prot · GL09115 · 1998-05-29 00:00:00 — Det ärminsann inget brett spektrum som kan vara efterfrågatav näringslivet.Det här är bara ett politiskt initiativ för att visahandlingskraft. Vi har tyckt att det är onödigt efter-som det finns ett befintligt samarbete som fungerarväl och växer. Vi tycker att de begränsade resurserman ända har borde läggas på det som gäller där.Anf. 180 ()replik:Fru talman! Jag har definitivt inte tagit upp helahögskolepolitiken utan de motioner som väckts medanledning av regeringens proposition och som vibehandlat. Jag noterar att det är en mycket märklighögskolepolitik som bedriver. Man haren uppfattning från centralt håll som innebär att viinte skall satsa på mindre enheter och en annan upp-fattning ute i regionerna, där företrädare för kommu-nerna i allt högre grad ställer krav på att forskningoch högre utbildning skall utvecklas ute i regionerna.Det är också väldigt märkligt att moderata företrä-dare inte vet vad som pågår i den mycket dynamiskaHelsingborgsregionen, att man där nu gör ytterligareen sådan storsatsning som har varit emotoch t.ex. är emot när de gäller högskola.Vad gäller näringslivets intresse för de här frågor-na är det riktigt att det finns två representanter förarbetsmarknadens parter. Arbetsmarknadens partermåtte väl ändå var dels arbetsgivarna, företagsamhe-ten, dels arbetstagarnas representanter. Det vore välsynnerligen konstigt om inte dessa grupperingarsföreträdare skulle vara med när vi nu bygger vidare påen mycket lovande utveckling i den här regionen. Detverkar som att tycker att det bara är denakademiska världen, inte arbetslivets företrädare ochinte kommunerna på båda sidorna av , somskall vara med i det här arbetet. Där har vi en diamet-ralt motsatt uppfattning. Vi tycker från socialdemo-kratisk sida att högskolesatsningar och satsning påforskning och utveckling är angelägna för hela sam-hället och alla medborgargrupper.Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag har tre små frågor till . Vi är tydligen överens om tolkningen avhur tekniska forskningsinstitut i den nyaaktiebolagsformen skall arbeta, med inriktning påbl.a. miljöanpassade produkter och miljöhänsyn all-mänt i verksamheten. Vi är också överens om att detär bra att staten när man går in och tar initiativ ocksåser till att verksamheten får en sådan riktning att dengagnar samhället i stort.Min första fråga är: Kan inte sig att man skriver in en sådan rekommendationi ägardirektiven? Det är väl ett ovanligt bra sätt att fågaranti för att det verkligen sker som säger.Den andra frågan gäller en landsomfattande ut-redning av resurserna när det gäller forskning ochutbildning i landet. Den har vi inte sett. Det finns ettstarkt behov av det. Det växer allteftersom nya hög-skolor och utbildningar inrättas utan att man får någonsådan redovisning. Är det inte hög tid att man får det?Vi har begärt det i en motion. Hur ställer sig Social-demokraterna till att ta reda på läget innan man gårvidare med planeringen?Den tredje frågan gäller den inställning Miljöpar-tiet har till . Vi har ingenting motatt näringslivet och den offentliga sektorn knyts tillverksamheten. Det är naturligtvis fullt möjligt att göradet genom de nätverk som redan finns mellan uni-versitet och högskolor, i synnerhet som de har detuttalat som en tredje uppgift. Det finns inget skäl attklampa in, i varje fall inte av det skälet. Jag ser ingaandra skäl heller. Min fråga blir: Vad finns det förannat skäl till att man inte skall låta universitet ochhögskolor sköta detta själva?Anf. 182 ()replik:Fru talman! Jag skall ge korta svar. Först ochfrämst är det viktigt att intentionerna uppfylls när detgäller vad det tekniska institutet skall syssla med. Vitycker inte från socialdemokratiskt håll att det ärlämpligt med några detaljdirektiv. om att skall fastställa sådana direktiv.Jag har klart och tydligt angett och antytt till GunnarGoude att man har de ambitionerna. I det policydo-kument som kommer att finnas för detta institut kom-mer de syften och de målsättningar som Miljöpartiethar att tillgodoses. Det var den ena punkten.Det görs ständigt analyser av kvalitet på olika sättnär det gäller den högre utbildningen och forskningen.Vi har organ och instrument för detta. Därför finns detinte någon ytterligare anledning på detta stadium attregeringen skall gå in och skriva ett recept på hur detskall gå till. Jag tycker att det finns tillräckligt mycketav utvärderingar som pågår inom universitetsvärldensjälv. Vi har sedan möjlighet att göra bedömningarfrån den politiska horisonten i regering och riksdag.Att föra in ytterligare ett sådant moment skulle varaöverflödigt och onödigt detaljerat.När det gäller den sista punkten förstår jag interiktigt fråga. Jag har redan besvaratden i så fall. Det befintliga nätverkssamarbetet ärförvisso ett akademiskt samarbete. Det skall anknytastill den tredje uppgiften att man kopplar in företrädareför näringslivet i förekommande fall. Vad det nu ärfråga om är att man redan på detta stadium är inne iett avgörande skede för utvecklingen i den här regio-nen med tanke på vad som händer med brobyggandeoch infrastruktursatsningar.Det är väl ändå rimligt att man skall ha ett vidaredemokratiskt inflytande och insyn i den här verksam-heten. Jag tycker att inställning är syn-nerligen märklig. Jag förstår inte att det är fel attkoppla in arbetslivet och andra samhällsaktörer.Anf. 183 ():Fru talman! Det skall bli ett lika kort, eller långt,svar från min sida. När det gäller policydokument föraktiebolag tycker jag att ägardirektiv är en bra formför en sådan central inriktning som det här är frågaom. Jag tycker inte att det finns några skäl att inte tasteget fullt ut och skriva in det i ägardirektiven.När det gäller utredningarna håller jag inte medBengt Silfverstrand att det finns så väldigt många brasådana. Var finns de utredningarna? Var finns t.ex. deutredningar som visar på hur fördelningen av utbild-ningar inom de olika områdena är tänkt på de olikahögskolorna? Hur ser det ut med fördelningen avolika forskningsinsatser inom olika områden, och hurär de motiverade när det gäller de regionala place-ringarna, osv.? Där saknas det faktiskt information.Det vore spännande att få fram det.Hur många forskarutbildade lärare har vi t.ex. förnärvarande? Det är det av lärarna vid hög-skolorna som har egen forskarutbildning, har det visatsig i efterhand. Det kanske hade varit bra att veta detlitet i förhand. Man borde kanske ha lugnat sig meden del av utbyggnaden till dess man hade kompetenspersonal, osv.I fråga om den tredje punkten skiljer vi miljöpar-tister oss från socialdemokraterna när det gäller sam-verkansformer. Vi i tror att samverkanblir mycket mer effektiv när den växer fram under-ifrån utifrån ett naturligt behov hos människor som ärengagerade i frågorna än när man uppifrån skallklämma på en samverkansorganisation, i synnerhetsom den börjar konkurrera med den redan befintligasom klarar uppgifterna lika bra.Anf. 184 ()replik:Fru talman! Jag vill inte utesluta, ,att man aldrig från den politiska sfären skall kunnagöra den landsövergripande analys som eftersträvar. pågår det en utveckling på det härområdet. Efterfrågan när det gäller både utbildnings-platser och forskningsresurser är faktiskt större frånde olika enheterna fördelat över hela landet än vadtillgången är. Det visar att man väl fyller funktionenbåde vad gäller utbildningskvalitet och vad gällerforskning.Det finns alltså ett behov. Problemet för oss är attsamhällsekonomin tidigare inte varit så stark att vi harkunnat uppfylla alla de stora anspråk som förekom-mer, men den blir för dag. Det ärockså märkligt att talar om ett upp-ifrånperspektiv när man sätter in demokratiskt valdaföreträdare på den lägsta nivån för att de skall kunnafå insyn och på medborgarnas uppdrag visa ett ännustörre intresse än vad man har gjort och taännu större aktiv del i denna dynamiska utvecklingsom sker på forskningsområdet.Det är definitivt inget uppifrånperspektiv att manplockar in arbetsmarknadens parter. Det är väl i allrahögsta grad ett nedifrånperspektiv, ett demokratisktperspektiv.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Läroplan för det obligatoriska skolväsen-det, förskoleklassen och fritidshemmet, m.m.FöredrogsUtbildningsutskottets betänkande 1997/98:UbU18Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, försko-leklassen och fritidshemmet, m.m. (prop.1997/98:94)Anf. 185 (m):Fru talman! Låt mig inledningsvis säga att denproposition som ligger till grund för betänkandetskapade en del förvåning när den kom hit till riksda-gen. Regeringen hade aviserat en proposition omkvaliteten i skolan, men det blev inte ens en tumme.Något senare samlade skolministern ihop sig ochskrev en debattartikel om kvalitet, och det finns någrarader om det i vårpropositionen.I det föreliggande förslaget finns det egentligeninte något som handlar om kvalitet. Det präglas väl-digt mycket av den idéfattigdom som kännetecknarsocialdemokratisk utbildningspolitik av . Efter-som vi kommer att se hur mångaelever lämnar skolan med uppenbara kunskapsbristerhade det naturligtvis varit bra mycket trevligare om vihär hade fått diskutera hur vi skall stärka kvalite-ten i skolan och nå bättre resultat.I den proposition vi skall behandla föreslås att lä-roplanen skall gälla för det obligatoriska skolväsendetoch föreskoleklassen. Läroplanens struktur och in-riktning skall i huvudsak bestå.Dessutom föreslår regeringen en försöksverksam-het med avskaffad timplan i ett begränsat antal kom-muner och en översyn av skollagstiftningen. Manföreslår också vissa ändringar avseende behörighet tillnationella och specialutformade program i gymnasie-skolan.Det ökade utrymmet för lokala bedömningar omhur skolan skall arbeta och införandet av flexibelskolstart har inneburit att vi har fått olika modeller förde yngre barnens skolförberedelse och ute i kommunerna. Vi moderater tycker att denutvecklingen är bra och positiv. Det är viktigt att tavara på barns inlärningsförmåga tidigt och att prövaolika lösningar för att bättre än arbeta utifrånbarns olika behov och förutsättningar. Vi moderatertycker att det normala skall vara att barnen börjarskolan vid ålder.Riksdagen har emellertid ganska beslutatatt i stället inrätta förskoleklasser som egen skolform.Förslaget att mål och riktlinjer för sexårsverksamhe-ten skall tas in i läroplanen ligger i linje också medModeraternas uppfattning. Det är skälet till att vitillstyrker propositionen i den delen. Det är inte såmärkligt. Man kan ha de här två olika uppfattningar-na, och det stämmer i alla fall.För oss moderater, som anser att föräldrar har hu-vudansvaret för sina barn, är det viktigt att i regelver-ken markera den principiella skillnad som måste fin-nas mellan frivillig och obligatorisk verksamhet. Vikommer aldrig att acceptera en politik som innebär attpolitiker tar ifrån föräldrar mer och mer utrymme föregna bedömningar och eget ansvar för barnen. Erfa-renheterna av den utveckling vi har haft i en sådanriktning är förödande.Därför är det väldigt bra att regeringen i den härpropositionen föreslår att läroplanen inte skall gällaskolbarnsomsorgen. Jag vill gärna understryka det,eftersom svaret på frågan om hur fritis bäst utformasnaturligtvis måste få bestämmas av barn, personal ochföräldrar. Det är lika självklart som att inte statligtreglera vad barn som inte går på fritis skall göra närde är lediga. Det är uppenbart att tänkandet i den härpropositionen skiljer sig från det som gällde i denproposition vi diskuterade tidigare om läroplan förförskolan. Det är en mycket intressant skillnad somkanske visar på att det är litet olika grupperingar somhar tänkt fram de olika förslagen. Vi moderater tyckeratt just den här propositionen, där man markerar skill-naderna mellan det obligatoriska och det frivilliga, ärväldigt sympatisk.Vi moderater har stor respekt för lärares, fritidsle-dares och andras yrkeskompetens. Därför tycker vi attdet är viktigt med stort utrymme för lokala bedöm-ningar. Det gäller också skolans tidsanvändning. Densocialdemokratiska politiken har haft uppenba-ra svårigheter att acceptera den ökade frihet somskolorna har fått. Det finns alltid skäl för att ge olikaämnen mer tid. Men jag är övertygad om att det ärlokalt som man bäst bedömer hur skolan skall hushål-la med den begränsade resurs som tiden utgör för attnå alla kursplanernas mål. Därför anser vi moderaterockså att det är nu är dags att avskaffa timplanen. Detär logiskt med den målstyrning som vi har förskolan.Däremot tycker vi att staten måste värna elevernasrätt och ställa krav på utrymme för elevernas val. Detär så lätt för vuxna att styra upp elevernas tid till100 %. Men anser man - och det gör vi moderater -att eleverna skall kunna påverka sin utbildning ocksåvad gäller studiernas innehåll, och att varje elev skalllära sig att ta ansvar för sitt eget skolarbete behöverde egen tid. Det bör man markera i de statliga be-stämmelserna. Detta gör att vi moderater tycker skall avskaffa timplanen. Det är en skillnad iförhållande till regeringens förslag om försöksverk-samhet.När det gäller elever med behov av särskilt stöddelar vi den oro som regeringen uttrycker vad gällerde senaste årens utveckling. Men allmänt prat räckerfaktiskt inte. Det är ni socialdemokrater som bär an-svaret i flertalet kommuner där man under de senasteåren har dragit ned på stödet till elever med särskildabehov. Bara i den här kommunen - huvudstadskom-munen - har socialdemokraterna i skön förening mednågra andra lyckats med konststycket att på ett endaår nästan halvera antalet elever som får särskilt stöd.Det tycker jag är en mycket dramatisk och oroandeutveckling.Jag beklagar att skolministern inte har tagit tillfäl-let att agera konkret för de här eleverna, trots välta-ligheten som finns i dokumenten. Ett enkelt greppsom regeringen nu tar på gymnasienivån är att säga attde nationella proven skall vara obligatoriska. Vadfinns det egentligen för skäl för att inte göra sammasak i ?En annan viktigt insats vore naturligtvis att tidigtkräva bättre information och uppföljning av den en-skilde elevens utveckling. Skriftliga omdömen somkomplement till utvecklingssamtalen behövs. Majori-teten föreslår att rektor skall vara skyldig att upprättaåtgärdsprogram för elever som behöver särskildastödåtgärder. Men om man menar allvar med detta -och det tycker jag att man borde göra - måste denenskildes kunskaper testas kontinuerligt. Både elevenoch föräldrarna måste naturligtvis få veta resultaten.Detta är en central punkt i det som är skolornas kvali-tetsarbete. Det är just kring detta som jag önskar attdet hade funnits synpunkter i propositionen utöverdem som finns.Jag beklagar verkligen att socialdemokraterna inteens när det gäller de elever som de nu vill ha åt-gärdsprogram för inser vikten av att man tar reda påhur det går och mäter den enskilde elevens utvecklingi olika avseenden. Man måste också tillse att föräldraroch elev kontinuerligt och tidigt får veta vilken be-dömning skolan gör. Det är ju det som är grunden föratt vi skall slippa släppa ut tusentals elever med otill-räckliga kunskaper.Jag yrkar bifall till den moderata reservationen nr1.Till sist vill jag också passa på att från talarstolentacka och , som båda har fört sina sistadebatter . har hunnit gå, och jag tror inteatt någon nämnde det här tidigare. Jag behöver inteberätta att vi har trevligt i utbildningsutskottet efter-som alla andra har gjort det. Men jag ser fram emotfortsatt samarbete i olika sammanhang.Anf. 186 ():Fru talman! Från sida brukar vigång på gång säga att den viktiga uppgiften nu är attskapa en skola i världsklass eftersom de utmaningarsom ligger framför oss i samhället är så stora. Vi vetockså att de som kommer att växa upp som skol-barn i den svenska skolan kommer att behöva en heltannan och mycket bättre kunskapsbakgrund än vad vitidigare har kunnat nöja oss med.Nu skall vi behandla ett förslag till läroplan förden obligatoriska skolan. Den kommer också att om-fatta förskoleklassen. Det tycker vi i ärbra. Däremot är vi besvikna över att man har utarbetatett förslag som ändå inte riktigt går hela vägen fram.Redan när vi behandlade måldokumentet om barnom-sorg och förskola för sexåringar sade vi att den verk-samheten borde leda till en tioårig grundskola. Av dethar regeringen inte gjort särskilt mycket, och dettycker vi är dåligt.Vi i menar att det inte längre finnsskäl att skilja sexårsverksamheten från det övrigaobligatoriska skolväsendet. Vi vill se en översyn avskollagen så att den också får gälla att förskoleväsen-det skall integreras i det obligatoriska skolväsendetnär det gäller sexårsverksamheten. Då skulle vi få enskolstart och en skola som omfattartio år.Vi i har tillsammans med Folkpartietreserverat oss i utbildningsutskottet på den punkten.Jag yrkar bifall till reservation 5.Vi ser detta som en del i att också utveckla skolanså att vi sätter kunskapen och inte tiden i centrum. Förden enskilde personen, individen och eleven kan tidenvariera. Men riktvärdet skall vara och en skol-start vid ålder.Därför vill vi också gå vidare och avskaffatimplanen. som vi gör det vill vi att skolanskunskapsmål skall bli tydligare. Det måste bli lättareför kommunerna - och det måste också ställas störrekrav på dem - att göra en uppföljning och en utvär-dering mot mer tydligt formulerade kunskapsmål.Vi menar också att avvecklingen av timplanenskulle kompletteras med att man i grundskoleförord-ningen ställer krav på individuella studieplaner förvarje elev. finns den möjligheten, men vi villställa det kravet så att man verkligen anpassar under-visningen efter varje elev.Regeringen säger ju också i propositionen att mannu skall göra en översyn av skollagen. Vi har någrapunkter som vi har nämnt i vår motion som vi tyckerär mycket viktiga när vi nu skall se över skollagen.Den första är att vi vill låta skolans åtagande bliännu tydligare. har inte fullföljt sittuppdrag förrän alla elever är godkända. Vi menar attskollagen skall formuleras helt och hållet med ut-gångspunkt från det. Det skall också betyda att vilämnar en gammal tid där vi har ett fixerat antal skol-år som varje elev skall gå för att i stället låta det varajust kunskapen som står i centrum. När kunskapsmåletär uppnått har också fullföljt sitt åtagan-de.Vi vill också att översynen av skollagen skall stär-ka skolornas självstyre. Hela utvecklingen undersenare år har ju inneburit en stark decentraliseringsom vi i välkomnar. Men vi vill gå vida-re och decentralisera beslutsfattandet tydligt till sko-lan och på det sättet se till att stärka självstyret. Ocksåi den delen borde en översyn av skollagen ha detökade lokala självstyret som utgångspunkt.Den tredje delen vi vill ta upp i en skollagsöver-syn är att klargöra skolledningens befogenheter. I enskola där kunskapsmålet formuleras starkare ochtydligare måste också ansvarsförhållandena bli mertydliga som befogenheterna att uppnå målenmåste bli större. Det betyder att skolledningarnamåste ha större möjligheter att verkligen fullfölja demål som vi sätter upp för skolan, som an-svaret också skall göras mer tydligt. Jag har sett skol-ledningar som har fått ta ansvar - och även lämnaskolan - för att man inte har fullföljt budgeten. Mendet brukar inte inträffa att en rektor får ta motsvaran-de ansvar för att eleverna inte når sina kunskapsmål iskolan. Där måste det bli en ändring.Ett ytterligare krav som vi vill ställa på en översynav skollagen är att man skall ställa större krav påutvärderingen i kommunerna och nationellt. Vi iCenterpartiet har välkomnat utvecklingen mot att detlokala inflytandet över skolan stärks. Men skall vikunna behålla den utvecklingen och fortsätta den,krävs det också att vi blir bättre när det gäller utvär-deringen. Där måste staten ställa mycket tydliga kravpå kommunerna att utföra en utvärdering. Vi menarockså att man bör utarbeta former och utvärde-ringsinstrument som gör det möjligt att jämföra olikakommuner och olika skolor med varandra. Vi har förden skull också talat för att ett kvalitetsinstitut börinrättas. Det skall arbeta fristående, dvs. inte ha myndighetsroll, och se till att utvärderings-formerna blir bättre. Det krävs en skollag som fullt utser över hur utvärderingen skall gå till och fördelaransvarsförhållandena i skolväsendet.En ytterligare punkt som vi vill ta upp gäller attavgränsa föräldrainflytande och det professionellaansvaret för skolan. har mycket starktstått bakom utvecklingen mot att nu inrätta lokalastyrelser på skolorna där föräldrarna kan ha majoritetoch få en viktig roll på skolan. Vi välkomnar det ochvill att det skall gälla på alla skolor. Men vimenar att befogenheterna för de här styrel-serna måste klargöras tydligare än i den nuvarandeförsöksverksamheten så att det blir tydligt också vadsom är skolledningens och lärarnas professionellaansvar och vilket utrymme man har för sin uppgift. Pådet sättet skulle en översyn av skollagen kunna inne-bära att vi också lyfter skolan mot målet att skapa enskola i världsklass.Till sist vill jag passa på att tacka ochMarie Wilén som har uppträtt i sina sista riks-dagsdebatter. Det har varit roligt och inspirerande attarbeta tillsammans med er i utbildningsutskottet. Ochäven om det säkert blir i andra former framöver, serjag fram emot att fortsätta att hålla kontakten med er.Ett stort tack!Anf. 187 ():Fru talman! Jag tänkte försöka fatta mig väldigtkort. Jag tycker att många av de sakfrågor som vi harreserverat oss för är sådant som vi har diskuterat vidflera tillfällen tidigare här i kammaren.Det som är problemet med den här propositionenär inte det den innehåller utan det den inte innehåller.Beatrice och flera andra var ju inne på någrasaker som jag också instämmer i.En sak som jag tycker är särskilt allvarlig - ochdet borde i synnerhet vara ett problem för regeringen- är att ta upp lärarnas situation i skolan. Om det intehänder något radikalt kommer vi framöveratt ha oerhörda problem att rekrytera duktiga läraretill skolan. Det är omöjligt att bedriva en bra skola omvi saknar lärare eller om vi har lärare som kanske interiktigt har den kompetens som vi vill ha. Det är natur-ligtvis en förutsättning. Här finns det mycket att göra.Häromdagen kom det ett nytt avtal, och det är juglädjande. Men lönefrågan är inte det enda som ärviktigt för att höja läraryrkets status. Det handlar ombättre karriärmöjligheter och förbättrad arbetsmiljö,för att nämna några exempel. Jag hoppas verkligen attdet kommer ett initiativ snart. Detta är en minst sagtakut fråga.Sedan har vi det här med att göra tio-årig. Vi tycker att det steg som vi tog för attinrätta förskoleklasserna var bra. För oss, och därdelar vi uppfattning med , är det ett stegmot en tioårig grundskola. Det vill vi ha inte i förstahand av det skäl som skolministern tog upp i förradebatten, nämligen att vi tror att barnen och ungdo-marna lär sig snabbare på något sätt, utan för att vitycker att det är viktigt att den omfattar och når allabarn. Det är oerhört väsentligt att den är obligatoriskmed start av många skäl, men fram-för allt därför att vi ser att de mekanismer som ledertill skiktningar och utslagning senare i livet grund-läggs väldigt . Därför tror jag att det är bra omfler barn tidigt omfattas av en obligatorisk skola.Vi vill också avskaffa den centralt utformadetimplanen. Jag tycker att tiden nu borde vara mogenatt erkänna den professionalism som finns inom sko-lan och att fullt ut efterleva den målstyrning som vitycker är rimlig.Ingen skall heller få lämna utan attvara godkänd, framför allt i svenska, engelska ochmatematik. Jag tror att många av de problem i gym-nasieskolan som vi diskuterar i grunden är pro-blem som har uppkommit i . Det måstevara ett omistligt krav att det blir så. Som det ser ut är det ett svek mot barnen.Som ett led i detta vill vi att barnen skall få betygfrån årskurs sex. Vi tycker att det är en viktig signaltill eleverna och föräldrarna om någonting håller påatt gå snett. Då kan man rätta till det innangrundskolan är avklarad. Samma sak gäller fler natio-nella prov. Vi välkomnar den förändring som skerpå gymnasiet.