäms i förhand-lingar mellan arbetsgivare och arbetstagare. Andelar-na i vinstandelsstiftelser binds som regel dessutomunder innan de kan disponeras av de slutligamottagarna.Vinstandelsstiftelser har uppfyllt de mål om ökaddelaktighet, ökat sparande och högre produktivitetsom också var syftet med systemet. Uppenbart är attsystemet har gynnsamma effekter för samtliga i sam-hället, näringsliv och anställda, varför regeringensförslag till särskild löneskatt bör avslås.Att också straffbeskatta vinstandelsstiftelser gårdirekt mot de strävanden till ökad delaktighet i före-taget som bör vara en huvuduppgift om vi skall kom-ma till rätta med arbetslösheten.Huvuddelen av skattesänkningsutrymmet måsteemellertid inriktas på att sänka skatten på arbete ge-nom främst sänkta egenavgifter och sänkt inkomst-skatt för alla. Dessa skattesänkningar gynnar relativtsett låg- och medelinkomsttagare mest och medför attbidragsbehoven minskar.Inom den yrkesmässigt bedrivna trädgårdsodling-en sysselsätts ett stort antal personer underskördearbetet.Det kan vara svårt, och i många fall helt omöjligt,att i vissa fall klara detta arbete med svensk arbets-kraft, varför odlarna ofta måstesöka arbetskraft som kommer hit från andra länder.Odlarna tvingas betala fulla sociala avgifter för dessapersoner trots att de inte får tillgodogöra sig hela vårttrygghetssystem. Största delen av dessa avgifter måstedärför betecknas som varande ren skatt. Vi anser attfrågan om en nedsättning av sociala avgifter för sä-songsanställd personal bör bli föremål för utredning.Således står vi bakom motion 1997/98:Jo228 av GöteJonsson m.fl.I flerpartimotion 1997/98:Sf241 av m.fl. begärs en utredning av ideella ungdomsfö-reningars skyldighet att betala socialavgifter. En storgrupp ungdomar som inte söker sig till idrottsrörelsen,framför allt flickor, utan som söker sig till ungdoms-föreningar som erbjuder dans, musik och teater har inte samma rätt som ungdomar inom idrottsrörel-sen vad gäller föreningarnas skyldighet att betalasocialavgifter. Vi moderater är positiva till dennamotion.Herr talman! De frågor som vi måste ställa oss blirdärför: Är vi beredda att betala detta via en högreskatt? Eller vill vi sänka och sprida skatten på flermänniskor genom att alltfler sysselsätts i arbete?Om vi vill fortsätta med våra transfereringssystem,en bra pension och all annan trygghet måste vi se tillatt det finns folk som kan finansiera detta.Herr talman! Naturligtvis står vi bakom alla vårareservationer men vi nöjer oss med att yrka bifall tillreservation 1.Anf. 81 ():Herr talman! I det här betänkandet om socialavgif-ter har vi i några motionskrav som jaglitet kort tänker redovisa. Det handlar om arbetsgivar-avgifter som säsongsföretag, t.ex. trädgårdsföretagoch lantbruk, skall betala. Under den arbetsintensivaskördesäsongen behövs ett stort antal extraskördearbetare. skall t.ex. träd-gårdsföretagens huvudsakliga skörd och intäkt bärgas.Det är ofta svårt att få svensk arbetskraft till såda-na här arbeten. Därför kan nu länsarbetsnämndernautfärda säsongsarbetstillstånd för utomnordisk arbets-kraft. Lön och arbetsgivaravgifter skall erläggas somför svensk arbetskraft. Företagets kostnad för arbets-givaravgifter har i det här sammanhanget inget trygg-hetsvärde för de ungdomar som kommer hit från and-ra länder och säsongsjobbar.I de flesta andra EU-länder är arbetsgivaravgifter-na för sådan här säsongspersonal kraftigt reducerad. gäller avgiftsfrihet för skolungdom ochstudenter som tillfälligt arbetar inom den agrara sek-torn, liksom för annan tillfällig arbetskraft som arbe-tar med skörd . Eftersom det härinnebär en betydande konkurrensfaktor anser vi att enöversyn måste göras med inriktning på att särskildaregler skall gälla för erläggande av avgifter för sä-songsmässig skördearbetskraft liknande det som gäl-ler i andra EU-länder.En annan hämmande faktor för de svenska sä-songsföretagen är att den nedsättning av arbetsgivar-avgiften om som beslutade om i juni1997 inte kan utnyttjas i ett säsongsföretag på heladess lönesumma. Vid finansutskottets behandling avden här frågan uttalade utskottet att en sådan ordninginte är tillfredsställande och förutsatte att regeringenskulle överväga möjligheten att göra en årlig avstäm-ning i efterhand. Ännu finns det inget förslag. Vi iCenterpartiet föreslår därför att regeringen snarastpresenterar ett förslag med den innebörden. Ovannämnda frågor utvecklas i reservationerna 5 och 8.I en flerpartireservation redovisar vi betydelsen avatt slopa löneskatten på vinstandelsmedel. Den härfrågan har länge funnits med på vår agenda. Om lö-neskatten slopades skulle avsättningar till vinstan-delsstiftelserna öka, till förmån för de anställda. Del-aktighet i form av vinstdelning i ett företag motiverarockså till företagsutveckling. Det är glädjande attVänsterpartiet nu delar denna uppfattning men i ut-skottet orkade man inte följa upp sitt eget motions-krav.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till re-servation nr 8 men givetvis står jag bakom Centerpar-tiets övriga reservationer. För övrigt yrkas bifall tillhemställan i betänkandet.Anf. 82 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas ett an-tal motioner om socialavgifter. Utskottsmajoritetenskriver i bl.a. sammanfattningen att utskottet kräverett tillkännagivande om att regeringen bör låta göra enkartläggning av systemet med vinstandelsstiftelser föratt utröna vilken betydelse dessa har för de anställdasinflytande i företaget. Detta, herr talman, är den bot-färdiges förhinder för att slippa tillstyrka motionensverkliga mening.När det gäller detta med vinstandelsstiftelser harFolkpartiet en lång historia. Vi tycker att det här är ettutmärkt system men det skall inte beläggas med avgif-ter.Om ni i menar något med er motionstår det väl klart att den anställde har ett antal motivför sitt agerande i företaget, som företagetgivetvis ser att den anställde ges inflytande och enstörre påverkan på företagets utveckling. Jag tror inteatt det egentligen finns något skäl att utreda det för-hållandet; alla känner till hur det i verkligheten funge-rar. Men att slippa undan ett hotande nederlag genomatt tillstyrka en utredning tycker jag, minst sagt, är ettdåligt resultat för - om man nu menarnågot med sin motion.Sedan lång tid tillbaka är det känt att i företag somgör avsättningar till vinstandelsstiftelser ökar denanställdes motivation och förståelse för företagandetsvillkor. Tilläggas bör att avsättningar till vinstandelarockså ger den anställde ökad trygghet. Det kan ävenleda till att anställda blir egna företagare ellerdelägare i företaget. Friheten för den anställde ökar,likaså motivationen. Vi anser därför att det är fel vägatt belägga vinstandelar med särskild löneskatt. Lö-neskatten bör således slopas på avsättningar till vin-standelssystem just genom att sådant stimulerar in-tresset för företagande och inflytande samt ger inspi-ration. Därför har vi i tillstyrkt Vänster-partiets motion i denna del.Herr talman! Den omfattande arbetslösheten på-verkar statsbudgeten både i form av kostnader förarbetslösheten och i form av minskade skatteintäkter.Undersökningar visar att efterfrågan på hushållstjäns-ter är mycket stor och att även priskänsligheten ärstor. Om det vita priset är för högt köps tjänsterna påden svarta marknaden. Arbetsgivaravgifter bör därförinte tas ut på sedvanliga hushållstjänster som utförsi/på huset eller på tomten.Vidare anser vi att den sociala avgiften bör betalasav arbetsgivaren när en person erhåller en persona-loption från ett moderbolag i utlandet. Vi anser näm-ligen att detta såväl från den enskildes synvinkel somfrån skattemyndighetens synvinkel är det mest prak-tiska.Herr talman! visar i ett särskilt yttran-de på partiets syn på effekterna av sänkta socialavgif-ter. För att nå effekt bör avgifterna, anser vi, sänkasmed och riktas mot denprivata tjänstesektorn. Dessutom är det nödvändigt atthelt slopa arbetsgivaravgifterna på enklare hushåll-stjänster; detta för att bekämpa den mycket storaarbetslösheten. Vi återkommer i denna fråga vid ettsenare tillfälle eftersom vårt yrkande haravslagits av kammaren.För tids vinnande yrkar jag bifall endast till reser-vation 8 men står naturligtvis bakom deövriga reservationer som folkpartister har underteck-nat.Anf. 83 ():Herr talman! har tre reservationer idet här betänkandet. Det handlar om de allmännaegenavgifterna, en nedsättning av socialavgifter ochvinstandelsstiftelser. Jag kommer att i mitt anförandetala om de två första reservationerna. Per Rosengrenkommer att ta upp vinstandelsstiftelser, så de somtagit upp dem förutsätter jag kommer att ta replik påhans anförande för den diskussionen.Vänsterpartiet har länge kritiserat förekomsten avallmänna egenavgifter. Vi gör det också i vår reserva-tion 2. Vi säger att de är fördelningspolitiskt orättvisaeftersom inga avgifter tas ut över sju och ett halvtbasbelopp. Därmed blir det en ren skattelättnad i dehögre inkomstlägena. Vi säger också att kommuneroch landsting på det här sättet går miste om väldigtmånga viktiga och nödvändiga skatteintäkter. Vi harsagt att vi egentligen tycker att det är en finansierings-form som borde tas bort. För innevarande århar lagt fram ett budgetförslag om attegenavgifterna inte skall höjas till utan skallligga kvar nivå, . Det fick betydel-se för kommunernas ekonomi. Deras ekonomi stärktespå det sättet med 2 ½ miljarder kronor.Jag ifrågasatte förekomsten av egenavgifter. Jagkan bara gå till den genomförandegrupp som sitteroch som helt enkelt har kört fast. Man försöker hittaett bra system för dessa avgifter som egentligen baraleder till att man måste kompensera låginkomsttagareför den snedvridna fördelningspolitiken. Man måstekompensera kommunerna för uteblivna intäkter.I vintras var det en väldig diskussion när man frånsocialdemokratiskt håll sade att man skulle höja grun-davdraget för att kompensera låginkomsttagarna. Dåkom man helt plötsligt på att det verkade som omkommunerna skulle gå miste om 11 miljarder kronor.Då måste man hitta en kompensation för kommuner-na. Så fortsatte denna rundgång. läggs det framförslag dels om att momsen skall sänkas, dels om attinföra ett förvärvsavdrag, dels om att återigen höjagrundavdraget. Vi vet inte var detta kommer att slutanågonstans.Från sida tycker vi att det här är ettväldigt inkonsekvent och rörigt system. Vi skullemycket hellre kunna tänka oss att helt och hållet slopaden här typen av egenavgifter och finansiering avpensionssystemet och i stället kanske växla över ren statsskatt eller någonting i den linjen. Egenav-gifterna undandrar frånkommunsektorn.