prot · GM098 · 1998-10-22 00:00:00 — Är det rent av så att önskar attden svenska skall se det här uttalandetsom en påtryckning och sänka räntan, eller är GöranPersson beredd att hålla med om att det här varett olyckligt uttalande?Anf. 71 Statsminister ():Fru talman! Det är jag definitivt inte! Jag är avden uppfattningen att även om vi har oberoende cent-ralbanker i såväl som - och det var ien Europaintervju jag uttalade mig om vikten av aktiveuropeisk politik för att möta den internationellaekonomiska krisen - måste vi i demokratiska forasom riksdag och i andra sammanhang kunnautbyta åsikter om hur räntepolitiken bedrivs.Det är en farlig utveckling som andra tycks stå för: att vi inte ens skall kunnadiskutera stora delar av den ekonomiska politiken. Viär väl medvetna om de gränser som finns och vilkasom fattar besluten, men det vore ju ytterst märkligtom vi i inte kunde ha ett utbyte mellan stats-och regeringschefer om olika idéer. Sedan vet vi vemsom fattar besluten, och där finns vattentäta skott.Jämför den europeiska debatten, den svenska ock-så för den delen, med den amerikanska: vilket livligtsamtal som pågår mellan aktiva politikeroch företrädare och den nära dialogsom har med exempelvis den ameri-kanska kongressen.Jag tror att det är dags att vi, när vi nu återvunnitekonomisk styrka och frihet, vågar diskutera mennaturligtvis med respekt för varandras roller.Anf. 72 ():Fru talman! Det är inte jag som har skrivit på deinternationella fördrag där åtar sig att se tillatt det politiska systemet inte påverkar räntepolitiken.Det är snarare . Framstår inte det somytterligt egendomligt att anser sig kunna hasynpunkter på europeisk penningpolitik? Varför har iså fall ställt sig utanför det europeiska valuta-samarbetet? Hade det inte varit oerhört mycket bättreom hade sagt: Vi är redo att gå med iEMU, för då kommer det att finnas en svensk röstbland dem som skall bestämma europeisk räntepoli-tik?Anf. 73 Statsminister ():Fru talman! Men en svensk röst som aldrig nå-gonsin ens skulle ha fått höra en viskning från LarsLeijonborg om vad han tycker i de här frågorna! Detär detta det handlar om. Skall vi, , jagoch ni som sitter här, våga ha en uppfattning om hurräntan påverkar den ekonomiska politiken, eller är detför svårt för oss? Är det någonting som bara de skallhantera som sitter i centralbankerna? De har sitt be-slutsutrymme och skall fatta sina beslut oberoende avoss, men vi måste få delta i debatten. Tänk på vad nisäger, , och hur långt det skulle in-skränka yttrandefrihet och demokratisk debatt om viskulle följa den riktning som ni föreslår. Att vi harförbundit oss, att vi har oberoende centralbanker ärsjälvklart, men det innebär inte att vi inte får diskute-ra sakerna.Anf. 74 ():Fru talman! Jag tänker nog på vad jag säger. Frå-gan är om statsministern har tänkt på vad han säger.Det finns oändligt många människor som kan och bördebattera räntepolitiken, men just statsministern skallvara väldigt försiktig innan han lägger sig i den typenav frågor.Anf. 75 Statsminister ():Fru talman! Om har den omtan-ken om mig, kanske jag ändå för egen del kunde haen uppfattning. Hur skall möta den internatio-nella finansiella krisen? Skall vi sitta och titta på närdet rasar runt omkring? Finns det utrymme i Europaför att sänka räntorna? Vad gör för analysav detta? Finns det utrymme i att sänka räntan?Ja, det fanns det uppenbarligen. Finns det utrymme iEuropa? Kan vi inte föra ett resonemang om det än-dock, om vi nu inte får göra det i regeringen och omvi näps av på den punkten? Pågår ändåinget samtal ens i kafferum omkring hurman skulle kunna utforma en penningpolitik sommotverkar en ekonomisk kris? Respekt för institutio-nerna så att man inte går över några gränser, mensjälvklart ett demokratiskt samtal.Jämställdhetsfrågorna i regeringenAnf. 76 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern omorganisationen av arbetet i regeringen. Det har bildats ett superdepar-tement, som det kallas för. Det hade varit naturligt attjämställdhetsfrågorna hade hamnat där. I ställetkommer de att ligga i . Rege-ringen säger sig ju vara mån om jämställdheten ochtycker att det är en betydelsefull fråga. Då undrar jagvad det ger för signaler ute i samhället att frågornaskall handläggas i Jordbruksdepartementet.Anf. 77 Statsminister ():Fru talman! Om man gör den beskrivning somBirgitta gör är det en rätt underlig signal ut isamhället. Jag säger att jämställdhetsfrågorna hand-läggs av , och det är en utomor-dentligt kraftig signal till det svenska samhället ochtill omvärlden.Anf. 78 ():Fru talman! Jag hörde statsministerns svar - tack.Det är ändå så att är jordbruks-minister. Jag hoppas att hon skall ägna sig åt de vikti-ga frågorna och ha möjligheter att påverka dem.Då frågar jag ånyo: Vad ger det för signaler tillnäringslivet? Det kan inte vara så att en ensam personskall kunna jobba med de här frågorna?Anf. 79 Statsminister ():Fru talman! Det är inte ovanligt att vi i Rege-ringskansliet har ett statsråd som har ett departe-mentschefskap och dessutom andra frågor därtill. Jagerinrar mig att när var jord-bruksminister förra gången var hon också nordiskminister. Det var ingen som tyckte att det på någotsätt var underligt. Jag har valt jämställdhetsansvarig i regeringen mot bakgrundav att jag har sökt en person som har utomordentligaförutsättningar att hävda dessa frågor i allmän debatt,som är innovativ, erfaren och som stöds av en or-dentlig administration. Det är en hel enhet inom Re-geringskansliet som enbart har detta till uppgift.Jag vill varna litet för att dra parallellen mellanJordbruksdepartementet och jämställdhetsfrågorna.Det är att förvrida perspektivet. Det handlar om att vihar en utomordentligt skicklig politiker med långerfarenhet från sektorn som tar ansvaret för dessafrågor. Därmed känner jag mig trygg.Det nya pensionssystemetAnf. 80 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . I det nya pensions-systemet glömdes en liten men viktig grupp anställdavårdare bort, nämligen anhörigvårdare. Anställdaanhörigvårdare har timanställning med lägsta ersätt-ning. Trygghetsförsäkring och pensionssystem gällerinte för dessa.Min fråga till statsrådet är om statsrådet har upp-märksammat detta och om hon i så fall avser att göranågonting åt det.Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att vi får ettantal frågor om detta aktualiserade i kammaren. An-svaret för denna specifika fråga ligger hos socialmi-nistern, och därför har jag inte själv tillräcklig infor-mation för att kunna ge ett bra svar på frågan.Anf. 82 ():Fru talman! Då socialministern inte finns här åter-kommer jag.Deltidsstudier på högskolanAnf. 83 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister om våra högskolor och univer-sitet. Dessa har omfattats av stora förändringar desenaste åren, ofta till det bättre. Men ibland har detfaktiskt blivit sämre. Det gäller möjligheter att läsa påhalvtid, företrädesvis på kvällar.Utbudet styrs av flera olika krav, dels statenskrav, dels studerandes krav, men mycket påverkasockså av vilka finansieringssystem vi har för utbild-ningen. Detta består till en inte helt oväsentligdel av ersättning per examinerad student. Jag är räddför att det kan leda till att kraven på betyget godkändkan komma att sänkas därför att man vill få ut flerstudenter och en större genomströmning. Det kanockså leda till att många högskolor avskaffar halv-tidskurser och kvällskurser, kurser som jag tycker harvarit väldigt bra. Det var bättre förr, eftersom dettagav en möjlighet till fortbildning och ständig kompe-tenshöjning och gav substans åt det livslånga läran-det. Vad har statsrådet och regeringen för synpunkterpå detta?Anf. 84 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jagdelar uppfattning om att det är bra omhögskolan är flexibel i sitt kursutbud och gör detmöjligt att bidra till det livslånga lärandet. har viett resursfördelningssystem som, vilket JohanPehrson mycket riktigt påpekar, består av två delar.Den ena handlar om examination så att man får peng-ar utifrån antalet utexaminerade. Den andra handlarom antagna studenter. Det systemet infördes underden förra borgerliga regeringen och har av oss ocksågodkänts som ett acceptabelt resursfördelningssys-tem.I dag har vi en extremt decentraliserad organisa-tion för resursfördelning till högskolan. Högskolansjälv har ett mycket starkt inflytande, egentligen dettotala inflytandet, över hur kursutbudet läggs upp. Jagkan inte just nu genomskåda om det skett den typ avminskning av variationer som nämner,men det är jag villig att titta på och föra ett fortsattresonemang om.Stora sjöregionenAnf. 85 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPierre Schori.I slutet av våren var jag i Stora sjöregionen. Jagkunde då på plats hur problemen, de politiska mot-sättningarna och de ekonomiska svårigheterna ökade.Under sommaren har jag kunnat följa utveckling-en, att det i Kongofrågan sker en upptrappning avkonflikten och en större inblandning av omgivandestater.Jag skulle vilja veta om vi från gör nå-gonting för att sänka temperaturen och för att delta ifredsprocessen i Stora sjöregionen.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Det är en mycket tragisk konflikt därsju länder kring de är inblandade. Sve-rige har ett samarbete med flera av dessaländer. Det är därför som vi också är aktivt engagera-de för att försöka att få slut på kriget och på lidandetdär.Just nu ligger ärendet i regionens händer. Nästavecka kommer en regional konferens att äga rum medde berörda presidenterna och regeringscheferna. Sve-rige är då närvarande som observatör. Vi för ocksåsamtal med de berörDa, nu senast med olikapresidenter vid ett möte som ägde rum.Till detta kommer att regeringen har fattatbeslut om att anslå pengar till en s.k. Ruwandapanelsom skall diskutera hela historiken bakom konflikter-na. Som enda europé kommer att delta.Anf. 87 ():Fru talman! Det känns väldigt skönt, eftersom jagupplever att har ett väldigt stort förtroendehos många av de parter som är inblandade i konflik-ten i och med att vi har haft ett så långvarigt ochoegennyttigt engagemang i området. Det känns därförbra att den har ett engagemang.Jag vill också ställa en kompletterande fråga: Harvi någon möjlighet att via EU driva på för en positivutveckling i Stora sjöområdet?Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Den observatör som finns från EU:ssida, italienaren , utsågs under ett biståndsmi-nistermöte. Han är aktiv på plats och följer utveck-lingen. EU är med och bidrar också starkttill att lindra nöden genom stora humanitära insatser.Man för också en dialog med parterna för att få slutpå eländet.Anf. 89 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i dagens frågestundsom härmed är avslutad.Jag tackar regeringens och kammarens företrädareför er medverkan.Tack vare effektiv tidsanvändning hann vi i dagmed fler frågor än vanligt.9 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1998/99:13 Avgaser och buller från mobila maskiner1998/99:18 Vissa punktskatte- och tullfrågorFörslag1998/99:RR2 revisorers förslag angåendeprimärvården1998/99:RFK2 förvaltningskontors för-slag om ändring i lagen (1994:1065) om ekono-miska villkor för ledamöter och i lagen(1996:304) om arvode m.m. till företrä-dare i EuropaparlamentetMotionermed anledning av prop. 1997/98:182 Strategi för attförverkliga FN:s konvention om barnets rättighe-ter i Sverige1998/99:So5 av m.fl. (kd)1998/99:So6 av ()1998/99:So7 av m.fl. (v)1998/99:So8 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1997/98:183 Kontroll avsyntetiska droger m.m.1998/99:So9 av ()med anledning av prop. 1997/98:184 Ändringar iradio- och TV-lagen (1996:844), m.m.1998/99:K1 av och ()1998/99:K2 av m.fl. (v)1998/99:K3 av och ()med anledning av prop. 1997/98:186 Ny beslutsord-ning på bank- och försäkringsområdet1998/99:Fi5 av Per och ()med anledning av prop. 1997/98:189 Patientens ställ-ning1998/99:So10 av ()1998/99:So11 av m.fl. (c)1998/99:So12 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:3 Åtgärder motdopning1998/99:So4 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1998/99:4 Stärkt patientin-flytande1998/99:So13 av m.fl. (kd)1998/99:So14 av m.fl. (mp)1998/99:So15 av m.fl. (fp)1998/99:So16 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1998/99:10 Ändringar i rätts-hjälpslagen1998/99:Ju2 av m.fl. (kd)med anledning av skr. 1997/98:187 Uppföljning avbudgetåret 19971998/99:Fi6 av m.fl. (m)med anledning av skr. 1998/99:2 Informationssam-hället inför 2000-talet1998/99:T1 av ()1998/99:T2 av ()med anledning av skr. 1998/99:20 redogö-relse för företag med statligt ägande1998/99:N4 av m.fl. (v)1998/99:N5 av Per m.fl. (m,kd,c,fp)1998/99:N6 av () 10 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 oktober1998/99:9 av () till jordbruksmi-nisternSituationen inom livsmedelsbranschen1998/99:10 av () till statsrådet näringsverksamhetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 27 oktober.11 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svar fram-ställtsden 20 oktober1998/99:23 av () till statsminis-ternRegeringens ton och språkbruk1998/99:24 av () till försvarsmi-nisternFörsvaret och vapenrånet i Strängnäs1998/99:25 av () till försvarsmi-nisternHanteringen av vapen inom försvaretden 22 oktober1998/99:26 av () till näringsmi-nisternNya Vasaskog AB1998/99:27 av () till närings-ministernInlösen av Rödöbron1998/99:28 av () till justitieminis-ternOffentlighetsprincipen1998/99:29 av () till näringsministernAssi Domäns verksamhet i PiteåFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 27 oktober.12 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 20 oktober1998/99:9 av () till finansminis-ternStyrelse för regionskattemyndigheterna1998/99:13 av () till närings-ministernIT-sektorn som en jämställd arbetsmarknadden 21 oktober1998/99:10 av () till statsrådet lobbyverksamhet med EU:s bi-ståndsmedel1998/99:11 av () till justitiemi-nisternUtvisning av utländska medborgare1998/99:17 av () till justitieminis-ternFastighetsbedrägeri1998/99:20 av () till finansmi-nisternFordonsskatten och skatteutjämningen22 oktober1998/99:12 av (c) till jordbruksminis-ternSalmonellakontroll av fjäderfä1998/99:15 av () till jordbruksmi-nisternErsättning för skador på skördenSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 27 oktober.13 § Kammaren åtskildes kl. 15.03.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.