prot · GL0977 · 1998-03-10 00:00:00 — Det är ju parlament som stiftar lagar,och det finns fortfarande 94 länder där dödsstraffetfinns kvar. Alltså finns det stort utrymme för insatser.Här kan parlamentarikerna, i alla de forum som nihar, vara mycket viktiga.Vi kan uppmärksamma de här frågorna mer änvanligt, eftersom vi firar 50-årsjubileet av förklaring-en av de mänskliga rättigheterna. Under hela det häråret kan vi stärka kampen för denna allra mest funda-mentala mänskliga rättighet: rätten till liv.Rigmor frågade om det kommer någotmer till i samband med den här frågan. Detgör det i form av en skrivelse om hur regeringen age-rar vad gäller mänskliga rättigheter. Den kommersenare i . Där blir arbetet mot dödsstraffetmer utförligt behandlat, tillsammans med en massaandra frågor.Regeringen är aktiv i dessa frågor. Det kanske intei första hand är säkerhetsrådet som är forum för vårtarbete utan snarare Kommissionen för de mänskligarättigheterna. Jag har därför citerat vad såväl PierreSchori som jag har sagt där . Jag kommer inästa vecka att tala i denna kommission igen och dåföra fram vår traditionella argumentering. Jag tror inteatt regeringen behöver åläggas att göra något mer,men vi behöver alltid uppmuntras att ständigt ta framde här frågorna. Och det gör vi - bilateralt, multilate-ralt, öppet eller diskret, allt beroende på vad vi trorhar den största effekten för de människor som vi villhjälpa.Inom EU menar jag att det knappast behöver görassärskilt mycket mer. Dödsstraffet har inte verkställtsav något EU-land , och alla medlemsstaterutom har också skrivit under att de inteskall utdöma dödsstraff i fredstid. Det här hoppas jagatt vi också skall ta med oss när utvidgningen sedansker.Anf. 9 ():Fru talman! Tack såmycket för den här debatten ! Jag skulle viljasäga lycka till i det fortsatta jobbet. Jag tror att vi ärmånga som på olika sätt kan hjälpas åt, inte minst attföra diskussionen här hemma. Debatten här hemmavisar trots allt att det också finns positiva inslag.Det skall vara en ungdomens riksdag den 15 maj1998 här hemma, och jag har hittat en motion till dendär man säger nej till dödsstraff. Jag blev dock litetfundersam över den, för den börjar så här: Det är intevärdigt en rättsstat som att ha dödsstraff. Dåblev jag litet fundersam. Tror ungdomar att vi i Sveri-ge har tankar på att införa dödsstraff? Eller kan mant.o.m. vara så okunnig att man tror att vi fortfarandehar det? Diskussionen om att föra ut det här till sko-lorna ställer jag alltså helhjärtat upp på.De här ungdomarna, som kommer från en gymna-sieklass i , motiverar väldigt bra varför maninte skall ha dödsstraff. Jag citerar från deras motive-ring: Dödsstraffet är helt odemokratiskt. Varje männi-ska har ett unikt värde, och rätten till liv måste tryg-gas. Man bör ge människor en andra chans i livet. Tidatt bearbeta sitt liv och sina handlingar kan innebäraen omvärdering av livet. Det finns något gott inomvarje människa.Jag tycker att det känns skönt att ungdomar ut-trycker sig på det sättet. Jag ser med spänd förväntanan vilken diskussion man får på ungdomens riksdagom just den här motionen.Jag undrar: Kommer utrikesministern att ha tillfäl-le att delta i de här diskussionerna?Anf. 10 ():Fru talman! Jag tycker att det som upp var väldigt viktigt, nämligen betydelsen avden kristna högern och stora kristna grupper i USAoch vilken betydelse det skulle ha om dessa tog enannan ställning. För mig är det obegripligt att mankan läsa budorden selektivt. Det står ju: Du skall ickedöda. Det är ett av budorden. Det står inget finstiltunder om att det bara gäller enskilda människor. Detgäller också stater. Det finns inga undantag när detgäller budorden.Jag tycker att man borde kunna ta upp detta i ar-gumentationen även när man träffar regeringsföreträ-dare. Det har väl inte undgått någon av oss att BillClinton, president, ofta hänvisar till närhan vill göra andra insatser, t.ex. i utrikespolitiken.Då bör man även titta på de argumenten inom landet,t.ex. när det gäller dödsstraffets tillämpande.Jag vill också säga något mer om utrikesutskottet.Eftersom jag är ledamot där tycker jag att det är vik-tigt att redovisa att vi i samband med behandlingen aven motion i utskottet konstaterade att syste-matiskt, under en lång rad av år, har verkat i interna-tionella forum för att undantagslöst avskaffa döds-straffet. Detta är ett arbete som utskottet naturligtvisstöder.Jag vet att den arbetar på dethär sättet. För ett litet tag sedan talade jag med LailaFreivalds - det är ju ofta hennes ansvarsområde somanförs som skäl till varför man inte kan avskaffadödsstraffet - och jag vet att även hon arbetar aktivtmed de här frågorna i sina kontakter med kollegerfrån andra länder där man har dödsstraff. Det är alltsåinte bara vi debattörer här som är eniga, utan vad jagförstår jobbar man aktivt från olika ministrars håll iden här frågan.Jag skall avsluta med att läsa en dikt från en boksom heter En bok för livet:Tre sudanska revolutionärerhar arkebuserats,sa de just när jag höll på att skärai ägget jag hade stekt till kvällsmål, ett av tre.De unnar en inte ens matro, hade jag kunnat tänka.Men det gjorde jag inte.Tre är ett alarmerande tal.Man fattar det bättre än massmord.Det är Eeva som har skrivit de orden.Jag tycker att just detta säger mycket om hur vik-tigt det är att få ha denna dialog och bedriva opini-onsbildning ute i Sverige.Anf. 11 ():Fru talman! Det finns ju ändå positiva tendenser isamhället. Det finns ganska många svenskar som bådeenskilt och i grupp arbetar mot dödsstraff. Det harnämnts en del om kristna grupper i . Jag vet attkyrkorna i arbetar för en manifestation i på-skveckan mot dödsstraffet. kristna råd arbe-tar med detta. Man hoppas få en rejäl manifestationsom också kommer att synas i massmedierna. Manvill också ha en internationell manifestation. Då utgårjag från att man också tar kontakt med sina trosbröderoch trossystrar i USA.Här i har vi en MR-grupp som träffasvarje månad. Vi skriver brev till styrande i världenoch protesterar mot dödsstraffet. Både i teorin menframför allt i praktiken tar vi upp aktuella fall - män-niskor som är dödsdömda eller som redan har avrät-tats. Vi tar förstås även upp tortyroffer och brott motmänskliga rättigheter. Det är Amnesty som hjälper ossmed det praktiska arbetet i detta sammanhang. Vi fårofta svar på breven. Även de som har avrättat männi-skor eller fattat beslut om detta får svara på varför dehar gjort det. Jag tror att även det är ganska viktigt.Skolan är förstås viktig, vilket upp. Som gammal lärare vet jag ju att undervis-ningen är oerhört viktig i denna typ av frågor. Fråganom mänskliga rättigheter och dödsstraff intresserarmånga ungdomar, och den bör säkert tas upp betydligtmer än vad som är fallet . Jag tror att t.ex. riks-dagen och regeringen behöver ge våra lärare litet merråg i ryggen. Det är jobbigt att vara lärare . Detär mycket arbetsamt. Jag var på en demonstrationutanför där blivan-de lärare, lärarkandidater, visade att de är oroliga försin framtid. Man måste tala om för dem att de har enviktig uppgift också när det gäller att informera omvad demokrati och mänskliga rättigheter är. Jag troratt det något underlättar deras svåra situation när dekommer ut som lärare.Anf. 12 ():Fru talman! När jag satt här och lyssnade på detsom sades om skolan tänkte jag: Skulle man inte kun-na tänka sig att detta togs upp i samband med under-visningen om Förintelsen som skall ske i skolorna?Förintelsen var ju ett massmord som skedde på män-niskor - zigenare, oliktänkande och judar. Dödsstraffinnebär ju mord i liten skala. Men inget lidande kan juvara värre än vad en enda människa känner. Därför ärdet mycket viktigt att man talar om detta för eleverna.Det skulle man kanske kunna föra in i samband medden undervisningen. Det var en tanke som väl inte varhelt huvudlös.Vi får väl jobba med detta här hemma. Vi kanskekan hjälpas åt och gå ut till allmänheten med dessafrågor på något sätt. Vi lämnar det i utrikesministernshand att fortsätta den kamp som redan pågår. Där harvi ju ingenting att erinra, utan vi tycker att det är enkamp som för med den äran. Men dennakamp behöver ytterligare förstärkas.Sedan vill jag ta upp en sak till. Det är ju inte barasjälva dödsstraffets genomförande som innebär tortyrutan det är också de dödsdömdas väntan i cellen. Detär också en form av psykisk tortyr som dessa männi-skor utsätts . Jag ville också betonaden tanken. I övrigt tackar jag för en intressant debatt.Anf. 13 ():Fru talman! Den här frågan har den karaktären inte kan vara nöjd förrän alla världens länder haravskaffat dödsstraffet. måste jag ändå sägaatt jag tycker att den socialdemokratiska regeringenpå denna punkt har utfört ett förtjänstfullt arbete ochnått framgångar bl.a. i FN under denna mandatperiod.Jag tycker att det finns skäl att understryka det.Ragnhild Pohanka uttalade just att regeringen hararbetat ordentligt med frågorna.Jag tänkte även beröra dödsstraffet i , där an-vändningen av dödsstraffet och verkställigheten avstraffen har ökat . har junumera observatörsstatus i , och inomEuroparådet är vi nu ett antal ledamöter som har tagitinitiativ till en resolution mot dödsstraffets använd-ning i . Det finns alltså möjligheter att diskuteraden frågan på ett som jag hoppas bra och framgångs-rikt sätt.När det gäller den svenska opinionen såsom denhar kommit till uttryck i den opinionsundersökningsom har gjorts , skall mannaturligtvis vara litet försiktig med att dra alltförlångtgående slutsatser. Min erfarenhet av kriminal-politiska debatter är ju att människor i allmänhet harmycket lätt att snabbt svara ja på frågor om tuffa ochhårda tag och hårda straff. När man väl kommer idiskussion brukar man också komma fram till en litetannan slutsats. Jag säger inte detta för att underskattaresultaten av denna undersökning utan mer för attändå något nyansera detta. Men jag vill också under-stryka vikten av att vi i alla sammanhang försöker taupp denna diskussion, därför att om vi i frågan omdöddstraff har en sviktande opinion i försva-gar det naturligtvis också möjligheter att iolika internationella organ verka för dödsstraffetsavskaffande.Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill bara för återkny-ta till vad som hände i . När vi stod inför KarlaFaye förmodade avrättning vädjade jag bådetill utrikesministern och till som då skulleträffa vice utrikesminister från om att taupp frågan direkt med honom. Jag vet inte hur detgick med det. Förutom att vi gör alla dessa insatser iinternationella forum tror jag att det också är viktigtatt inte heller förtröttas utan ta upp detta när vi möterhöga regeringsföreträdare från t.ex. och natur-ligtvis från andra länder som , där det fortfarandeär alldeles förskräckligt i fråga om dödsstraffet. Jagblev ändå glad när jag hörde att man inte längreavrättar människor . Det är ett framsteg.Man måste ju arbeta även utifrån de små framstegsom man ser.I slutet av den förra riksdagsperioden, när vi sam-talade om hur värdegrunden skulle formuleras i läro-planerna för och gymnasiet, hävdade vikristdemokrater att människolivets okränkbarhet bor-de vara med i beskrivningen av värdegrunden. Vimotiverade det bl.a. med det faktum att var fjärdegymnasist då i en undersökning hade uttryckt attdödsstraff kunde vara befogat i vissa fall. Detta äralltså inte något alldeles nytt, utan denna utvecklinghade börjat redan under den förra riksdagsperioden.Jag blev väldigt förskräckt när jag hörde att det då varvar fjärde gymnasist. är det förmodligen fler.Vi vill inte tro att det är så illa ställt som det ser uti undersökningarna. Men vi måste driva en stark opi-nion. Det är inte bara elever som behöver det etiskasamtalet som kan hjälpa oss till riktiga ställningsta-ganden i väsentliga frågor. Det samtalet behövs ocksåbland vuxna i vårt land. Det behövs i . Manbehöver vara fast i fråga om detta inom Europarådetnär nya länder skall tas in.Till sist skulle jag vilja fråga: Är utrikesministernberedd att verka för att vi får rätten till liv inskriven iSveriges grundlag? Det är någonting som vi kristde-mokrater propagerar för, eller argumenterar för. Dettror jag behövs.Anf. 15 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker att vi , då vi skall hög-tidlighålla förklaringen om de mänskliga rättigheter-nas 50-årsminne, har en stor möjlighet. Då skall vigöra det över hela spektrumet. Det handlar om allaslags mänskliga rättigheter. Men det handlar natur-ligtvis om rätten till liv. Detta skall vi göra i skolor,tillsammans med ungdomar, vid ungdomens riksdag,osv. Ungdomarna är nämligen mycket viktiga i dettasammanhang.Jag tycker att det, just i samband med att vi minnsFörintelsen och hur ondskan i det sammanhangetsattes i system, går väldigt bra att koppla vidare ochatt mera allmänt fortsätta resonemanget om rätten tillliv. Det skall vi göra i skolor och i organisationer.När vi arbetar med detta är det naturligtvis ange-läget att visa vad vi som individer kan göra och att detbetyder någonting. Jag tror på detta med droppen somurholkar stenen. Jag tror också på de enskildas enga-gemang. Det må gälla att framföra saker i brev ellerpå annat sätt. Det betyder någonting. Det handlar dåom organisationer och, naturligtvis, om politiken -vad vi gör här hemma och internationellt. Internatio-nellt när vi möter företrädare för , som ju befin-ner sig i en speciell situation med de väldigt mångadödsstraffen där - och detta gäller även , därsådant här är en ökande trend - tar vi givetvis uppdessa frågor och kritiserar denna tendens. Det är ensjälvklarhet från mina utgångspunkter.I den svenska grundlagen, i 2 kap. 4 § regerings-formen står det tydligt och klart: "Dödsstraff får ickeförekomma." Det tycker jag säger allt. Det sägs på ettklart och tydligt sätt, på det sätt som vi behöver ut-trycka det. I alla sammanhang skall vi verka för rättentill liv, för det är ändå den allra mest grundlägganderättigheten.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:161 omsvenska företag i . 16 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsrådetUlrica vilka åtgärder regeringen är beredd attvidta för att svenska företag i inte skallbehöva betala dubbla semesterlöner.Interpellationen har överlämnats till mig.Bakgrunden till det problem som är den lag som infördes i omarbetsvillkor vid gränsöverskridande byggnadsarbe-ten, den s.k. utstationeringslagen. Avsikten med lagenär att i gällande minimivillkor för arbetsta-garna såsom lön, semester m.m. inte underskrids.Vi har förstått att de tyska minimivillkoren i siginte utgör något större problem för de svenska företagsom är aktiva i då de svenska anställnings-villkoren i huvudsak är likvärdiga med de tyska. Där-emot upplever de svenska företagen att det administ-rativa merarbete som krävs utgör problem, och vissoro finns också för att företagen kan behöva betaladubbla semesterlöner.Framför allt gäller detta för de småföretag som ut-för tillfälliga arbeten i . Det kan också utgöraett indirekt hinder för svensk varuexport då arbetenofta utgörs av monterings- eller installationsarbeten isamband med varuleverans.EG-kommissionen har fått klagomål beträffandeden tyska lagen från enskilda företag i flera EU-länderoch undersöker just nu om lagen kan utgöra någotfördragsbrott.Regeringskansliet uppmärksammades på ärendetinför de årliga svensk-tyska tjänstemannakontakternaom handel och ekonomi . Förutomvid dessa och andra tjänstemannakontakter har jagsjälv tagit upp ärendet med företrädare för den tyskaregeringen . Vidare har vår ambas-sad i officiellt uppvaktat de tyska myndigheter-na i frågan.Just nu pågår diskussioner mellan svenska ochtyska regeringstjänstemän för att klarlägga proble-mens orsaker och för att finna praktiska lösningar pådessa. Regeringen anser naturligtvis inte att det skullevara rimligt att företagen skulle behöva betala dubblasemesterlöner. Regeringen arbetar således mycketaktivt för att lösa det problem som tarupp.Anf. 17 ():Fru talman! Jag har för mig att statsrådet en gångsagt att han sökte exempel på handelshinder. Härfinns ett uppenbart sådant. Vi behöver alla jobb somvi kan få i och även de jobb som vi kan fåutomlands. Jag tror att det svenska agerandet borde havarit mera kraftfullt än det hitintills varit.Statsrådet svarar inte på min fråga, utan han svararom den s.k. utstationeringslagen. Det handlar då omanmälningsplikt och minimilöner. Den biten är förvis-so hanterbar. Vad det handlar om är främst den tyskasemesterlagen. Det är inte så som statsrådet här säger,alltså att man kan behöva, utan man måste betala tvågånger. En svensk arbetsgivare kan inte, trots att hanavsätter semesterpengar i , undgå att betala tillden tyska semesterkassan. Det innebär en kostnad på14,, tror jag. Detta försvårar helt klart konkur-rensen för svenska företag.Man kan fråga sig varför två departement skallsyssla med frågan. Så har det faktiskt varit; dettabaserat på den korrespondens som jag har tagit del av.Man kan också fråga sig hur det blir för svenskaarbetstagares del. Arbetsgivaren betalar in pengar tillden tyska semesterkassan men man måste själv stå förde sociala avgifterna. Frågan är alltså om det inte bliren sämre semesterersättning om man bara skall rättasig efter de tyska villkoren. Det här är alltså ingetindirekt handelshinder, utan det är ett direkt handels-hinder för en del svenska byggföretag. De har kortamonteringstider och har folk iTyskland. Man störs av den dubbla semesterersätt-ningen och även av den tyska tullpolisen, som ärmycket irriterande. Folk från ett svenskt företag kanvara kanske två eller i . De anställ-da får då i timtal sitta i förhör hos den tyska tullpoli-sen. Var och en förstår att det kan uppfattas som dis-kriminerande på flera sätt. Det är uppenbart att tys-karna har sina egna regler. Jag har själv bevittnat det iSachsen.Häromdagen hörde jag att någon sagt att borgmäs-taren i vill förbjuda offentlig upphandlingfrån andra länder än . Om det är sant är detbesvärligt. Man ger inga förmåner till EU-medlemmar. Man betraktar nämligen EU-medlemmaroch alla andra länders invånare/företag på samma sätt,så det är ingen fördel för i det här fallet attvara med i EU. Även om jag inte är en fanatisk EU-anhängare har jag faktiskt trott att EU-medlemskapetskulle innebära fördelar från konkurrenssynpunkt. Idet här fallet är det uppenbarligen inte så.Mot den bakgrunden vill jag fråga: Är statsrådetberedd att medverka till undantag för svenska företagi då de följer svensk lag eller till att svensklag ändras så att svenska företag kan följa tyska lagaroch avtal samt rätta sig efter tyska skatter utan att detfår konsekvenser i ?Frågan är om man inte i är litet rädd föratt få en form av EU-debatt, för det positiva i denfrågan har inte precis dominerat . Jaghar nåtts av rykten om att byggfacket i nubörjar agera och inte vill släppa den svenska semeste-rersättningen. I så fall blir det problem för de härföretagen.Anf. 18 ():Fru talman! När jag såg att den här interpellatio-nen skulle komma upp blev jag mycket intresserad.Inte minst intresserade mig statsrådets svar. Jag harnämligen själv för snart riktat enmotsvarande fråga till regeringen. Då blev svaret frånUlrica att regeringen såg allvarligt på pro-blemet. I det skriftliga svaret stod det: Vi kommer attnoga följa den fortsatta utvecklingen av frågan ochaktivt arbeta för en lösning.Vad är svaret , fru talman, sena-re? Jo, slutsatsen är: "Vi arbetar således aktivt för attlösa det problem som tar upp. "Fru talman! Konkret har det alltså inte hänt nå-gonting som kan avhjälpa den här situationen, förut-om detta att vi har fått ett ytterligare antal arbetslösa.När jag ställde frågan förraåret var 200 svenska företag registrerade med varieratantal anställda, från 1 till drygt 50, i just den här tyskasemesterkassan. Det företag som jag då hade kontaktmed undersökte jag just innan jag gick hit. Man har avskedat 42 personer, och man har lämnat Tysk-land, beroende på detta problem.Under tiden, fru talman, säger man från regering-ens sida att man ser allvarligt på frågan, att man för-söker diskutera och att man arbetar aktivt. Men iverkligheten har det inte hänt någonting, förutom attarbetslösheten har ökat. Det kan inte vara regeringensambition och vilja. Här krävs det, som sade, mer av handling för att lösa detta. Jag vetinte om lösningar i den här situatio-nen är de rätta, men någonting måste hända.Om man inte får ordning på det här i diskussionenmed tyskarna kanske vi får göra en speciallagstiftning.Det är fullständigt orimligt att vi i detta läge bara skalllåta tiden gå och människor bli arbetslösa.Jag förväntar mig något mera nu av handelsminis-tern i hans nästa inlägg, att han inte bara säger att "viarbetar aktivt för att lösa problemet". Det fick jaghöra för snart . På harmänniskor blivit arbetslösa.Därför är min uppmaning: Kom med någontingmera nu! Anvisa en annan lösning om ni inte kommeröverens med tyskarna! Någonting måste hända -annars försvinner de här företagen från den tyskamarknaden.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Jag har redovisat en lång rad kontak-ter som vi har haft med de tyska myndigheterna, därvi försöker sätta press på dem att ändra sina regleroch ge dispens för svenska företag, eftersom desvenska löntagarna i har minst lika godasemesterförmåner som de tyska reglerna kräver. Detär de tyska reglerna som är orimliga, de tyska kravensom är oacceptabla. Det är de som måste korrigeras,så att förhållandena blir acceptabla.Vi är båda medlemmar i , och så här skall inteumgänget mellan två EU-länder fungera. Detta strider mot hela tanken på EU:sinre marknad. Det skall de som gör sig skyldiga tilldenna förändring i negativ riktning hantera.Vi har tagit upp det på politisk nivå. Vi har tagitupp det i den blandade svensk-tyska regeringskom-missionen. Vi har tagit upp det i EU:s inremarknads-arbete. Frågan är just nu föremål för behandling i . I umgänget mellan två regeringar ärdet här ungefär så långt som man kan gå i en sådanhär fråga.Jag skulle vilja ställa frågan, inte minst till DanEricsson: Vad har ni gjort för att påverka era tyskapartikamrater, som ju har makten över de här frågornai ? Har ni gjort någonting? Har ni skrivitbrev? Har skrivit till ? Harandra kristdemokrater agerat och dragit sitt strå tillstacken för att undanröja dessa orimligheter?Samma fråga skulle jag vilja ställa till . Även moderater lär ha goda kontakter i dentyska statsledningen. Hur har de utnyttjats i den härfrågan? Det skulle vara intressant att veta.Vi har, som sagt var, försökt sätta press på dentyska regeringen så gott vi förmår, men det är de tyskareglerna som är felaktiga och som behöver ändras.Vår utgångspunkt är inte att vi skall ändra regler föratt ta bort trycket från tyskarna att göra någonting åtsina orimligheter. EU-medlemskapet har gett oss extramöjligheter att påverka i den här frågan somvi inte hade haft om vi hade stått utanför EU.Det är litet lustigt för mig att här prata med enmoderat som och lovprisa EU-medlemskapets möjligheter i den här frågan, men detgör jag gärna. Inte minst inom EU-arbetets ram harjag fått olika forum att dryfta de här frågorna, bådedirekt med och kollektivt tillsammans medalla andra länder som är lika upprörda över det härsom vi är.Eftersom frågan är föremål för den här sortensförhandlingar, eftersom frågan ligger i och eftersom frågan är föremål förbehandling i EU:s inremarknadsarbete, tycker jag attdet vore dumt av oss att nu ägna vårt arbete åt in-hemska funderingar på hur vi kan ta bort pressen frånTyskland, som är de som borde göra någonting åt dethär.Anf. 20 ():Fru talman! Det man lär sig i politikens förskola äratt om man har dåligt på fötterna är anfall det bästaförsvaret. sitter dock i den svenska rege-ringen, och det är väl regeringen som har störst ansvarför den här frågan.