prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Det kan låta självklart, men alltför oftahandlar den svenska debatten om att rädda gamla jobbsnarare än att skapa nya. Alltför ofta väntas det påkrispaket. Alltför ofta framställs arbetsmarknadsmi-nistern och AMS-chefen som huvudpersonerna ikampen mot arbetslösheten. Det är de inte - och haregentligen aldrig varit! Om det är någon som skallinneha rollen som motor är det faktiskt nä-ringsministern, som inte är här i dag.Herr talman! De välståndsbildande krafterna harförsummats i under en lång rad av år. Underefterkrigstiden har inte haft något nettotill-skott av jobb i den privata sektorn. Detta måste änd-ras. har ett antal internationellt framgångsrikaföretag som vi skall vara mycket stolta över, men demåste kompletteras med tusentals nya och växandesmå och medelstora företag för att bredda svensktnäringsliv, få fart på tillväxten och skapa de nya job-ben.Inget av våra stora svenska företag har stigit uppfixt och färdigt som Fågel Fenix. De är resultat av envarsam och målmedveten satsning på en spirandetanke eller en plötslig idé av enskilda människor. Allaföretag, stora som små, har en gång startat med enidé.Företagare är ingen enhetlig grupp. Det finns storaskillnader när det gäller uppväxt, bakgrund, motiv ochambitioner, och verksamheterna är också vitt skilda.För många är chansen att tjäna pengar en drivkraft,men det är sällan det enda skälet och ofta inte ens detviktigaste. Att efter eget huvud kunna pröva en idé ärett vanligt motiv, att kunna stanna kvar på den ort därman bor är ett annat. Ofta möter man ett stort socialtansvarskännande hos småföretagarna, som att slå vaktom sin egen bygd.I det mindre företaget är det företagaren själv somär den viktigaste tillgången. När politiken utformasmåste man därför ta hänsyn till hur den påverkar intebara företaget utan också människorna inom verk-samheten. Det gäller exempelvis skattesystemet ocharbetet med att minska byråkrati och krångel. Social-demokraterna och deras stödpartier hade faktisktchansen senast att ge-nomföra en sådan förbättring . Vi föreslog,tillsammans med moderater och kristdemokrater, atten regel skulle falla om den inte förnyas inom en visstid. Tyvärr ville ni inte ta den chansen. Synd för Sve-riges företagare. Synd för Sverige.Samma partier har följt upp denna delfråga i re-servation 5, och i den gemensamma reservationen 1har vi redovisat vår syn på näringspolitiken i allmän-het.Jag har i mitt anförande valt att utveckla någraståndpunkter utifrån den enskilda människans, företa-garens, perspektiv.Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1.Anf. 124 ():Herr talman! har som sin uppgiftatt forma och driva på i relativt konkreta näringsfrå-gor. Det kan gälla anslag till konkreta verksamheterpå som t.ex. såddfinansiering eller upphand-ling av elbilar. Det kan också handla om hur vi i Sve-rige skall behandla varvsindustrin så att den kan kon-kurrera med andra länders varvsindustri, hur vi stödersvensk musikindustri så att man kan delta i världensstörsta musikmässa i eller t.o.m. hur vi skall fåföretag som Atmel att investera i en halvledarfabrik iSandviken.Men skall de här olika åtgärderna och inriktning-arna som föreslås av näringsutskottet bli framgångsri-ka måste givetvis det totala näringsklimatet vara gott.Med ett bra näringsklimat menar bl.a.att ekonomin i landet måste vara i balans, att inflatio-nen är under kontroll och att realräntan är låg. Denhär grunden får man väl säga är uppnådd. Risken ärnu snarare att vi överdriver inflationsbekämpningen.Den svenska exportindustrin går mycket bra, me-dan hemmamarknaden är hämmad. Det äri sammanhanget intressant att konstatera att samtidigtsom exportindustrin gör vinster som överstiger demsom gjordes har man mage att föra enverbal kampanj mot det svenska näringsklimatet. På70-talet diskuterades övervinster och hur dessa skullekunna komma hela landet till godo. diskuterashuruvida företagets huvudkontor skall flyttas frånSverige eller inte. I det här sammanhanget vill jag,herr talman, ge en rätt stor eloge till det stora företa-get , som ändå klart och tydligt säger ifrån tänker stanna i det här landet.Det stora problemet är enligt för-menande att det trots goda allmänna förutsättningarinte blir riktig fart på hemmamarknaden. Det behövsbåde snabba och mer långsiktiga åtgärder. Arbetslös-heten kostar drygt 100 miljarder totalt . Förnågon vecka sedan kom det en undersökning somvisade att det t.o.m. kanske är 155 miljarder. Samti-digt vet vi att det fattas människor i äldrevård och iskolorna. anser, vilket är väl känt, attkommunerna måste ges ekonomiska resurser för attjustera personaltätheten i äldreomsorgen och i skolan.Det handlar här om riktiga jobb, inte terapiarbetensom kallar dem i sin vokabulär.Vi anser också att det faktiskt är dags att komma igång med bostadsbyggandet. Det är naturligtvis ingenlätt fråga. Helt klart är dock att ju längre vi väntar,desto mer kommer vi att råka i samma problem somvi haft tidigare när vi inte har byggt till-räckligt. byggs kanske 10 000 lägenheter. Nor-malt borde vi komma upp i en 20 000. Ett normaltbyggande med modern miljö- och energianpassningskulle givetvis betyda ökad fart på vår hemmamark-nad. Det är kanske det som betyder allra mest. Nyajobb skulle skapas i industrin på landsbygden. Detomma lägenheter som också finns på landsbygdenskulle bli efterfrågade, och den negativa befolknings-utvecklingen skulle möjligen kunna hejdas.Herr talman! Alla partier vill ge de små företagenbättre möjligheter. Vi räknar alla med att det är demindre företagen som kommer att stå för den ökadesysselsättningen. Partiernas förslag till åtgärder ärdock ganska olika. , ochKristdemokraterna anser i sin reservation att sänktaskatter, större löneskillnader och urholkade arbets-rättsregler skulle lösa problemen. Konkurrens omjobben mellan olika svaga grupper och minskadtrygghet är borgerlighetens förslag för att minskaarbetslösheten.Vänsterpartiet tror inte att lösningen på syssel-sättningsfrågan är att ta steg tillbaka i den historiskautvecklingen. Vi förordar i stället ökad efterfrågan påhemmamarknaden, att inflationsbekämpningen intefår drivas till överdrift och att löntagarna ges störreansvar och större trygghet i anställningen.Den mest effektiva åtgärden för att öka intressethos de små företagen att nyanställa är, utöver en bätt-re fungerande hemmamarknad, att slopa sjuklöneperi-oden för företag med färre än tio anställda. När jag ärute och pratar med småföretagare hör jag nästan ald-rig någon som säger att det är skatter, arbetsrättsreglereller någonting sådant som är det stora problemet förnyanställningar, utan det är just detta: Kan jag nu litapå att den vi anställer inte blir sjuk efter någonkorpfotbollsmatch eller något liknande?Varför är moderater så ljumma vad gäller sjuklö-neperioden för mindre företag?På medellång sikt, men med positiva verkningarredan i dag, kommer den beslutade energiomställ-ningen att få stor betydelse. Det är sannolikt inomenergi- och miljösektorerna som många av de nyaföretagen kommer att finnas. Samhällets omställningtill framför allt inhemska energislag samt sparandeoch effektivisering ger oss ett robustare samhälle. Detär mycket förvånande att en av de punkter som Mode-raterna, antagligen ihop med och Kristde-mokraterna, anser att regeringen har misslyckats medsin politik på är just detta mycket framåtsiktandebeslut om att ställa om ur energisynvinkel.Herr talman! Vi måste också när vi pratar närings-politik och när vi pratar om att öka sysselsättningeninse att det nu är dags att minska normalarbetstiderna.Hela vitsen med rationalisering och teknikutvecklingär naturligtvis att det behövs färre människor för attproducera varor och andra nyttigheter. Vänsterpartietser arbetstidsförkortning som en offensiv åtgärd föratt få fler människor i arbete. Vi tror dessutom attbeslut om arbetstidsförkortning måste fattas av riks-dagen för att alla grupper i samhället skall inbegripas.Herr talman! För att de små företagen skall ut-vecklas behövs en bra fungerande basindustri, envettig ekonomisk politik som leder till låga räntor ochatt man håller uppe efterfrågan på hemmamarknaden.Man kan säga att vi har uppnått två av de härmålen. Den tredje förutsättningen anstår emellertid.Vad företagsamheten i inte behöver merav är borgerlig pessimism. ständigabaktalande av som industriland är oroande. reservation sägs att alla politiska krafter bör samlasför att göra någonting åt sysselsättningen och få nedarbetslösheten.I samma reservation säger man också att misstro-endet mot regeringens näringspolitik växer och att detär fråga om en öppen förtroendekris. Det är ettmycket märkligt agerande. Varför erkänner aldrigmoderaterna att den ekonomiska situationen i Sverigei dag ger bra mycket bättre förutsättningar än dengjorde ?Herr talman! Det är faktiskt med stor oro manföljer det moderata agerandet i näringspolitiken. Pro-blemet är att det skapar svårigheter i förhållandetmellan politiker och företagare. Det är förvånande attbåde och så lugnt tras-kar patrull.Jag vill yrka bifall till reservation nr 3.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag vill göra några kommentarer.Lennart Beijer tar ord om minskad trygghet i sin mun.Då förstår inte att den viktigaste åtgär-den för att öka tryggheten hos det svenska folket,alltifrån dem som är arbetslösa till dem som lider av bristerna i vården och i skolan, är att få igång företagsamheten och få till stånd de nya riktigajobben. Det är där som de tre partierna gemensamthar lagt fram förslag i detta betänkande som skullekunna göra till en ny tillväxt- och företagar-nation.Vänsterpartiet förnekar problemet med skatterna.Jag har mött så många småföretagare, men jag skallbara ta ett exempel. Jag har framför mig en artikel omen kvinna i som har tomatodling. Hon säger:Iskallt skatteklimat hindrar tillväxten. MarianneStranne vill inget hellre än anställa och låta företagetväxa naturligt. Men skyhöga energikostnader ochhöga skatter tvingar ned hennes tomatodling på knä-na.Försök att överbevisa de här mindre företagen iJämtland om att skatterna är betydelselösa!I fråga om energipolitiken är det inte bara modera-terna, det är den samlade fackföreningsrörelsen medLO i spetsen och det är socialdemokratiska kommu-nalråd från de kommuner som har elintensiv industrisom har gjort gemensamma utspel för att hejda dennafullständigt vanvettiga energipolitik som är på väg attförverkligas. Att stänga en Barsebäcksreaktor, atttvinga ett privat företag att lägga ned lönsam verk-samhet, är i alla avseenden ett enormt misstag somhåller på att begås i vårt land.Anf. 126 () replik:Herr talman! Vi är nog överens om att den bästatryggheten är att ha ett arbete. Det är naturligtvis ettproblem att arbetslösheten kostar kanske 155miljarder och att vi tillåter oss att ha för fåmänniskor i vård och omsorg. Det vore intressant attfå veta om även anser att de jobb sombehövs här kan likställas med terapiarbete.Vad gäller skatter är jag naturligtvis inte insatt ijust den här odlingen som tar upp.Naturligtvis innebär skatter att det skapas problem påvissa områden. Men jag tror ändå att det finns andrafrågor som företagen, framför allt småföretagen, sersom viktigare. En sådan fråga är just sjuklöneperio-den, som slår stenhårt om man har otur vid anställ-ningar. Här kan man fråga sig varför inte moderaternaär beredda att driva detta vidare, så att de små företa-gen slipper sjuklöneperioden.Barsebäck är ett privat företag som stängs avstatsmakterna genom riksdagbeslut. Ett av problemenhar varit att vi har tillåtit den här viktiga verksamhe-ten, som kärnkraftsindustrin är, att ligga i privatahänder.Anf. 127 () replik:Herr talman! vet lika väl som allaandra i denna kammare och de som lyssnar på dennadebatt att uttrycket terapiarbete inte handlade om deviktiga jobb som de människor har som sköter sjukaoch gamla eller jobbar i skolor. Det handlade om attta 100 000 arbetslösa och pytsa ut dem i kommunernaför att de skulle få sysselsättning. Det är ett nedvärde-rande av de viktiga arbeten som sker inom vård, om-sorg och skola.Beslutet i riksdag om energipolitiken ärlika idiotiskt trots att det har fattats av en majoritet.Det är någonting som kommer att skada . Detkommer att skada de regioner i landet som egentligenhar de svåraste förutsättningarna att skapa nya jobb.Det är därför som det samlade näringslivet, den sam-lade fackföreningsrörelsen och de socialdemokratiskakommunföreträdarna för de här kommunerna protes-terar gemensamt med enstämmig röst.Anf. 128 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är bra att få höraKarin Falkmer reda ut frågan om terapiarbete ochvilket som är vilket. tycker tydligenockså, som jag, att det är viktiga och riktiga jobbinom vård och omsorg. Eftersom jag tror att vi utgårfrån samma verklighet och att vi vet om att detfattas människor, det fattas händer i vård, omsorg ochpå skolområdet tycker jag att det vore mycket intres-sant att få veta, för det har jag inte hört förut: Är mo-deraterna med på att satsa ytterligare resurser för attåter få upp personaltätheten i de här verksamheterna?Anf. 129 ():Herr talman! Jag skall kommentera vissa av defrågor som det här betänkandet berör. degröna kommer i andra sammanhang att ytterligarekommentera vår syn på näringspolitik.Miljöpartiet de gröna tror att en förkortning av ar-betstiden är den viktigaste strukturella förändringen iSverige, som kommer att leda till bättre livskvalitetoch bättre villkor för människor vad beträffar jäm-ställdhet. Vi är mycket oroade av den nyfattigdomsom sprider sig och tror att arbetslösheten framför alltkommer att via arbetstidsförkortningen, meninte enbart den vägen.I takt med att frihandeln världen över, inte minstinom EU och , tillmäts allt större betydelsebåde som medel och som mål, är det väsentligt attsom motvikt i diskussionen diskutera oönskade effek-ter av frihandelns olika regelverk på internationell ochnationell nivå.Vad gäller avregleringar i vill vi anföraföljande. Med en stor förståelse för att de regelverksom företagare är skyldiga att ta sig an kan varaalltför betungande - inte minst inom de yrkesgrupperdär särskilda villkor gäller - avvaktar vi Småföretags-delegationens samtliga rapporter med stort intresseoch hoppas att det finns en samsyn i för attutveckla ett mer lätthanterligt regelverk.Däremot vill vi understryka följande. Regler skallavskaffas för att de är överflödiga, för att de intefyller någon verklig funktion. Det är viktigt att ha ettmodernt och relevant regelverk för att upprätthållalegitimiteten, inte minst hos de företag som avsesfölja dem. Regler skall däremot inte avskaffas för attde råkar vara krångliga. Det är möjligt att vissa blan-ketter numera går att förenkla, men krångligheten i sigär inte skäl nog att avskaffa en regel så länge denfyller en för samhället viktig funktion.Det är därför viktigt att Småföretagsdelegationenfår lämna samtliga rapporter och att förslagen beredsnoggrant utan stress. Någon allmän, av ideologiskamotiv betingad uppluckring av regelverket inom olikaområden, t.ex. arbetsrätten, är därför inte aktuell föross. Detta vill vi påpeka med anledning av att deregler som följer i samband med ökade miljökravsäkert kan upplevas som krångliga för många enskildaföretagare.Det som framför allt är viktigt är inte bara att un-derlätta reglerna för nystartande av företag och existe-rande företag, utan att skapa en aktuell lagstiftning förekonomiska rörelser och aktiviteter såsom kooperativ,självförvaltning och ekonomiska föreningar som ver-kar på annat sätt än de traditionella företagen.Miljöpartiet vill särskilt betona den sociala eko-nomin som medel och mål och menar att samhälletbör uppmuntra sådana initiativ. Vi tror att delaktighetoch oberoende kan gå hand i hand med varandra inomde ekonomiska rörelserna. Det är också viktigt attägande ges ett ansikte, inte minst med tanke på denutveckling av koncentration av ägande på mångamarknader som sker både nationellt och internatio-nellt. Mediemarknaden är ett tydligt exempel.Vi måste allt starkare betona att det finns ett mo-raliskt ansvar i ägande och för hur det kapital maninvesterar förvaltas och hur företaget agerar i övrigt.Ägandet måste därför bli mer synligt.Vi återkommer till just denna del i den motion vikommer att väcka i med anledning av rege-ringens proposition 1997/98:99 om aktiebolagensorganisation.Det är inte säkert att människors kreativitet ochbehov bäst tillgodoses i och med de traditionellaföretagens tillväxt. Däremot är det viktigt att de män-niskor som vill starta ett företag ges rimligamöjligheter. När det gäller kvinnors initiativ anser viatt i större utsträckning bör stödja kvinnligaföretagare, och låntagares egeninsats bör minskas från50 till . Det måste också ses i ett historiskt per-spektiv. Kvinnor har traditionellt sett inte bara haftlägre inkomster och ett löneglapp som fortfarandelever kvar, utan även mindre förmögenheter ochmindre privat ägande. För att öka andelen kvinnligaföretagare bör staten vara mer aktiv och ytterligareunderlätta nystartande. Vi tror just att en minskningav egeninsatsen till vore ett viktigt delmål - motbakgrund av den historiska beskrivning som har getts.När det gäller utförsäljning av vissa statliga före-tag vill vi påpeka att för de gröna finnsingen ensidig ideologisk vilja att dogmatiskt hålla ossvid en enda väg. Det kan i de fall det finns ett sam-hällsintresse i att en viss verksamhet upprätthålls påett särskilt sätt, t.ex. myndighetsfunktioner, vara befo-gat att ett företag behålls i statlig ägo om det intressetinte kan tillgodoses på annat sätt. Det avgörs dock avsjälva verksamheten.Statligt ägande är i sig ingen väg för oss att styrasamhället på. Inte heller bör staten ha dubbla rollersom både ägare och myndighet där det går att undvi-ka. Självklart skall olika verksamheter påverkas avlagar och regler och inte av statliga aktörer på denöppna marknaden.Telias framtida ägande är därför en öppen frågaför oss i . Vi får, liksom resten av riksda-gen, anledning att återkomma till den frågan när re-geringen avlämnar sin proposition - när det nu blir.Vi avvisar således bestämt utför-säljningslista och menar att statliga företags eventuel-la utförsäljning måste ske efter enskild prövning avvarje företags situation på marknaden. Vi måste an-passa ägandet till naturliga monopol och upprätthålladessa. De tankar som understryks i de borgerligamotionerna om folkaktier vid utförsäljning av vissastatliga företag är däremot för oss intressanta. Demåste kopplas till en aktuell lagstiftning som upprätt-håller folkaktiekonstruktionen under en längre tid.Vi vill även bestämt avvisa alla tankar på att pri-vatisera ägande av sådana företag som förvaltar natur-resurser, vars hämningslösa exploatering skulle gemycket allvarliga konsekvenser för framtida genera-tioner.Miljöpartiet har en positiv inställning till turistnä-ringen. Det bör betonas. Vi vill gärna att turistnäring-en i utvecklas. Men den näringen, liksommånga andra, måste underkasta sig ekologiska ochkulturella hänsyn - inte minst med tanke på att turis-men ibland inkräktar på känsliga naturområden ochkan bidra till att förändra kulturmiljöer i negativ be-märkelse. På samma sätt kan turismen ha den motsattamer positiva effekten för natur- och kulturvärden.Miljöpartiet har tidigare motionerat om att internationella marknadsföring skall stärkasekonomiskt, just för att utomlands framhäva Sverigesom ett natur- och kulturland. Vi menar att det visstgår att kombinera en positiv inställning till turistnä-ring och framhäva dessa värden. Detta ut-vecklas närmare i en reservation. Vi står givetvisbakom alla våra reservationer, men yrkar för tidsvinnande bifall endast till reservation nr 4.Anf. 130 ():Herr talman! Näringspolitikens utformning harkommit att diskuteras mycket intensivt under densenaste tiden - som flera talare påpekat tidigare. Or-sakerna är naturligtvis den oerhört höga arbetslöshe-ten vi har att brottas med, den svaga ekonomiskautvecklingen och , inte minst, den senaste tidensdiskussioner om att alltfler svenska storföretag över-väger att flytta sina huvudkontor från tillländer där man upplever näringsklimatet som mergynnsamt för företagen eller för att komma närmarede största marknaderna.Det betänkande som vi nu behandlar är ett slagsuppsamlingsheat där näringsutskottet behandlar etthundratal yrkanden som rör näringspolitiska frågor.Samtliga dessa yrkanden avstyrks. Med utgångspunkti det kan man fråga sig om allt är frid och fröjd, efter-som ingenting behöver göras, inga goda idéer finnspresenterade i de hundra yrkandena. Så är det natur-ligtvis inte.Vi har stora problem i för närvarande.Lennart Beijer sade i sitt inlägg att det finns en pes-simism bland en del partier som verkar i kammaren.Man kan välja att bortse från arbetslösheten, densvaga ekonomiska utvecklingen, från risken att viförlorar ytterligare svenska företag från vårt land. I såfall ser naturligtvis landet betydligt bättre ut. Men omman vill se sanningen i vitögat och konstatera att vihar en rekordhög arbetslöshet, vi har brister i syssel-sättningen, måste vi ändock diskutera problemen.Arbetslösheten tycks ha bitit sig fast på en oaccep-tabelt hög nivå. Kostnaderna beräknades -som nämnde - uppgå till omkring 155miljarder kronor . Effekterna är naturligtvisförödande för enskilda människor, men också förlandets ekonomi. Detta är ett slöseri utan like. Detfinns alltså pengar som kan användas på ett mer of-fensivt sätt än att utbetalas till passivt kontantstödeller till åtgärder.Ett annat problem är sysselsättningen i vårt land.Den har inte varit lägre . Enengelsk ekonom-historiker hävdade att deninte har varit lägre sedan industrialismens genombrott.På ungefär har sysselsättningen inte varitlägre än . Det är naturligtvis ett betydande be-kymmer. Det innebär att allt färre människor skallförsörja alltfler. lever vi i en situation med eninternationell högkonjunktur, men när problemenkommer tillbaka kommer detta att göra oer-hört utsatt.När man tittar på välfärdsliga kan man seatt har rutschat ned från en tredjeplats 1970.Jag minns när jag var barn. Då var det ,och som tävlade om att vara rikast ivärlden. är vi nere på 18:e plats. Det får ju desvenska OS-insatserna att framstå som oerhört fram-gångsrika.Vad gör då regeringen i den här situationen? Sva-ret är tyvärr: inte särskilt mycket. Vad gör utskottet?Ingenting mer än att man effektivt sopar undan deyrkanden som har kommit från andra som inte är fulltså nöjda med situationen.Att den svenska politiken har misslyckats råderdet ju inga tvivel om. Det fordras ett radikalt nytän-kande för att vända utvecklingen.Ekonomin spelar naturligtvis en stor roll när detgäller de frågor som jag har nämnt. Vi får mindrepengar i plånboken. Arbetslösheten blir besvärande,och statsfinanserna utsätts för mycket stora påfrest-ningar.Men bakom alla dessa siffror står enskilda männi-skor som inte längre har något arbete att gå till. Vi harnog alla vänner, släktingar, bekanta som år ut och årin, decennium efter decennium har gått upp tidigt påmorgnarna och packat sin väska för att i ur och skurge sig av till en arbetsplats för att där finna en arbets-gemenskap och göra en insats som bidrar till att gelivet en mening. Det är då naturligtvis ett rasande hårtslag om man får beskedet att man inte behövs längre.Detsamma gäller den unga mannen eller den ungakvinnan som har gått ut skolan ochsom möts av beskedet: Sorry, du behövs inte här. Detär verkligen ingen bra start på vuxenlivet.Vad gör vi då? Ser man tillbaka finner man att detfinns en mängd framgångsrika storföretag. Detta ärunikt i ett internationellt perspektiv. Som exempel kannämnas AGA, , ABB, Alfa , Tetra ,, , , , och Ast-ra. Nästan alla dessa företag bygger på idéer som ärungefär gamla. Det var en period i Sverigenär vi låg före. Innovationerna haglade och på dessalever vi än . Men det är dagens små och medel-stora företag som skall bli morgondagens storföretag.I dag växer inte de små företagen som de borde, ochföretag kommer inte till i den utsträckning som viskulle önska.