prot · GL0997 · 1998-04-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:97Måndagen den 27 aprilKl. 12.00 - 13.23Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 april.2 § AvsägelseAndre vice talmannen meddelade att LarsStjernkvist (s) anhållit om att bli entledigad från upp-draget som ledamot av fr.o.m. den 1 juni1998.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Meddelande om fördröjt svar på interpel-lationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1997/98:261Till riksdagenInterpellation 1997/98:261 av omintegrationspolitiken.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den8 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 22 april 1998Lars EngqvistEnligt uppdragIngvar PaulssonExpeditionschef4 § Svar på interpellation 1997/98:240 ommedlingsverksamheten för unga lagöverträdareAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att medlingsverksam-heten utan onödigt dröjsmål utvidgas och blir rik-stäckande.Frågan om medling har varitföremål för mångas intresse och har också varit före-mål för utredning. Att frågorna om medlingens roll irättssystemet och behovet av en reglering ännu intefått sin lösning har sin förklaring i att frågorna är storaoch svåra. Ett av problemen är att medling inte är ettentydigt begrepp.Ungdomsbrottskommittén behandlade frågan ommedling i sitt betänkande Reaktion mot ungdomsbrott(SOU 1993:35). Kommittén avstod från att lämnanågot förslag till formaliserat medlingsförfarande menuttalade att det finns skäl att undersöka möjlighetenatt införa ett medlingsförfarande som en alternativreaktion i straffsystemet. Riksåklagaren fick i mars1994 regeringens uppdrag att kartlägga erfarenheternaav befintliga medlingsprojekt och att utarbeta en ellerflera modeller för hur medlingsverksamhet för ungalagöverträdare skulle kunna bedrivas. Resultatet avdetta uppdrag redovisades till regeringen i december1996. Rapporten innehåller en beskrivning av bedriv-na medlingsprojekt och ett förslag till modell förmedling. Riksåklagaren menade emellertid att med-lingsverksamheten bör få utvecklas ytterligare innanstatsmakterna lägger fast formerna för en enhetligmedlingsverksamhet.När behandlade frågan om medling för-ra våren (bet. 1996/97:JU12) ansåg att detfanns skäl att använda medlingsverksamhet i störreomfattning än vad som sker och uttalade att detbör ankomma på regeringen att genast utarbeta ensamordnad och rikstäckande försöksverksamhet medmedling och att denna borde inledas så snart sommöjligt. redovisade däremot inte närmaresin uppfattning om vilken inriktning eller vilken mål-sättning en sådan försöksverksamhet skulle ha.Frågan om medling i dess olika former har intevarit alldeles enkel att hantera. Det beror inte minst påatt begreppet medling inte är definierat. Begreppetmedling kan ha olika innebörd beroende på i vilkenorganisation verksamheten bedrivs. När vissa perso-ner talar om medling avser de en viss bestämd verk-samhet medan andra som talar om medling kan avseen helt annan typ av verksamhet. Viss medlingsverk-samhet är i första hand inriktad på att verka brotts-förebyggande medan annan verksamhet främst syftartill att stödja offren för brott.Jag tror att medling kan vara ett sätt både att göraden unge lagöverträdaren medveten om effekten avsina gärningar och att på ett konstruktivt sätt gebrottsoffret möjlighet att bearbeta sina upplevelser.Innan det är möjligt att ta ställning till frågorna omformerna för medlingsverksamheten, medlingensfunktion och dess ställning i rättssystemet och beho-vet av en reglering måste emellertid ett antal frågorbesvaras. En grundläggande fråga är vad som avsesmed begreppet medling. Andra frågor är i vilken formoch i vilken organisation medling bör bedrivas, ommedlingen bör göras enhetlig, vilken betydelse med-lingen skall tillmätas i rättsprocessen och om det finnsnågot behov av reglering.Den medlingsverksamhet som bedrivs byg-ger i hög grad på enskilda personers stora engage-mang. Frågan är om det är önskvärt med en rättsligreglering av medlingsverksamheten. En reglering sominnebär att verksamheten tvingas fram eller styrsriskerar att kväva de goda initiativ och det engage-mang som finns. Detta är viktigt att komma ihåg närman diskuterar medlingens roll i rättssystemet ochinriktningen på en försöksverksamhet.Även om frågan ägnats stor uppmärksamhet harnågon genomgripande analys av medlingens funktionoch dess ställning i rättssystemet inte gjorts. Det finnsi dag inte ett tillräckligt underlag för att ta ställningtill de frågor som bör besvaras. Regeringen har därförbeslutat att tillkalla en särskild utredare som skallutreda och analysera medlingens roll i rättssystemet.Det är emellertid angeläget att medlingsverksam-heten får fortsätta att utvecklas och att den utvidgas.Regeringen har därför gett Brottsförebyggan-de rådet i uppdrag att inleda en försöksverksamhetmed medling. skall i samrådmed arbete ochden särskilde utredaren bestämma vilka typer av pro-jekt som skall omfattas av försöksverksamheten. Föratt få ett så brett underlag som möjligt bör försöks-verksamheten omfatta flera olika typer av medlings-projekt. Det är också angeläget att de erfarenhetersom redan finns tas till vara. I uppdraget till finns vissa riktlinjer för försöks-verksamheten.Regeringen har också uppdragit åt Kommittén förbrottsförebyggande arbete att sprida kunskap omförsöksverksamheten runt om i landet och att verkaför att nya medlingsprojekt initieras efter modell avde typer av medlingsprojekt som valts ut. Kommitténskall i samråd med och densärskilde utredaren välja ut vilka projekt som skallingå i försöksverksamheten. Kommittén skall ocksåfördela ekonomiskt stöd till de projekt som väljs ut.Efter att försöket avslutats skall Brottsförebyg-gande rådet utvärdera verksamheten. Utvärderingenskall sedan utgöra underlag för den särskilde utreda-ren som tillkallats för att utreda och analysera fråganom medlingens roll i framtiden.Som jag konstaterat tidigare är frågan om medlingi dess olika former stor och viktig. Just därför är detså viktigt att den får bli föremål för den genomgri-pande analys den förtjänar. Genom att sätta i gång enförsöksverksamhet och låta en särskild utredare utredafrågan om medling skapas inte bara möjligheter förmedlingsverksamheten att utvecklas vidare och attutvidgas, utan det skapas också ett gott underlag somgör det möjligt att ta ställning i frågan om medlingensroll i dess olika former och behovet av en rättsligreglering.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för svaret på min interpellation. Regeringenhar ju hunnit besluta i frågan innan jag hann få svarethär i kammaren.Det känns mycket positivt att det kommer att hän-da något vad gäller medlingsverksamheten. Anled-ningen till min interpellation var att lyfta fram fråganeftersom justitieutskottet gav till ett tillkännagivandetill regeringen . I tillkännagivandetuttalade justitieutskottet att medlingsverksamhetenskulle inledas och att den skulle vara rikstäck-ande.Den 18 november 1997 var det en interpellations-debatt här i kammaren. Då undrade interpellanten KiaAndreasson vad som hade hänt i denna fråga. I dendebatten lyfte justitieministern fram en del hinder ochfrågor som måste lösas. Min fråga till justitieministernär: Varför har inte vidtagit några åt-gärder ?Likaså tog upp medlingsverksamhe-ten i en debatt som hon och justitieministern hade imars månad hos . Där framhöllGun behovet av medling.Jag har också informerats om att att lagstiftningen måste detaljstyras. Stämmerdet, och varför är det i så fall så nödvändigt?Så sent som för tio dagar sedan beslutade alltsåregeringen att medlingsverksamheten skall vidgas.Men det blir ju inte någon rikstäckande medlings-verksamhet enligt regeringens direktiv eftersom BRÅoch en särskild utredare skall välja ut de projekt somskall ingå i försöksverksamheten. Vilken är anled-ningen till denna styrning?Anf. 3 Justitieminister ():Fru talman! tycks utgå från attingenting har hänt när det gäller medling på grund avatt regeringen inte har startat en försöksverksamhetvia BRÅ förrän nu.Jag tror att inte känner till denomfattande verksamhet som faktiskt bedrivs när detgäller medling och annan likartad verksamhet. Somjag sade i mitt svar är medling inget enhetligt be-grepp. Under begreppet döljer sig många olika typerav projekt som bedrivs på många håll i landet.I mitt svar borde jag kanske t.ex. ha nämnt att iseptember 1997 fick iuppdrag av arbeteatt genomföra projekt med familjerådslag för ungabrottslingar. Projektet startade ochkommer att pågå . Det omfattar elva kommu-ner. Det är också en verksamhet som ryms inom ettvidare, odefinierat medlingsbegrepp. Det handlar omatt säkerställa att familjen dras in i arbetet med attskapa förutsättningar för att en ung människa, som ärpå väg in i en brottslig karriär, får en annan inriktningi livet.Det här är ett exempel på en styrd verksamhet.Men det finns också mängder av exempel som inte ärstyrda vare sig av myndigheter eller av organisationersom . Vi vet inte vilken om-fattning verksamheten har i landet. Men personligenkänner jag till minst ett 30-tal olika medlingsprojektav olika karaktär över hela landet. Huvudman kanvara polisen, , kyrkan eller ideella or-ganisationer.Bilden är alltså egentligen den att det händer oer-hört mycket på det här området, och det som sker ärmycket intressant. Det prövar medlingens funktionutifrån helt olika aspekter. Bakgrunden till att vimåste gå försiktigt fram när det gäller att lagreglera ärjust att lagregleringen inte får innebära ett hinder föratt utveckla olika metoder som kan vara mycket ef-fektiva i brottsbekämpande syfte men också utifrån attge stöd till dem som drabbas av brott.Maud reagerar mot uppdraget till BRÅnär det gäller att bedriva en kontrollerad försöksverk-samhet från statsmakternas sida. Verksamheten är inteheller heltäckande.Men den är heltäckande i den meningen att denkommer att omfatta olika typer av verksamheter ochvara geografiskt spridd över hela landet. Syftet meduppdraget är ju att säkerställa att vi får ett tillräckligtunderlag för att kunna bedöma de olika typerna avprojekt. Utifrån den erfarenheten kan vi sedan taställning till - det är den särskilda utredarens uppdrag- vilken reglering som behövs för att inordna en delav verksamheterna i det lagreglerade systemet församhällets reaktion mot unga.Det viktiga tycker jag är att påpeka att medlings-verksamhet, oavsett vilken definition man vill ge den,icke enbart skall utgöra ett inslag i rättssystemet ochvara en lagreglerad funktion för rättssystemets funk-tionärer. Det skall i stället vara en verksamhet somkan omfatta olika typer av insatser där ideella krafteroch det engagemang de har utnyttjas för att hindraungdomar från att komma in i en brottslig bana. Jaganser det vara oerhört värdefullt att vi har den härbredden och omfattningen. De åtgärder vi nu vidtarskall syfta till att stödja, men inte hindra utvecklingen.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tycker att det som justitieministerntog upp är väldigt viktigt. Jag är glad över att få detlitet mera utvecklat. Vi i utskottet och andra interpel-lanter har varit litet ivriga. har gått.Har det sagts att åtgärder skall vidtas förväntarman sig inte att det är . Men är vi där viär.Justitieministern säger i sitt svar att en grundläg-gande fråga är vad som anses med begreppet medling.Under ett besök hos diskuterade vi justbegreppsfrågan. Där kallar man verksamheten föruppföljning. Under uppföljningen har man olika stegsom man arbetar med. Jag tycker att det är värt attlyfta fram i det här sammanhanget. Det jag såg därverkade väldigt vettigt som ett förslag.Själv har jag funderat litet på vad man egentligenskulle kunna kalla det för. Det kanske inte är så enkeltatt man bara kan benämna det ungdomsmedling. Menman vet vilken målgrupp man riktar sig till om mansäger ungdomsmedling. Jag undrar vad justitieminis-tern anser om det.Låt mig återgå till BRÅ och utredaren. Jag skullevilja vända på det i stället. Jag skulle vilja öppnadörrarna och säga att alla får pröva sina projekt, ochdärefter analyseras och utvärderas projekt av demsom har varit intresserade av att utverka det. Men jaghar en känsla av att man skall få ansöka om det häroch att några skall bestämma vilka projekt som skallkomma i gång. Då undrar jag: Vad är det för kriteriersom döljer sig bakom eventuella bifall till kommandeprojekt?Anf. 5 Justitieminister ():Fru talman! pekar på vissa reso-nemang som man kan föra kring medling om det ärfråga om en uppföljning, om jag förstod det rätt, ellerom det handlar om att det är olika steg i ett förfaran-de.Det illustrerar väldigt tydligt omfattningen av denhär frågeställningen. tycker fortfa-rande att det är egendomligt att det har gått ett helt årsedan uttalande i utskottet att det här är avstor betydelse, att något måste göras och att ingentinghar hänt.Det här blir jag litet konfunderad över. Jag upp-skattar verkligen det intresse som från många håll harvisats för den här frågan. Men jag vill påpeka attutskottet i sitt uttalande inte nämnde någon egen upp-fattning om vilken inriktning eller vilken målsättningverksamheten skulle ha.Det behöver naturligtvis utskottet inte göra. Menjag ser det som mitt uppdrag att gå vidare och attöverväga just de frågeställningarna: Vilken inriktningskall det vara? Hur skall vi säkerställa att vi får etttillräckligt bra underlag innan vi bestämmer oss förvilken inriktning den av rättsväsendet styrda ochomhändertagna verksamheten skall ha?Det arbetet har bedrivits under inte bara detta årsedan uttalandet från utan under flera årinnan dess. Bilden av att ingenting har hänt, somMaud litet grand försöker ge, är alltså i sakegentligen totalt felaktig. I sak har det hänt väldigtmycket.Att vi nu ger BRÅ i uppdrag att starta en försöks-verksamhet har att göra med att vi vill säkerställa attolika typer av verksamheter verkligen får möjlighetatt utvecklas på ett systematiskt sätt. Vi vill ocksåöppna möjligheterna för att ge ekonomiskt stöd tilldet. Många av projekten har inte det ekonomiska stödde behöver för att kunna utvecklas fullt ut enligt deintentioner som initiativtagarna har. Genom försöks-verksamheten skapar vi förutsättningar för det.Så till styrningen av den verksamhet som skall in-gå i försöksverksamheten. Vi säger att det skall gällaåldersgruppen . Det skall vara enverksamhet där det finns en målsägande som har liditskada. Det skall vara fråga om en brottslighet som ärerkänd. En förutsättning är givetvis att brottsoffretdeltar frivilligt i verksamheten.Vi tycker att man i försöksverksamheten skall an-vända olika typer av redan existerande projekt. Manskall alltså utnyttja den erfarenhet och kunskap somfinns. Men man skall också göra det möjligt att startanya projekt som ännu inte är i gång. På det sättet kanman säkerställa att vi får en bra bredd när det gällertypen av verksamheter men också en geografiskspridning.Att det här är en styrd försöksverksamhet ligger isakens natur. Om staten startar försöksverksamhet ochtar ansvar och avsätter medel för den så blir den ju inågon mening styrd. Men styrningen är alltså mycketöppen vad gäller att få underlag som är så brett sommöjligt.Jag har ingen uppfattning om vad verksamhetenskall kallas, ungdomsmedling eller någonting annat.Jag tror att det är för tidigt att ta ställning till denfrågan. Jag skulle om jag får gissa säga att det kom-mer att utkristallisera sig olika typer av verksamhetermed olika funktion, vilka kommer att spela en roll iolika led av samhällets reaktioner mot unga som be-går brott. De blir alltså både en del av påföljdssyste-met och en del av de sociala insatserna för att förhind-ra en negativ utveckling. Det är inte meningsfullt attsätta etiketter på någonting vars utveckling vi ännuinte riktigt har sett. Jag tror att det kommer att bliflera namn på företeelserna.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tror liksom justitieministern attnamnfrågan kommer att lösas, men eftersom justitie-ministern har valt att lyfta fram den i sitt svar ville jagpeka på att den har diskuterats på vissa håll som jagsjälv har besökt.Justitieministern tog i sitt förra inlägg också uppatt inte närmare redovisade sin uppfattningom vilken inriktning eller målsättning en sådan för-söksverksamhet skulle ha. Om justitieministern på etttidigt stadium lade märke till att vi från utskottets sidavar så öppna, varför kom justitieministern då intetillbaka till oss och ställde frågor om detta till oss?Jag är glad över att regeringen med justitieminis-tern i spetsen beslutade att vidgamedlingsverksamheten. Eftersom interpellationenställdes undrar jag om det var en rentillfällighet att den här frågan låg på regeringens bordeller om det var så att vi moderater, som hela tidenhar drivit frågan och trycker på en gång till, harbidragit till att verkligen få upp den på dagordningen.Anf. 7 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att underskat-tar det beredningsarbete som ligger bakom vartendaregeringsbeslut. Det är knappast så att regeringen harmöjlighet att fatta beslut mot bakgrund av att en in-terpellation har blivit inlämnad. Beredningsarbetetpågår under betydligt än vad förberedelser-na för att besvara en interpellation kräver.Maud tog återigen upp frågan om defi-nitionen av medling. Hon sade att jag hade hållit framden frågan och att det var skälet till att funderade vidare över vad man skulle kunnakalla det här. Men skälet till att jag tar upp frågan omatt det inte finns någon enhetlig definition på medlingär just att jag ibland i debatten får intrycket att mantror att det gäller ett enhetligt begrepp och att detdärmed är en fråga som kan omhändertas på ett endasätt. Att tala om att medling är en mycket bred ochvarierad företeelse är för mig ett sätt att få dem somdeltar i debatten att inse komplexiteten i frågeställ-ningen.Anledningen till att jag inte funnit något skäl attåterkomma till utskottet för att be om preciseringar avvad utskottet var ute efter i sitt uttalande var att jag iallra högsta grad respekterar utskottets intresse förfrågan i allmänhet. Jag tror att det var mycket klokt avutskottet att på dåvarande stadium inte försöka bindaupp utvecklingen genom att ha en bestämd uppfatt-ning om vilken inriktning den här verksamhetenskulle ha.Jag tror att det var mycket klokt av utskottet atthålla frågan så öppen, och det präglar också regering-ens omhändertagande av utskottets uttalande.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellationerna 1997/98:252 och255 om KilsbergenAnf. 8 Försvarsminister ():Fru talman! och harfrågat mig om jag är beredd att genom en ny utred-ning av hela skjut- och övningsfältsfrågan bl.a. med-verka till att säkra det rörliga friluftslivet, kulturvär-den och miljö i ett av bäst belägna natur- ochfriluftsområden - . Jag besvarar dessa tvåinterpellationer samtidigt.Inledningsvis vill jag redovisa läget avseendeskjutfältsfrågorna i stort samt den aktuella processenangående Villingsbergs skjutfält, som berör Kilsber-genområdet.Efter försvarsbeslutet påbörjadeFörsvarsmakten på regeringens uppdrag en utredningom befintliga skjutfält och hur dessa effektivast skullekunna utnyttjas av framtidens försvarsmakt.Den 16 februari 1998 inkom resultatet av Försvar-smaktens utredning till regeringen. Försvarsmaktensinriktning är att 12 fält skall utvecklas, bl.a. Villings-berg, 24 fält skall avvecklas och ca 80 fält skall bibe-hållas i nuvarande omfattning.Försvarsmakten har gett ett uppdrag till att genomföra en miljöprövning av Vil-lingsbergs skjutfält som skall resultera i en ansökantill i län. Fortifikationsverkethar börjat utarbeta underlag för denna miljöprövningavseende tillståndsbeslut enligt miljöskyddslagen.Fortifikationsverkets underlag innefattar bl.a. en verk-samhetsbeskrivning som lämnas av Försvarsmakten. Iunderlaget skall allt tänkt utnyttjande av skjutfältetinklusive behov av byggnads- och anläggningsarbetenredovisas. Utifrån detta görs sedan en miljökon-sekvensutredning, där naturligtvis även inverkan pårörligt friluftsliv tas upp. Denna beskrivning är enviktig del i Försvarsmaktens kommande ansökan.Underhandssamråd kommer att ske med länssty-relsen och inblandade kommuner enligt 12 § miljö-skyddslagen. Dessutom skall ett formellt dokumente-rat samråd genomföras med alla intressenter på platsföre överlämnandet av ansökan till länsstyrelsen.Ansökan till planeras bli inlämnad ibörjan av december . Möjlighet att överklaga be-slutet till Miljödomstolen kommer att finnas enligtliggande författningsförslag med anledning av förslagtill ny miljöbalk, fr.o.m. . Domsto-len bifogar då eget yttrande och överlämnar ärendettill regeringen.Försvarsmaktens organisation, materiel samt ut-bildnings- och övningsverksamhet har i och med 1992och försvarsbeslut ändrats i avsevärd om-fattning. Detta har bl.a. inneburit ett ökat behov avlämpliga övningsfält för mekaniserade förband. markskadeskäl är det olämpligt att öva dessaförband på civil mark. Av ekonomiska och rationellaskäl är det i detta sammanhang viktigt att övningsfäl-ten ligger på så korta avstånd som möjligt från ut-bildningsförbanden. Försvarsmaktens inställning är attvid de tänka skjutfältsförändringarna skall arbetetinriktas på att minimera störningarna för kringboendeoch friluftsliv samt så långt möjligt övriga olägenhe-ter. skall ett fortsatt utnyttjande av fältenmöjliggöras.Försvarsmakten har genom Fortifikationsverketstartat en process i avsikt att pröva de framtida nytt-jandemöjligheterna. Genom miljöskyddslagstiftningentillförsäkras att alla berörda skall ha möjlighet attframföra sina synpunkter i ett miljöprövningsärende.Prövningsmyndigheten - i detta fall -har sedan att väga samman de olika intressena ochmeddela villkor och föreskrifter för verksamheten.I ett tidigare svar till i augusti1997 i samma ämne sade jag att jag inte kunde ingripai den nu inledda processen. Denna inställning kvar-står.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill tacka försvarsministern försvaret på en för oss örebroare mycken angelägenfråga. I Villingsberg kolliderar försvarsintressen medangelägna allmänna intressen.Det är få miljöfrågor som engagerat så många iÖrebro län som frågan om framtid. Kils-bergen är gudomligt vackert. Här möter ett slättland-skap den norrländska skogsnaturen. Här finns gammalkulturbygd. Här finns några av bästalängdskidspår. Här finns promenadvägar, bärmarker,svampmarker, utsiktsplatser och sjöar. På helgernakryllar vissa områden i av folk. Mångamänniskor bor i närheten av bergen.Riksdagen tog beslutet om ett skjutfält i Villings-berg för . Då var det brinnande krig iEuropa. Ändå fattade man beslutet med minsta möjli-ga majoritet. Redan då insåg man hur värdefullt Kils-bergenområdet var.Hittills har Villingsberg varit ett av många svens-ka skjutfält. vill försvaret koncentrera skjutfälts-verksamheten till vissa fält. Ett av dem är Villings-berg. Intensitetenoch störningarna ökar.I det korta perspektivet blir det kanske små för-ändringar. I det långa perspektivet kan Villingsbergäventyra det rörliga friluftslivet i . Debeslut vi fattar kommer att styra skjutfältsverk-samheten ett halvt sekel framöver.De planer Försvarsmakten presenterar riskerar attäventyra som rekreationsområde. Jagutesluter inte, herr minister, att miljöprövningen kanleda till att verksamheten begränsas radikalt. Men detkrävs också ett omtänkande av Försvarsmakten. Istället för maximalt utnyttjande av Villingsberg bordedet vara självklart att man strävar efter att minimeraanvändningen av fält som så tydligt kommer i konfliktmed allmänna intressen.Jag tycker att det försvarsministern säger om attinverkan på det rörliga friluftslivet måste vägas in ärmycket viktigt. Det stämmer också med det för-svarsutskottet sagt. Jag hoppas att omtanken ocksågäller de närboende, som är rejält oroade av de planersom presenterats.Kanske är det ekonomiskt och rationellt ur ett en-sidigt försvarsperspektiv att satsa på Kilsbergen.Kilsbergen ligger i befolkningsmitt.