prot · GM0933 · 1998-12-10 00:00:00 — Drygt 100 000 männi-skor får chansen till en vuxenutbildning, människorsom inte har gymnasieexamen och kanskehar av arbetslöshet bakom sig.Den här satsningen fortsätter under kommande år.Nästa år ökar antalet platser i med10 000. Antalet särskilda utbildningsbidrag ökasockså jämfört med detta år. Det är alltså enreform som fortsätter och förstärks under nästa år.Samtidigt har det här varit en stor succé blandmänniskor. Många har sökt sig till föratt få denna grundläggande utbildning, och platsan-talet är stort men begränsat. Det gäller också det sär-skilda studiestödet, dvs. att man i princip studerarmed a-kassa. Utrymmet är stort men också begränsat,och när fler söker än vad som får plats är det natur-ligtvis en del som får nej när det gäller studiestödet.Nu finns det också en annan möjlighet än det sär-skilda utbildningsbidraget, nämligen särskilt vuxen-studiestöd och det s.k. svuxa. Dem kan man ocksåsöka. De ger en möjlighet till försörjning under studi-etiden.Anf. 48 ():Fru talman! Det är kända faktum som statsrådetnämner. Frågan är dock vad som skall hända med de23 000 som har sökt för vårterminen. En del av dem,jag vet inte hur många tusen, har redan påbörjat stu-dierna och kan alltså inte fortsätta dem om det härstudiebidraget eller svuxa inte betalas ut.Finns det inte någon plan för vad dessa personerskall göra för att kunna fullfölja sina studier, framförallt de som har påbörjat studier och som tyvärr måsteavbryta dem om de inte kan få studiemedel för verk-samheten?Anf. 49 Utbildningsminister ():Fru talman! Jo, , planen är klar. Dethär är en lång satsning som vi har under en stor följdav år med över 100 000 människor som får möjlighetatt ta sin gymnasieexamen.Det är ju så att detta har blivit en sådan stor succéatt vi nu har fler som söker än vad det finns särskiltutbildningsbidrag för. Det finns också möjlighet attsöka svux och svuxa.Det som är intressant med frågan är naturligtvisatt representerar ett parti som har varitemot den här satsningen ända . Manhar kallat den att förvara människor, att gömma un-dan människor och att tricksa med statistik. Jag ärväldigt glad om med det här visar attModerata samlingspartiet har ändrat uppfattning närdet gäller synen på möjligheterna för vanligt folk attfå sin utbildning. Då kanske vi kan få ett brett stöd iriksdagen för fortsatta reformer av den här typen.Anf. 50 ():Fru talman! Jag diskuterade inte vuxenutbildning-en. Det skall vi göra i , och dåkanske statsrådet är här. Jag diskuterade bara vadman skall svara dessa elever. Jag har haft kontaktmed flera av dem, eftersom det tillhör mitt civilaarbete, och de har bett mig ställa den här frågan: Hurskall de göra när de nu inte får något bidrag så att dekan fullfölja studierna ?Anf. 51 Utbildningsminister ():Fru talman! Satsningen avslutas inte, LarsHjertén. Men det är en satsning som har vissa beloppavsatta för detta. Som i många fall när det gäller den-na typ av verksamhet kan det vara så att alla inte fårmöjligheten, på grund av att vi helt enkelt inte harhaft så stora resurser att alla har kunnat få det.Samtidigt utökas satsningen - både närdet gäller antal platser, dvs. möjligheter att studera,och när det gäller antal utbildningsbidrag, dvs. möj-ligheter att finansiera sina studier. Då finns inte barasärskilt utbildningsbidrag, utan då finns också svuxoch svuxa som möjlighet för människor att få enförsörjning under sin studietid.Jag är glad om och sam-lingspartiet fortsätter att driva den här frågan. Det ären kovändning av mycket stor omfattning när detgäller synen på utbildning. är nu alltsåintresserade av att satsa på detta. Det välkomnar jag.SpelmarknadenAnf. 52 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till UlricaMessing.Återigen har debatten om kasinon kommit upp.Detta ororar mig ur många aspekter - bl.a. de socialakonsekvenser en ändrad spelkultur för med sig, våruppgörelse om utgiftstaken, klass- och könsperspek-tivet, samt det jag hade tänkt fråga ministern om,nämligen andelen av spelmarknaden.Svenskarna satsade sammanlagt 27 miljarder kro-nor på spel 1996, varav de tre spelbolagen omsatteungefär och Bingolotto 3 miljar-der. Resterande 4 miljarder satsades alltså på övrigasmå, folkrörelsebaserade spel som föreningslotterier,bingoallianser, ideella föreningar osv.Spelmarknadens andel är också i Sveri-ge. Det innebär att de små, ideella föreningarnakommer att förlora på att staten ökar sina intäkter påspel. Enligt de beräkningar som regeringen har gjorthandlar det om att statens intäkter kommer att ökamed 300 miljoner kronor.Jag undrar om man i sina överväganden har tagitin de här delarna och hur, i så fall, de små, ideellaföreningarna kommer att kompenseras.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste erkänna att jag inte riktigtär glasklar över vad vill medfrågan. Vi delar ansvaret för spelfrågorna inom rege-ringen. Kasinon, spelbolag m.m. ligger på finansmi-nistern. Jag är med i diskussionen om hur vi skallfördela en del av överskottet till folkrörelser och tillidrotten.Vi diskuterar också konsekvenserna av spel - delshur man kan styra en del av vinsterna till ideella före-ningar och folkrörelser, dels konsekvenerna för osssom spelar, för dem som är spelberoende och mycketannat. Det är ständigt aktuella frågor.Hur man eventuellt kan kompensera små före-ningar vet inte jag, eftersom vi nu tittar på spelmark-naden och spelbolagen i stort.Det som är svårt att beräkna är också den storasvarta marknad som finns runt spel och runt kasinon.Jag tror att vi alla är överens om att många av da-gens spelformer är bra och fyller ett viktigt syfte.Charlotta Bjälkebring nämnde Bingolotto, som i dagär en av de stora möjligheterna för idrottsrörelsen attfå in pengar.Man kan naturligtvis kritiskt granska en del av desätt på vilka vi bedriver spel, och också hur vi förde-lar det överskott som spelen ger. Detta är dock enfråga som vi får bereda tillsammans inom Regerings-kansliet, och huvudansvaret för det ligger på finans-ministern.Anf. 54 ():Fru talman! Det här är ett stort problem. Vi harockså, våra partier emellan, en överenskommelse omutgiftstaken. Det gläder mig ändå att ministern kantänka sig att man skall kompensera de små, ideellaföreningarna. Man gör också ett övervägande av desociala konsekvenserna.Men det här ställer också till problem. Om manskall kompensera de små föreningarna kommer detatt bli en belastning inom utgiftsramen. Antingenmåste vi, de samverkande partierna emellan, diskute-ra att höja ramen, eller också skall det någonstans skeneddragningar.Jag vill alltså skicka med att vigärna vill vara med i de här samtalen, så att varkennågra småföreningar eller människor socialt kommeratt förlora på förslaget och så att inte heller uppgörel-sen kommer att gå i stöpet på grund av detta.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Det vore väl ironiskt om uppgörelsenstår på spel i och med spelfrågor. Det får vi naturligt-vis med gemensamma krafter försöka motverka.Frågorna bereds. Det är delat ansvar inom Rege-ringskansliet kring hur vi skall styra upp spelmarkna-den, hur vi skall fördela de rättigheter till spel somfinns, hur vi skall fördela det överskott som upp-kommer, hur vi skall ta ett gemensamt ansvar för dekonsekvenser som följer av spel och spelberoendeoch även hur vi kan försöka styra den svarta marknadsom finns. Självklart är det många som vill vara medoch diskutera frågorna kring detta. Jag välkomnarVänsterpartiet i en sådan diskussion.Etnisk diskrimineringAnf. 56 ():Fru talman! är det FN:s deklara-tion om mänskliga rättigheter tillkom. En färsk rap-port i visar att kommun ratar invand-rarungdomar som söker sommarjobb. Rapporten visaratt det räcker med ett utländskt namn för att man påarbetsplatserna hellre skall välja svenska ungdomar.Jag undrar vad integrationsministern tänker göra åtdet.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Jag var i kommun i går ochdiskuterade precis denna fråga med två av kommu-nens kommunalråd.Jag är mycket oroad över den situation som råder iMalmö kommun, men också i resten av landet. Designaler som vi kunde läsa om i tidningen speglarockså arbetsmarknaden i stort, dvs. att en del av ossfaktiskt utestängs på grund av namn eller på grund avhudfärg, alltså på grund av annan etnicitet. Jag ac-cepterar inte det.När det gäller arbetsmarknaden har vi , för attkomma till rätta med detta, skärpt lagen mot etniskdiskriminering. Det ligger ett sådant förslag här iriksdagen som ni skall ta ställning till . Det ärett sätt.Vi har också gett Diskrimineringsombudsmannenstörre resurser för att man skall kunna arbeta effektivtför alla de människor som misstänker att de har blivitdiskriminerade. Det är ett annat sätt.Ett tredje sätt är de råd som vi nu jobbar på till-sammans med . Viskall lägga fram förslaget för arbetsmarknadens par-ter, så att fack och arbetsgivare mycket effektivarekan driva frågorna om diskriminering. Det vilar ettstort ansvar på arbetsmarknaden att faktiskt kommaett steg på vägen för att öka integrationen och för attminska segregeringen.Självklart ligger det ansvaret också på kommu-nerna. Jag är djupt oroad om man i politisk ledningsorterar människor på samma sätt som man ibland göri det privata näringslivet. Det accepterar jag inte.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt bra attintegrationsministern har varit i . Listan pååtgärder tycker jag rymmer mycket av konsekvens.Men kan statsrådet avslöja lite av vad de kommu-nala förtroendevalda i svarade i det här sam-talet och tala om vad de till äventyrs har tänkt sig attgöra för att råda bot på just den konkreta situationen iMalmö, så att man möjligen kan växla det till någotpositivt exempel. Kort sagt: Hade de något konstruk-tivt att berätta som kan avslöja här?Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Som så många andra gånger visadedet sig att integrationsfrågor också är kunskapsfrågor.Det var alldeles klart i går, när vi tog upp den härfrågan och diskuterade oss politiker emellan, att maninte medvetet har försökt att diskriminera. Ändå blirdet så när man har satt upp vissa regler och linjer förhur man t.ex. skall erbjuda sommarjobb. Det är sam-ma sätt att argumentera som man möter i det privatanäringslivet ibland eller på andra områden i samhäl-let. Omedvetet, på grund av okunskap, diskriminerarman ibland människor.Man sitter och funderar över hur man skallkunna ändra på det. Jag utgår från att vi om någradagar kan läsa lite mer positiva texter om Malmökommun och även om andra arbetsplatser, där manberättar hur man skall hantera de här frågorna. Jagtycker att vi hade en ganska bra diskussion i går.Kanske fler av oss som sitter här i i dagockså kan hjälpas åt att få våra hemkommuner attpåskynda integreringen och se till att också statligamyndigheter, verk och kommuner kan bli förebilder iintegrationsarbetet för att också så öka trycket på detprivata näringslivet. Jag utgår från att det kommer attbli en förändring.FörsvarsmaktenAnf. 60 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Vi har en budgetöverenskommelse mellan trepartier, Socialdemokraterna, . Vi är säkert överens om att den överens-kommelsen inte enbart handlar om ramarna, utanockså om hur pengarna fördelas inom ramarna. Vikommer snart att fatta beslut här i kammaren omförsvarsbudgeten.Vi är säkert också överens om att vi vill att för-svarsindustrins omställning till civil produktion skallske i ordnade former.Nu går överbefälhavaren ut i ett brev till försvar-sanställda och talar om att den beslutsprocess som vihar haft kring budgeten inte är seriös. Då skulle jagvilja fråga försvarsministern, för det första: Vem haransvaret för den uppkomna mycket svåra situationen iförsvarsindustrin? För det andra: Är försvarsminis-terns förtroende för överbefälhavaren, som har un-dertecknat detta brev, obrutet?Anf. 61 Försvarsminister ():Fru talman! gick lite långt när hantalade om att vi har en överenskommelse som gällerinnehållet i försvarspolitiken. Svaret är nej.Johan tog vidare upp försvarsindustrinssituation. Även det kommer att behandlas på ett sättsom, såvitt jag förstår, har avvisat närdet behandlades i försvarsutskottets betänkande. Vifår väl se vad eftermiddagens debatt kan ge vid han-den för ökad klarhet om positiondärvidlag.Överbefälhavaren har tydligen kommunicerat medsina anställda genom ett meddelande. Jag har person-ligen inte läst det. Och jag betraktar det som enkommunikation inom Försvarsmakten. Jag avser inteatt göra några kommentarer om överbefälhavarensdialog med de anställda inom Försvarsmakten.Jag kan tillfoga, fru talman, att regeringen harförtroende för överbefälhavaren. Överbefälhavaren ärförordnad och skall fortsätta i sin tjänst sålänge förordnandet varar, enligt regeringens mening.Anf. 62 ():Fru talman! Jag sade att det handlade om ramarnaoch hur pengarna fördelas inom ramarna. Det gälleralltså samtliga utgiftsområden. Det har vi haft långaoch mycket svåra diskussioner med finansministernom. Vi hade ett antal uppfattningar också om omför-delning inom ramarna.Det vi har kommit överens om är helheten. Dethandlar alltså också om hur pengarna fördelas inomramarna. Att vi sedan har olika uppfattningar i vissafrågor som handlar om investeringar på lång sikt ären annan sak.Återigen tror jag inte att det bara är jag som tyck-er att det är oerhört anmärkningsvärt att landets över-befälhavare och ett antal ledande företrädare för För-svarsmakten går ut och säger att den politiska be-slutsprocess som vi har här i inte är seriös.Jag har den bestämda uppfattningen att huvudansva-ret för den svåra situationen beror på att man haröverbeställt material. Det är Försvarsmakten självsom har en mycket stor del av ansvaret.Jag tycker att det är dags för en seriös debatt omförtroendet för överbefälhavaren efter det som harhänt.Anf. 63 Försvarsminister ():Fru talman! Ja, då har vi hört om det försvarsekonomiska läget. Vi lever ju iett fritt land, så det är väl fint att man hör olika inläggom komplicerade samhällsfrågor.Svårigheter att rekrytera personalAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet tider av så hög arbetslöshet som vi har tyckerjag att det är anmärkningsvärt att sju av tio företaguppger att de har rekryteringsproblem. Så är det intebara i , som jag kommer från.En del i den här problematiken är att rörlighetenpå arbetsmarknaden är ganska liten. Den sker endast ien riktning, från landsbygd och glesbygd till storstä-derna. Det får stora konsekvenser för tillväxten i vårtland. Det leder till att företag inte alltid lyckas hittalämpliga personer att anställa, vilket i sin tur leder tillatt man får säga nej till order. Man får en minskadproduktion, minskad service till kunden och på långsikt en minskad ekonomisk tillväxt i vårt land.Min fråga till näringsministern lyder som följer:Vad avser näringsministern att vidta för åtgärder föratt skapa incitament för en ökad rörlighet på arbets-marknaden i vårt land?Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! pekar på ett väldigtstort och viktigt problem, men hon riktar in fråge-ställningen på det som inte är det stora problemet.Vi har verkligen problem i . Vi haren hög öppen arbetslöshet som svårighetenatt rekrytera personal till olika yrken är stor - dettakallas flaskhalsproblem. Detta är någonting som detnya har väldigt högt uppsatt pådagordningen. Vi arbetar nu med frågan hur manskall inrikta arbetsmarknadspolitiken på att förmedlaarbetslösa till de platser som uppstår och hur manskall se till att de arbetslösa har den kompetens, denutbildningsnivå och det yrkeskunnande som krävs förde lediga jobben. Det är en stor och viktig inriktningför arbetsmarknadspolitiken som kommer att krä-vas.När det gäller de regionala villkoren ser jag fram-för allt inom det område som jag ansvarar för inomNäringsdepartementet på hur tillväxtavtalen och hurvillkoren för småföretagen kan förändras, så att detblir lättare att starta och driva små företag ute i regio-nerna samt att tillväxtavtalen skall göra det möjligt attfå de resurser ute i länen som gör att tillväxtpolitikenkan anpassas till de egna förutsättningarna. Därmedmöjliggör man för fler att stanna kvar och leva på denort där de bor.Utifrån dessa två utgångspunkter arbetar vi nu påtillväxtdepartementet.Anf. 66 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det skapar för-väntningar på att vi kommer att få många bra förslagframöver.Det är riktigt att det handlar om rörlighet och attdet också handlar mycket om utbildningspolitiken.Jag vill konkretisera detta med ett exempel från verk-ligheten som kanske kan skapa öppenhet för ett annatsynsätt också på arbetsmarknadspolitiken.Det kan handla om att det råder brist på verk-tygsmakare. Den arbetsmarknadsutbildning somkrävs för att någon skall bli färdig verktygsmakare tarmellan och upp till . Det finns männi-skor som är intresserade, som har lämplighet ochfallenhet, men de har redan en anställning.Kan man i ett läge, då det är omöjligt att rekryterapersonal utifrån, flytta en som redan har ett befintligtjobb till den här typen av utbildning? På den lämnadepositionen finns det då möjlighet att sätta in en ar-betslös.Det här kräver ett betydligt flexiblare regelverk.Är detta en möjlig utvecklingstendens?Anf. 67 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill peka på att en del av det somMaria tar upp måste företagen själva skaffasig en annan framförhållning för och system för hurman utnyttjar kompetensutveckling för de inställdainom företaget. Vid sämre konjunkturer kan man dåutbilda människor så att de har den kompetens somkrävs när konjunkturen vänder.Så man skall inte enbart sitta och vänta på förslagfrån staten. Det handlar också om ansvar, hur manplanerar och organiserar sin verksamhet. För de småföretagen behövs det dock ett system för stöd ochhjälp.Maria sade att hon väntade på förslag. Ja,det gör jag också. Tillväxtavtalen bygger nämligen påatt man skall komma igen ute i regionerna och visavilka resurser och förändringar av regelverken sombehövs för att de skall kunna vara med och ta ettstörre eget ansvar. Dessa förslag skall regionernakomma med till staten, så att staten kan vara behjälp-lig i den processen.Så ingen är hjälpt av att man sitter och väntar medförslag. Nej, fram med tankarna ute i regionerna, såskall vi hjälpas åt att genomföra de regelförändringarsom behövs.Tillgänglighet för handikappadeAnf. 68 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nister fick jag ett brev från min son. Hanskrev: "Jag kan inte gå till Minuten. Jag kan inte gåtill mitt fik. Jag kan med lite tur handla mat ibland,om det finns en parkeringsplats nära entrén." Han ärrörelsehindrad.Särskilt när det är snö ute är det stora svå-righeter när det gäller tillgängligheten. Detta var ettexempel, men det är väldigt många människor i vårtland som har svårt att ta sig fram och få tillgänglighettill affärer, bussar, kulturupplevelser, ja, till allt i vårtsamhälle.I dag när vi högtidlighåller 50-årsminnet av FN:sgeneralförsamlings antagande av de mänskliga rättig-heterna är det viktigt att peka på att många människorblir diskriminerade i vårt samhälle.Jag vill höra om ministern är villig att ta ett initia-tiv till att införa en generell diskrimineringslagstift-ning liknande den som finns i , i , iEngland och i många andra länder.Anf. 69 Justitieminister ():Fru talman! Frågan om tillgänglighet för handi-kappade är en mycket angelägen och ganska aktuellfråga mot bakgrund av att flera departement just nu ärupptagna med att överväga förbättringar av regelverkoch stödformer av olika slag för att säkerställa enbättre tillgänglighet. Det handlar om att undanröjafysiska hinder och att anpassa kollektivtrafik till dehandikappades behov.Det är helt tydligt att det behövs ett bättre regel-verk för att vi skall komma längre. Jag trodde längeatt vi låg i framkant på detta område, men jag är intesäker på att vi gör det längre.Däremot är jag inte säker på att sådana regelverk- vare sig de är specifika eller generella - kan varatill hjälp när överraskas av snöfall.Detta har nog mer att göra med de resurser somkommunerna har för snöröjning. Det har blivit sämrepå sina håll, vilket verkligen är att beklaga. Det drab-bar naturligtvis handikappade, småbarnsföräldrar ochåldringar, eftersom det blir svårare att ta sig fram.Vi överväger alltså hur vi skall skapa ett bättre re-gelverk för att sätta press på dem som råder över deförhållanden som betyder så mycket för de handikap-pade.Anf. 70 ():Fru talman! Självfallet är det inte så. Detta var ettexempel, men det handlar om så många andra sam-manhang. Det är naturligtvis ännu svårare för densom har ett funktionshinder , när man inteheller då tar hänsyn till att de människor som harsvårt att gå, sitter i rullstol eller på andra sätt är funk-tionshindrade skall kunna ta sig fram.Det gläder mig att justitieministern säger att dettaär en mycket angelägen fråga. Jag är medveten om attdet nu ligger en diskrimineringslagstiftning på riks-dagens bord när det gäller arbetsmarknaden, och detär positivt. Det gläder mig oerhört. Dessutom verkardet vara en mycket bra lagstiftning. Men jag hoppasatt denna kan utvecklas så att den gäller tillgänglig-heten till det som finns i hela samhället. Det är dettainitiativ som det vore fint att höra att det kommer.Anf. 71 Justitieminister ():Fru talman! Som jag sade pågår det ett arbete iRegeringskansliet med en översyn av det befintligaregelverket. I detta ligger att man skall övervägavilken typ av regelverk och lagstiftning som behövs idet här sammanhanget.Vi kan säkerligen ta lärdom av andra länder ochse om vi på något sätt kan översätta deras regler tillsvenska förhållanden, men jag är inte övertygad omatt vi skall kopiera precis det som man har gjort iandra länder. Men med en anpassning till svenskaförhållanden kan vi skapa en situation där vi återigenkan vara stolta över hur vi hanterar de handikappade ivårt mellan och OmbergAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministerKjell angående utbyggnaden av riksväg 50mellan och . Detta sammanhängandeområde är förklarat som riksintresse för natur, kulturoch friluftsliv.I mars månad inkom till regeringenmed ett förslag till en nationell väghållningsplan, ettförslag som regeringen inte ville godkänna. Mantillbakavisade förslaget med ett uppdrag till Vägver-ket att konsekvensbeskriva alternativet att styra borttung trafik.Om miljöministern haft möjlighet att sätta sig in idenna heta fråga, undrar jag hur det går.Anf. 73 Miljöminister ():Fru talman! Jag måste erkänna att om detta kanjag ingenting. Jag är inte bekant med ärendet och vetinte ens om det kommit tillbaka till Regeringskanslietsom ett regeringsärende för närvarande.Annat än att uttrycka det angelägna i att vidvägsträckningar av olika slag spara olika typer avskyddsvärd natur, tror jag inte att jag kan ge någotsvar på frågan.Anf. 74 ():Fru talman! Som upplysning till miljöministernkan jag säga att området som sådant är uppsatt påvärldslistan över internationellt skyddsvärda våtmar-ker. västra strandängar hör till en av Europasfinaste fågellokaler, vilket inte kan vara obekant.Jag kan också tala om att Riksantikvarieämbetethar avvisat detta förslag och lagt sigi den här typen av fråga.Har miljöministern någon tanke om att skulle kunna komma med något liknan-de? Det är nämligen det andra benet som man står påhär. Det är ett natur- och kulturintressant område.Anf. 75 Miljöminister ():Fru talman! Jag känner till och de värdensom finns i den sjön. De argument som har anförtshär kommer säkert att spela en stor roll när regering-en avgör denna fråga, om den nu kommer till avgö-rande i regeringen.Jag skall egentligen inte ha några uppfattningarom vad skall göra. Det vore nog litefarligt för mig att ha.NationalstadsparkerAnf. 76 ():Fru talman! Jag vill också ställa en fråga till mil-jöministern.Nationalstadspark finns i och numeraockså i . Till det kommer att Uppsalakommun har erbjudits att i ett område längs Fyrisåntillskapa detta starka skydd som en nationalstadsparkinnebär. Det är bara som har svarat posi-tivt på erbjudandet.