prot · GL0992 · 1998-04-17 00:00:00 — Detmåste vara oerhört för varje arbetsplats, när det nor-mala annars är en ganska liten omsättning på persona-len. Att då ha en ganska stor omsättning på kvalifice-rad personal som det ändå handlar om kan ha ett vär-de i sig.Det finns en fokusering på tingsmeritering blandjuristerna som har klart negativa sidor. Det är ingentvekan om det. Och det är ingen tvekan om att detvore värdefullt om det fanns praktiktjänstgöring påandra håll i samhället för jurister som gjorde det möj-ligt att snabbt skaffa sig en praktiskt förankrad vida-reutbildning som gör att man utvecklas såsom jurist.Å andra sidan är effekten av att inte vara tingsmerite-rad inte dramatisk på något vis vad gäller möjlighetenatt få arbete. De senaste siffrorna från visaratt av dem som inte har tingsmeriteringhar fått en anställning. Mot bakgrund av att vi vet atttingsmeriterade jurister inte alltid får en anställningser jag inget alarmerande i det förhållandet som så-dant.Vi får väl vänta med den mera principiella dis-kussionen tills vi har förslag.Anf. 51 ():Fru talman! Sedan får vi inte vänta för länge närförslaget kommit.Eftersom det smyger sig in att det kanske inte harså stort värde med unga jurister vill jag understrykadet justitieministern sade, att det man får höra utebland domstolsjuristerna är att det är ett mycket vär-defullt tillskott för domstolen att få in unga jurister.Det är ingen tvekan om det. Men det är också ettvärde för rättssamhället att få ut tingsmeriterade juris-ter, inte bara till domstolarna utan också till advokat-byråer och andra ställen. Det är inte så att advokatby-råerna i och för sig inte skulle kunna bekosta utbild-ningen av sina nya medarbetare. är det så att vi fårväl göra det ändå. Det handlar om det väldigt speciel-la att få sitta med i en domstolsförhandling, ömsesi-digheten, tvåpartsförhållandet. Hela det händelseför-loppet är mentalt oerhört viktigt att få till sig. Manmärker skillnad på unga jurister som är tingsmeritera-de och dem som inte är det.Vi bär alla på fördomar hit och dit, och det är nyt-tigt att i en domstol få klarlagt bevisningens betydel-se. Fördomarna behöver man slå hål på med jämnamellanrum. Därför är den här utbildningen utomor-dentlig och unik och går alltså inte att ersätta medpraktiktjänstgöring hos annan myndighet, på en advo-katbyrå eller någon annanstans. Vi har t.ex. ingendomstolsverksamhet på advokatbyråerna. Det här äralltså mycket speciellt och måste vårdas.Jag läser in en förståelse för detta i justitieminis-terns svar. Med det känner jag mig ganska nöjd.Anf. 52 (mp):Fru talman! Det jag bekymrar mig över är de tvåtredjedelar av juristerna som inte erbjuds plats. Reso-nemanget om att det är väldigt värdefullt att få en godkännedom om domstolarna för att kunna verka i andrajuristyrken håller inte längre. Då undrar jag: Kan detske på annat sätt? Missar de som aldrig får dennautbildning någonting väldigt värdefullt, och hur ersät-ter vi dessa för den delen? Att ändra någonting som ärinarbetat är alltid svårt. Alla domare som man talarmed säger att det är så trevligt att få en kick genom denya ungdomarna. Men vi kan inte ha ett system för attdomarna skall få det trevligt. Visst finns det en kon-flikt och ett problem. Jag är inte kvinna att säga precishur det skall lösas, men jag tycker att vi bör funderaöver dessa frågor.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1997/98:212 omutnyttjandet av hamnar norr och söder om . 53 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att ham-nar norr och söder om utnyttjas i störreutsträckning och för att transporterna i Stockholmsskärgård och innerstad skall kunna minskas.De internationella sjötransporterna i vårt närområ-de förändras i takt med att ekonomierna i staterna påden östra sidan av utvecklas. Detta åter-speglas numera i en ökande fartygstrafik till och frånSverige. De snabbt växande marknaderna i Rysslandoch utgör nya tillväxtområden liksom de baltis-ka staternas marknader. EU:s medlemsstater byggermot denna bakgrund och med hänsyn till unionensutvidgning upp vad som kallas det transeuropeiskatransportnätverket, TEN. och andra nära-liggande hamnar ingår i den s.k. Nordiska triangelnsom sammanlänkar med övriga Europa.Enligt de principer som har lagt fast omden regionala trafikplaneringen åvilar det inte rege-ringen utan regionens olika parter att fastställa inrikt-ning och samordning mellan trafikslagen. Dennaprincip har ytterligare befästs genom de förslag riks-dagen fått i den transportpolitiska propositio-nen. Det är således i den samlade nationella och regi-onala trafikplaneringen som lade fast hös-ten 1996 (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr1996/97:174) och som fullföljs i propositionen om enTransportpolitik för en hållbar utveckling (prop.1997/98:56) som ett klargörande av det slag interpel-lanten förespråkar skall ske i en mer långsiktig plane-ring.En del i en sådan process är de initiativ som bl.a.Stockholms kommun har tagit. kommunbegärde av Hamnar ABatt man genom utredningar skulle belysa förutsätt-ningarna för sjötransporter till och från på hamnar i , och (Norvik). Utredningarna harnyligen redovisats.Sjöfartsverket har med anledning av detta ocksåinlett ett utredningsarbete tillsammans med hamnen -i likhet med vad man gör för andra hamnar - för attpröva förutsättningarna för eventuella statliga åtgär-der i själva farledssystemet till och från olika hamnar iStockholmsområdet.Det pågående arbetet kan påverka det in-terpellanten just önskar, nämligen att avlasta bl.a.innerstaden från t.ex. transporter av farligt gods.I detta sammanhang kan nämnas att regeringen såsent som i en skrivelse (1997/87:78)till lämnade en redovisning av bl.a. sam-ordnings- och myndighetsansvar samt säkerhetsbe-främjande åtgärder för transporter av farligt gods. Iskrivelsen berörs frågan om utöka-de samordningsansvar på nationell nivå liksom vadsom gäller på regional och lokal nivå. Bl.a. kommerRäddningsverket att ges ett tydligare mandat att sam-ordna säkerhetsföreskrifterna för de olika transport-slagen och dessutom ha inflytande på länsstyrelsernasarbete med föreskrifter om vägvalsstyrning.Det är genom kombinationer av åtgärder som enförbättring av transporterna till och från Stockholmkan ske.Regeringen anser att de här redovisade åtgärdernaför närvarande är tillräckliga för att möta de problemsom interpellanten tar upp.Anf. 54 ():Fru talman! Jag vill tacka kommunikationsminis-tern för svaret på min interpellation.I av kundeman läsa:"Katastrofen var mycket nära när en tankbil medgasol sprang läck vid Värtaham-nen på . En gnista vid fel tillfälle kunde ha täntden utströmmande gasen och fått de omgivande bo-stadshusen att flyga i luften. exper-ter, polis och brandkår är eniga; det är oacceptabeltatt tillåta strömmen av tankbilstransporter genomtätbebyggda områden från depåer med olja,gas och bensin.- Inte en gång till, säger brandchefHans Lagerhorn om de stora risker som tanktranspor-terna från medför. Han är dock nöjd medbrandförsvarets räddningsinsats.- Det hela slutade lyckligtvis som en incident,men värsta olyckan har ännu inte hänt, säger han. "I en intervju i säger region-planedirektör vid regionplane- ochtrafikkontoret vid :"- Godstrafiken till kommer att öka,men det får inte leda till oacceptabel ökning av tungtrafik på länets mindre gator och vägar. Så långt det ärmöjligt måste godset styras mot järnvägstransporter.Därför bör hamnar med järnvägskapacitet, som t exHargshamn, av miljöskäl få en större betydelse iframtiden. "Fru talman! hamn är ett bra - t.o.m.mycket bra - alternativ för godstrafiken. finnsoch med sitt läge och närhet till marknaden är den ettbra alternativ för att försörja norra . Farleden till hamnen går endast en kort sträckagenom skärgården.Jag vet inte riktigt hur jag skall tolka svaret, omjag är nöjd eller inte. Jag vill gärna tolka det positivt,men jag har några frågor: Delar ministern uppfatt-ningen att gods så långt det är möjligt måste styrasmot järnvägstransporter? Vilka möjligheter ger dennya propositionen Transportpolitik för en hållbarutveckling? Jag har ur den försökt att utläsa de positi-va svar som jag gärna vill ha.Ett bekymmer är att det anses för kostsamt och be-svärligt med omlastning från väg till järnväg ochtvärtom. Hur kommer man till rätta med det? Medgerden nya propositionen att man med ekonomiska styr-medel uppnår ett bättre utnyttjande av järnvägen?Anf. 55 ():Fru talman! Situationen i medmängder av miljöfarligt gods i den centrala stadenvisar ju tydligt hur viktigt det är med en bra lokalise-ring av större hamnar. Det behövs ett sätt för att göraen samlad prövning av hamnars lokalisering och mil-jöpåverkan.I regeringens förslag till miljöbalk finns dockhamnarna inte med. I förslaget till miljöbalk 17 kap.finns det en lista där man reglerar vid vilka investe-ringar som det skall ske en tillåtlighetsprövning frånregeringens sida. Till den listan har man fogat störrevägar, större järnvägar, större flygplatser och ävenallmänna farleder. Däremot saknas hamnar i den härlistan. Det gör mig undrande om regeringen fästermindre vikt vid hamnar än vid de andra delarna itrafiknätet. Jag tycker att det för miljöns skull finns allanledning att likställa större hamnar med vägar, järn-vägar och flygplatser.Jag kan möjligen tänka mig att detta är ärendensom regeringen sällan har tagit till sig, att detär en historisk tradition som gör att man inte har fåttmed hamnar i miljöbalkssammanhang. Jag vill dåfråga kommunikationsministern: har inte ham-nar kommit med på denna lista? Avser kommunika-tionsministern att göra någonting för att man skall fåmed hamnar på listan över de investeringar där detskall ske en regeringsprövning?Anf. 56 Kommunikationsminister ():Fru talman! Även jag delar upp-fattning, att på många sätt är ett bra alter-nativ. Det är dock inte min uppgift att styra vilkahamnar som skall användas. Till syvende och sist ärdet transportköparna som har det avgörande beslutet isin hand.Men vi har haft en rejäl diskussion om hamnarnasstrategiska roll i samband med att vi förberedde dentransportpolitiska propositionen. Vi är av den åsiktenatt det inte skall finnas någon statlig hamnpolitik. har vi ingen sådan och vi skall inte heller ha det ifortsättningen.Samtidigt finns det en mängd konsekvenser förlandtransporterna när det gäller vilka hamnar somman satsar på. Av den anledningen är det viktigt , när man planerar infrastrukturen totalt sett, fören diskussion också om hamnarnas roll.Därför föreslår vi i den transportpolitiska proposi-tionen - och detta är ett svar till både och - att vi skall ha med som en part i planeringen av infrastruktu-ren. Det är framför allt för att vi skall få en miljömäs-sigt bra inriktning på godstransporterna. Sjöfartsver-ket har de bästa kunskaperna och den bästa möjlighe-ten att göra en helhetsbedömning av hamnarna. Där-för skall det ingå som en viktig part när man bestäm-mer vilka vägar och järnvägar man skall satsa på. Detär naturligtvis inte rimligt att ha järnvägsförbindelsereller motorväg till varje hamn.Omlastningsproblemen och kombitrafiken är ock-så en sak som vi har penetrerat ganska väl i den trans-portpolitiska propositionen. Det handlar bl.a. om attdet behövs mer forskning för att vi skall få kombilös-ningarna att fungera. Därför föreslår vi medel förutökad forskning på det här området. Dessutomhandlar det om att de s.k. intermodala transportlös-ningarna måste vägas in i den regionala planeringenpå ett mycket bättre sätt än vad som har skett tidigare.Målet är att vi inte bara skall ha en transportpolitiksom är uthållig utan även uthålliga transporter. Detbetyder att så mycket som möjligt av framför allttyngre gods och exportgods måste föras över till sjö-och järnvägstransporter.Den sista frågan som ställdehandlade om och hamnarna. Jag måsteerkänna att jag inte har det alldeles aktuellt för mig.Men det finns förmodligen anledning att undersökaom inte också hamnarna bör ingå på samma sätt somfarlederna gör i dag.Anf. 57 ():Fru talman! Det är självklart att kommunika-tionsministern inte kan styra till vilka hamnar godsskall gå. Det är nog inte ens önskvärt. Jag tror inteheller att man skall ha någon statlig hamnpolitik. Vihar en samsyn där. Det gläder mig att kommunika-tionsministern och jag har samma uppfattning som BoMalmsten att mer gods bör gå på järnväg. Då kännerjag mig mer nöjd med svaret.Jag tror också att det är viktigt att vi i länoch kommun, där den här hamnen finns,ser på dessa frågor på samma sätt. Det är viktigt att vikan lyfta fram detta i den regionala planeringen. Mergods bör gå över till sjöfart och järnväg.Jag noterar också en annan intressant sak i svaret.Eftersom hamnen ligger där den ligger talar vi oftaom Östersjötrafiken. Kommunikationsministern näm-ner det transeuropeiska ochStockholm och andra närliggande hamnar. Vilkahamnar ingår där? Jag tycker att det skulle vara in-tressant att höra litet om det. Jag blir också tilltalad avden del av svaret som säger att ocksåhar en viktig roll, vilket kommunikationsministernockså betonar här från talarstolen. Om regionen, de-partementet och har en gemensam synoch vill arbeta för att gods i möjligaste mån skallstyras över till sjöfart och järnväg känns det som omvi kommer en bit på vägen.Anf. 58 ():Fru talman! Jag glad över att ministern svarar attdet inte är regeringens uppgift att styra de enskildatransporterna. Det handlar naturligtvis om att med-verka i en planering. Det är säkert klokt att får ingå som en part i den här planeringen. Jagförstår att ministern inte direkt kan ge besked omvarför regeringen vill göra en skillnad mellan vägar,järnvägar och flygplatser å ena sidan och hamnar åandra sidan. Jag kan tänka mig att det är för att sådanaärenden sällan har förekommit i regeringshanteringen.Men det vore ju bra om ministern kunde gå litetdjupare in i den här frågan och kanske också diskuteramed sina partikolleger i . Frågan om miljö-balkens utformning bereds ju nu i jordbruksutskottet.Det finns ju ännu möjlighet att hinna göra en justeringpå den här punkten om man vill det. Jag vore tacksamom ministern kunde titta litet djupare på vad orsakenär till att hamnar inte finns med i det här samman-hanget.Anf. 59 Kommunikationsminister ():Fru talman! Utöver det som jag sade tidigare omgodstransporter, inte minst när det gäller farligt gods,skall jag kanske också nämna att vi i den transport-politiska propositionen föreslår att vi skall inrätta engodstransportdelegation. Det gör vi av den anledning-en att vi, när vi fattar de politiska besluten, mycketmer behöver utgå ifrån behoven av bra transporter därhela kedjan fungerar på ett bra och miljömässigt rik-tigt sätt. Vi har behov av att öka kunskapen på logis-tikområdet. Där är hamnarna naturligtvis väldigt oftaen intermodal punkt som det är oerhört viktigt att manskaffar sig betydligt bättre kunskap om när man pla-nerar.Barbro frågade mig vilka hamnar somkan ingå i olika TEN-projekt. Man drar ganska bredapenseldrag när det gäller TEN. Det är ganska bredastreck på kartorna. De kriterier som skall vara upp-fyllda för att man skall platsa på TEN-kartan är att detskall vara en hamn som har 200 000 passagerare perår eller en miljon ton gods . Såvitt jag vet upp-fyller inte de kriterierna just , mengjorde det för inte så länge sedan. Detta varierar juhela tiden. Får man en färjelinje kan det bli aktuelltigen.När det gäller hamnarna vill jag nämna att kom-missionen i EU för inte så länge sedan har presenteraten grönbok som handlar om europeisk transportpoli-tik. Den har precis svarat på den.Där har vi tagit upp och alla de möjligheter,och naturligtvis också problem, som finns med sjöfar-ten i och hur man skall effektivisera ochsäkerställa miljömässigheten runt stränder.Den här diskussionen om hamnarna utanför huvudsta-den är viktig även i det perspektivet.När det gäller vill jag återigen sägatill att jag mycket väl kan tänka migatt det är som säger, nämligen attdet är tradition som har gjort att man inte har tagitmed detta. Jag menar att det finns anledning att se vadsom kan och behöver göras på det området.Anf. 60 ():Fru talman! I mitt första inlägg sade jag att jaginte riktigt visste om jag var nöjd eller inte. Men medde svar som jag nu har fått muntligt här och med dettillmötesgående sätt som kommunikationsministernhar visat vill jag säga att jag är nöjdmed detta. Jag tycker att det är bra att vi har en sam-syn och att alla, var och en på sitt håll, strävar efter attdet skall gå i den här riktning. Transportpolitik för enhållbar utveckling är någonting som vi alla ställer upppå.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1997/98:245 omflygledningens organisationAnf. 61 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen är beredd att verka för att en allsidig översynav flygledningsverksamheten görs och att inte någonensidig nedläggning av ACC på Midlanda sker innanen sådan översyn är klar. Frågan ställs mot bakgrundav den översyn av flygledningens organisation somför närvarande görs inom Luftfartsverket.Den kraftiga trafikökningen i under 1980-och 1990-talen har medfört uttalade krav från flygbo-lagen på effektivisering av flygtrafiktjänsten. Ett re-sultat av detta är att Eurocontrolkonventionen, tillvilken är ansluten, reviderades 1997. Den nyakonventionen ställer höga krav på effektivitet i bedri-vandet av flygtrafiktjänst. Bl.a. kommer en oberoendekommission för produktionsgranskning att inrättas isyfte att övervaka att flygtrafiktjänsten i medlemssta-terna bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt i enlighetmed uppställda mål. Frånsett de krav som traditionelltsett alltid finns på att bedriva en effektiv verksamhetså innebär sålunda medlemskapet i Eurocontrol ytter-ligare krav i detta hänseende.Under den senaste 10-årsperioden har flygledningför trafik "på sträcka" utretts vid ett antal tillfällen.Flygledning för de enskilda flygplatsernas egna behovbedrivs däremot på aktuell flygplats vilket innebär atten eventuell avveckling av kontrollcentralen i Sunds-vall inte påverkar Sundsvall- flygplats.Mot bakgrund av de krav som LFV har vad gälleratt bedriva en effektiv verksamhet så genomför verketför närvarande en utredning som syftar till att under-söka på vilka sätt flygledningens organisation kanrationaliseras. I utredningen ingår frågan om antaletkontrollcentraler för flygledningen för trafik "påsträcka". Andra frågor gäller bl.a. studier av åtgärdervid flygtrafikledningsskolan på samt en över-syn av organisationen för s.k. flygbriefing, dvs. in-samling och tillhandahållande av information sompiloter behöver innan flygning kan påbörjas.Den samlade utredningen är före-mål för beredning inom LFV inför beslut i verketsstyrelse i slutet av april 1998.Anf. 62 HANS ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka kommuni-kationsministern för svaret. Jag hade väl hoppats påatt det skulle vara litet tydligare. Jag vet att det ärkänsligt för en minister att säga något som kan uppfat-tas som ministerstyre. Men i det här fallet verkar detfaktiskt som att är i full färd med att taett beslut som faktiskt står i direkt strid med de inten-tioner vi har från både riksdag och regering. Då tyck-er jag ändå att en minister måste få säga ifrån. Därförhar jag några frågor jag vill ställa till kommunika-tionsministern.För några veckor sedan presenterade regeringensin regionalpolitiska proposition. I den finns det allde-les utmärkta skrivningar om krav på att myndigheter-na skall ta regionalpolitiska hänsyn och vikten av också i myndigheterna har en helhetssyn när manförändrar organisationsstrukturen på det statliga om-rådet.Tyvärr verkar det nu som att led-ning helt bortser från de här kraven från regeringen. utredning som har genomförts har mantittat på vilka rationaliseringseffekter man kan uppnåinom flygledningen genom att flytta flygledningenfrån Midlanda till eller . I utred-ningen föreslår man att människor flyttas, vilket inne-bär att 40 kvalificerade arbetstillfällen flyttas från enmycket svårt utsatt region till ett storstadsområde.Även om vi har problem överallt i landet vet vi ju attdet finns två stora tillväxtcenter där vi har en väldigtdynamisk utveckling. Det är Stockholms- och Mal-möområdena. För mig förefaller det fullkomligt orim-ligt att göra en flyttning av regionalpolitiska skäl.Det fanns en tidningsartikel i . verkade det som att vissa tjänstemän inom anser att man har tagit tillräckligtstora regionalpolitiska hänsyn och därför inte behöverta något regionalpolitiskt ansvar för vad som händervid en flyttning av flygledningen från Midlanda tillArlanda eller . Jag vill fråga kommunika-tionsministern om hon också anser att Luftfartsverkethar fyllt sin kvot av regionalpolitiskt ansvar och där-för inte behöver ta något sådant ansvar i fortsättning-en. Det skulle vara intressant att få ett svar på denfrågan.Utredningen har ensidigt tittat på effekterna av attlägga ned Midlanda. Det tycker jag är ett mycketmärkligt sätt att bedriva ett rationaliseringsarbete på.Det finns väl ingen klok människa som tvivlar påmöjligheterna att göra rationaliseringar i en så stororganisation som . Men varför bara sepå en enda åtgärd? Det vore betydligt mer logiskt attse på rationaliseringsåtgärder inom hela flyglednings-systemet.Jag vill därför fråga kommunikationsministern omhon delar min uppfattning att det är rimligt, när mangör en översyn av verksamheten, att man tittar på allaeffekter och inte ensidigt tittar på en av verksamhe-terna. Det skall bli intressant att få svar på de här tvåfrågorna.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tycker att har tagitupp de regionalpolitiska konsekvenser man egentligenkan anföra.Det är möjligen en sak som man kan fundera över.Det gäller teknikens möjligheter. Informationstekni-ken och kommunikationssystemens utveckling rentallmänt sägs medge decentralisering. Här finns möj-lighet att skapa verksamheter på platser och underförhållanden som inte har varit möjliga. Dethär är inte helt enkelt. Tekniken medger också att manförlägger verksamheter till tidigare trånga områden.Ny teknik gör det möjligt att förlägga dem där utanträngseleffekter.Då är det frågan om vilken av de effekterna vi villtitta på och vilken av dem som vi skall gynna. Det ärväl självklart om vi tittar på det resonemang somHans Stenberg förde att tekniken gör en spridningmöjlig och att vi också skall gynna den.När det gäller rationaliseringar måste det finnasnågot slags föreställning om verksamhetens bedrivan-de och av vad som krävs för att vi skall kunna upp-rätthålla och utveckla den. Jag föreställer mig attanslutningen till Eurocontrol på inget vis utesluter attEurocontrols synpunkter på verksamheten också med-för att man kan bedriva den i Sundsvall.Vad gäller ekonomin kan ett utredningsarbete inteutgå från att man skall förbereda vissa åtgärder innanutredningen är klar. För en betraktare som inte stårmitt i verksamheten verkar det helt klart att det lig-gande utredningsarbetet är en argumentation för ennedläggning i utan att man har beaktatandra möjliga alternativ. Det är naturligtvis att kon-trollcentralen skall bibehållas i med hori-sont mot åtminstone 2015. Stockholmscentralen kanbli en stor terminalkontroll. Man kan koncentrera sigpå trafiken till och från Storstockholmsområdetsflygplatser. och blir de två återstå-ende centralerna helt i linje med de tankar som harfunnits tidigare.Jag tror också att det finns stora möjligheter tillkostnadseffektiviseringar genom att man kan föraihop de två parallella organisationerna, alltså denområdeskontroll och tornkontroll som finns , verksamhet.Anf. 64 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skall börja med det sista. Detmåste slås fast att Eurocontrol inte hindrar en flygtra-fikledningscentral i . Det som behandlas iEurocontrol är flygresenärernas krav. Det gäller att haett flyg som är så billigt som möjligt och som bedrivspå ett absolut säkert sätt.