prot · GL09114 · 1998-05-28 00:00:00 — Fackutskotten kan däri-genom uppfylla riksdagsordningens krav att på etttidigt stadium sätta sig in i vad som kommer att beslu-tas i för att kunna påverka regeringens för-handlare. I promemorian från beskrivsdet blivande överstatliga EU-beslutet om allmännariktlinjer för den ekonomiska politiken. Den 15-16juni kommer statsministrarna i attbehandla dessa riktlinjer. kommer såunder juli månad med kvalificerad majoritet - alltsåöverstatligt - att anta dem.Vad innehåller de då? Jo, fokus i den gemensam-ma ekonomiska politiken är att uppnå en varaktigkonvergens. Därför skall man bl.a. hålla nere lönerna.Det kallas för en gynnsam löneutveckling. Man skalldriva prisstabilitet till deflationens rand. Budgetbalan-sen är väldigt viktig. Man skall reducera statsskulden,minska statsutgifter och skatter. Det är tummen nedför sänkt arbetstid lagstiftningsvägen. Något som ärväldigt viktigt för oss som vill ha en annan väg när detgäller arbetslöshetsbekämpning, det står klart ochtydligt: De nationella handlingsplanerna för syssel-sättning skall vara förenliga med dessa allmänna rikt-linjer.Kommissionen siktar alltså på en gemensam eko-nomisk politik för alla länder i valutaunionen. Menockså vi, som har vår frihet utanför, skall följa re-kommendationerna, bl.a. skall vi gå med i EU:s väx-elkurssamarbete, ERM2. När vi tillhörde ERM1 leddedet till det katastrofala kronförsvaret 1992. Så längevi står fria från valutaunionen kan man emellertidbara försöka att övertala oss, inte ålägga eller utkrävaböter av oss, som man kan göra av dem som är med.För att varaktigt klara oss som självständig nationär det viktigt att vi arbetar fram en ekonomisk politiksom leder till önskvärda mål för människor och nä-ringsliv. Tvärtemot vad EU säger talar det mesta föratt en stor och stark offentlig sektor är framtiden i detpostindustriella samhället. Marknaden är ju dålig påkultur, allas vård, skola och trygghet.Kraftiga lönelyft behövs för de många människor-na, så att företagen får köpstarka kunder och en godhemmamarknad. Enligt uppgift är lönernas andel avföretagens inkomster lika liten som i början av seklet.Det kan verkligen ifrågasättas om storföretagen an-vänder det enorma överskottet av produktionen på ettvettigt sätt. Alla skulle nog må bättre om storföreta-gen fick dela med sig mer till löntagarna.Jag anser att det är utomordentligt lämpligt attkronan fortsätter att flyta. Inflationen får självfalletinte bli okontrollerbart hög, därför att då fungerar intekronan längre. Deflation, som vi tenderar att ha , äremellertid både onödig och förödande.Staten, herr talman, skall alltså inte underordna sigRiksbankens penningpolitik som utskottet i dettabetänkande föreslår i enlighet med propositionen.Staten skall genom en självständig ekonomisk politikdär man inte drar sig för budgetunderskott och upp-låning när det behövs främja den starka ekonomi somär nödvändig när vi tackar nej till valutaunionen.Anf. 189 ():Herr talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande, FiU29. Jagkan konstatera att det inte finns några reservationertill detta betänkande. Däremot finns det en motionfrån just skall fatta mig mycket kort vad gäller den bi-ten och inledningsvis säga att betänkandet ger förslagtill en ansvarsfördelning som kan sammanfattas medatt fastställer statsskuldspolitikens mål.Regeringen anger riktlinjer för statsskuldsför-valtningen och utvärderar resultatet avstatsskuldsförvaltningen. styrelseger till regeringen förslag om riktlinjer och verkställergivna mål och riktlinjer samt ger underlag till rege-ringens årliga utvärdering när det gäller det här.Betänkandet skiljer sig från propositionen på enpunkt. För att den här handlingen skall kunna hanterasunder vårriksdagen föreslår vi en tidigareläggning tillden . Utskottsmajoriteten har i sin helhet tycktatt det är bra. Man slipper en motionsomgång till ochman kan klara av det under vårriksdagen på det sättsom anges.Vidare kan man säga om det här betänkandet attstatsskuldspolitiken har som långsiktigt mål att mini-mera kostnaden för statens upplåning. lyfterman också fram risktagandet i statsskuldsportföljen.Man värderar alltså också in vilken risk man sätter närman placerar statsskulden på det sätt som man gör.Till sist vill jag kommentera litet grand annat. Jagskall inte kommentera det som , för det finns mycket i hennes anförande som jaginte delar hennes uppfattning om. Vad beträffar mo-tionen kan man konstatera att det inte är möjligt attuppnå det som föreslår. Det för-utsätter och kräver att det på nytt blir den kreditpoli-tiska reglering som tillämpades in på 80-talet.Däremot vill jag ta vara på detta tillfälle, det sistadå jag debatterar med . Om detinte är hennes sista debatt i kammaren så är det väländå en av de sista. Då vill jag ändå visa min upp-skattning för det rakryggade sätt som har fört fram sin synpunkt och sin inställningtill EU-frågan, EMU osv. Även om jag inte delarhennes synpunkter tycker jag ändå att på ett rakryggat sätt har fört fram sina syn-punkter i frågan. Det vill jag framföra min stora be-undran för.Anf. 190 () re-plik:Herr talman! Jag vill tacka hans vänliga ord. Jag känner mig glad över atthöra dem. Tack för det!Han säger att nu kan fastställa målen förstatsskuldspolitiken. Det är just det jag tycker att detär så viktigt att man slår fast här. Men jag har i mittanförande, och också i min motion, nämnt ett antalmål som jag tycker vore önskvärda. Min fråga är då:Har vi den möjligheten i ? Är vi fortfarandeett fritt land? Skulle vi ha möjlighet att lägga fastdessa mål eller andra mål som EU inte gillar? Har vifortfarande den makten? Det är min första fråga.Sedan säger att det inte ärmöjligt med samma kreditregleringar som på 80-talet.Då skulle jag vilja säga att det kanske inte är önskvärtatt ha exakt samma sorts kreditregleringar som . Men min poäng är att jag vill nämna att det i allafall inte är så länge sedan som vi hade större maktöver vår egen ekonomi. Man kunde tänka sig andra,mer moderna, kreditregleringar.Min andra fråga är då: Skulle villig att godkänna att mål innebarkreditregleringar som passar in i ett modernt samhälleäven om EU skulle misstycka?Anf. 191 () re-plik:Herr talman! Frågorna kanske går litet grand ivarandra när det gäller det här med mål osv. Jag vetatt hela grundsyn kommer sig avett avståndstagande mot EU. Hon tycker att man kantöja gränserna maximalt - och kanske mer än maxi-malt - gentemot de regler som gäller inom EU på dethär sättet.Om man nu är med i sådana samverkansorgan somEU innebär det fördelar. Det kan inom vissa områdenockså innebära nackdelar. Det får vi acceptera. Mankan inte som de kanske mest kritiska EU-motståndarna säga: Vi struntar i mål. Det är bramed det som gagnar . Men sedan är det vissasaker som vi tycker att vi får bestämma mindre om.Då skall vi strunta i vad EU säger. Det tycker inte jagär en ansvarsfull politik om man ändå är med i ettsådant här ansvarstagande.Sedan kan det alltid diskuteras vilka regler vi talarom. Det är klart att vi alltid kan sätta upp vissa målsom tangerar gränserna mot EU. Jag förutsätter attäven kommer att föra frågan om målsätt-ningen på ett ansvarsfullt sätt som gagnar påbästa sätt. Något annat kan jag inte säga att jag kantänka mig att kommer att göra.Därför tycker jag också när det gäller den andrafråga som ställer till mig att det ärklart att skall ha en egen hållning så långt sommöjligt. Men jag tycker också att vi skall vara re-spektfulla om vi går in i ett samarbete och det finns ettregelsystem. Då tycker jag att vi skall ha respekt förde regler som gäller. Vi skall inte ha som första an-slag att försöka obstinera mot de regler som finns.Däremot skall vi vara med och påverka så att detgår i vår riktning och på det sätt som vi tycker. Därtycker jag att vi skall vara väldigt aktiva.Anf. 192 () re-plik:Herr talman! Jag ser ändå en liten öppning här.Sven-Erik menar att det kanske ändå ärlämpligt att vi försöker tänja gränserna. Jag tycker attdet skall vara ett schyst samarbete mellan länder. Jagtycker aldrig någonsin att skall göra någotsom plågar andra länder eller skaffar oss välstånd påandra länders bekostnad.Men låt oss säga att vi märker att vi lämnade övermakt till EU på ett sätt som faktiskt stör vårt eget landoch hindrar vårt eget land att nå de mål som vi tyckerär väsentliga. Låt oss säga att vi skulle kunna sättaupp de målen igen och börja arbeta för att verkställadem utan att det på något sätt störde andra länder. Dåkan jag inte se annat än att vi också borde göra det.Jag tror också att det finns tillräckligt förnuftigamänniskor i , , , ochalla de andra länderna för att faktiskt tillåta oss detta.Man skulle kunna tillåta sig ett som var mång-faldigt, som prövade olika modeller, som sade att dethär trodde vi skulle gå bra, men det visade sig att viinte klarar vår arbetslöshet om vi vill göra så och så.Nu prövar vi detta.Vi får se vad EU säger om det. Det skulle inte för-våna mig om de säger: Det kan vara ett intressantexperiment. Sätt i gång! är ju alldeles förbleksiktigt och högaktningsfullt där nere, vad jagförstår, för att kunna väcka respekt och påverka.Men jag vill avluta med att säga att jag ändå sågen viss öppning i att sade att vibör kunna tänja gränserna och inte vara bäst i klassenpå att anpassa oss till det som missgynnar oss själva.Anf. 193 () re-plik:Herr talman! Vad jag menar med att tänja grän-serna är väl kanske just det som med. Vi skall ha respekt för regler osv. Mendet föreligger också tolkningar i fråga om vissa saker.Ibland kan jag också personligen tycka att vi kansketidigare än andra länder, som varit med väldigt länge iEU, har anpassat oss mer än väl till många saker all-mänt sett vad gäller EU-frågan. Där tycker jag faktisktatt vi ibland kan ha en litet snävare hållning och hållalitet mer på oss själva utan att för den skull obstineramot EU-samarbetet.Vi visste ju att inträdet i EU innebar att vi lämna-de ifrån oss beslutanderätt i vissa frågor. De avgörs påett annat plan än den vanliga i riksdag. Detvar vi ganska medvetna om. Men majoriteten avsvenska folket tyckte att detta trots allt medfördefördelar till vårt land som gagnar landet . Viminns ju hela EU-debatten och den diskussion somvar då.Det var vi medvetna om. Men jag tycker precissom jag sade att när det gäller regler kan vi iblandhålla litet mer på oss själva när det gäller EU.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Gruppregistrering i mervärdesskattesys-temet, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU29Gruppregistrering i mervärdesskattesystemet, m.m.(prop. 1997/98:148, 1997/98:134 delvis och1997/98:63 delvis)Anf. 194 ():Herr talman! Äntligen har regeringen kommit tillskott när det gäller införandet av gruppregistrering imervärdesskattesystemet. Men in i det sista strularoch hindrar regeringspartiet marknaden att få del avde nya bestämmelserna. Den företagsovänliga attitydsom socialdemokraterna är kända för kommer äventill uttryck i detta betänkande genom att man intetillåter bank- och försäkringsväsendet att få börjatillämpa de nya reglerna med verkan från iår.Återigen framkommer med stor tydlighet social-demokraternas osjälvständighet i i förhål-lande till regeringen. Partiet saknar den flexibilitetsom behövs för att kunna regera ett land. Det politiskaledarskapet lyser med sin frånvaro i fråga efter frågaoch framkommer även i en så liten, men viktig, detalj-fråga som den vi behandlar.Genom att fördröja reformen orsakar niden finansiella sektorn i en mängd onödigaproblem. Medborgarna får, som vanligt, stå för notan.Riksskatteverket, som har den praktiska erfarenhetenute på fältet, har rekommenderat Finansdepartementetoch regeringen att gå den finansiella sektorn till mötesi denna för branschen viktiga fråga. Trots detta mot-sätter sig socialdemokraterna denna förändring ochlutar sig i stället mot övriga vänsterpartier i riksdagen.Det socialdemokratiska ställningstagandet i dennafråga är ytterligare ett exempel på att inte harråd att gå kräftgång in i det nya århundradet. Sverigebehöver i stället ett företagarklimat som skapar förut-sättningar för nya, riktiga jobb. Ekvationen går nämli-gen inte ihop att allt färre skall försörja allt fler. Detär endast en moderatledd regering som har förmågaatt förnya och skapa förutsättningar för denya, riktiga jobben inom den privata sektorn ochdärmed ge de hundratusentals människor i vårt landsom saknar ett riktigt jobb framtidshopp och möjlig-het att med frimodighet inträda i det nya århundradet.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tionen.Anf. 195 ():Herr talman! Tänk att ett så här tunt litet betän-kande kan vara så intressant och ge så många klarläg-ganden! Den 51 rader långa borgerliga reservationensäger mer än dessa partiers samlade programskrifter.På dessa 51 rader framträder för det första ett bristan-de egetansvar, för det andra en klar markering omvilken grupp i samhället som reservanterna priorite-rar, dvs. den grupp som allra minst behöver ekono-miskt stöd, och för det tredje det faktum att ändamålethelgar medlen. Orättvisor i skattelagstiftningen äringa bekymmer för borgerligheten. Därutöver fram-kommer att småpengar som 35 miljoner inte ens ärvärda att tänka på.Vet möjligen reservanterna hur många vårdbiträ-den som kan anställas för 35 miljoner? Jo, faktiskt140 människor av kött och blod. De sjuka och degamla som är beroende av hjälp tycker säkert inte att35 miljoner är av underordnad betydelse.Politik är att vilja och att prioritera. Vi socialde-mokrater styr över alla pengar vi kan dit där de be-hövs, alltså till vården, omsorgen och skolan samt tillbekämpningen av arbetslösheten.Herr talman! Min kritik mot den borgerliga reser-vationen är stark men får väl jag som poli-tisk motpart tacka och bocka för de väldigt tydligabudskapen. De blir säkert användbara. Jag kan konsta-tera att , och Kristdemokraternainte deltar i den här debatten. Detta beklagar jag. Dethade nämligen varit mycket intressant att få höraderas argumentation kring den här reservationen.Otaliga är de intresseorganisationer som uppvak-tar utskottens ledamöter för att föra fram sina specifi-ka problem och behov. Det är bra. Vi ledamöter fårdå möjlighet att ställa frågor och att få svar direkt.Vår uppgift är sedan, enligt min uppfattning, attsammanväga information och att skapa en helhetsbildinnan beslut fattas. måste också tankarnapå hur finansieringen skall ske finnas med. Jag villhävda att reservationen klart visar att de borgerligapartiernas ledamöter bara har sett till en sida av saken.Möjligheten till gruppregistrering välkomnas avmånga i näringslivet. Också vi socialdemokrater ärstolta och glada över att nu ha ekonomiska förutsätt-ningar för ett genomförande av den här reformen. Denfinansiella marknaden, liksom många andra bran-scher, är ju starkt konkurrensutsatt - på gott och ont.Överallt, både inom de privata och inom de gemen-samma sektorerna, sker omstruktureringar och ratio-naliseringar, vilket naturligtvis är nödvändigt i ettframtidsperspektiv.Det som skett är att några banker så att säga harhaft litet för bråttom med sina rationaliseringar. Deligger före lagstiftningen. Det är tråkigtatt de har gjort det här misstaget i sin planering, ochjag beklagar det. Men det är knappast något somriksdagen och skattebetalarna kan ta ansvar för. Tar videt ansvaret en gång för en grupp, måste vi väl ocksåställa upp på nästa grupp som också har svårt med detdär med att planera, eller hur? Eller var drar mangränsen?För att återgå till företagandet så hade s.k. oäktakommittentföretag tidigare en möjlighet att få ansesskattskyldiga för ett kommissionärsföretags omsätt-ning. Denna förmån förlorade de sedan.DAGAB m.fl. företag har yrkat på att en bestäm-melse införs som innebär att möjligheten att redovisamoms hos moderföretaget återinförs. Deras argumentför detta är desamma som bankernas och försäkrings-bolagens. Det handlar om att rationalisera och om attfå ned kostnader för att klara sig bättre i konkurren-sen.Oäkta kommissionärsförhållanden förekommerinom många branscher - exempelvis gas, stål, verk-stadsteknik, livsmedel, telekommunikation, byggva-ror, luftfart och tillverkningsindustri, alltså hårt kon-kurrensutsatta branscher. Dessa företag, som alltsåäven de blev möjliga för gruppregistrering, är långtfler än de finansiella företagen. Riksskatteverketssvar, att skattemyndigheterna administrativt skulleklara att tidigarelägga reformen, omfattar bara denfinansiella sektorn. Att också klara kommissionärsfö-retagen med så kort varsel är en omöjlighet.Den samfällda borgerligheten reserverar sig så-lunda mot att denna så efterfrågade möjlighet tillgruppregistrering skall införas på ett rättvist sätt. Förmig är det här sättet att agera oerhört förvånande. Detbryter mot det mesta av praxis.Till slut vill jag bemöta kritiken mot att regering-ens förslag till gruppregistrering - jag citerar här urreservationen - "kommer väl sent med tanke på attfrågan aktualiserades ". Närmarebestämt blev frågan aktuell 1991. Såvitt jag kan be-döma, efter att i efterhand ha tagit del av dokumenta-tionen, agerade den socialdemokratiska regeringensnabbt. En utredning tillsattes ochsedan, som vi alla vet, inföll ett val och vi bytte till enborgerlig regering.Ni reservanter hade alltså på er för att ge-nomföra den här reformen. Jag kan konstatera att detinte blev gjort. Det finns ett gammalt talesätt om inte skall kasta sten när man själv sitter i glashus.De orden tycker jag passar väldigt bra in i det härsammanhanget.Jag är stolt och glad att som representant för ut-skottsmajoriteten, dvs. Socialdemokraterna, , få yrka bifall till hemställan iskatteutskottets betänkande nr 29.I dag har vi råd med den här reformen, och vi be-talar den med egna och inte lånade pengar. Min för-hoppning är att utfallet av denna nya möjlighet skallbli lika positivt som förväntat för både de finansiellaföretagen och kommissionärsföretagen.Herr talman! Jag har ett yrkande kvar, och det ärgivetvis om avslag på reservationen.Anf. 196 ()replik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att Social-demokraternas företagsovänliga attityd ånyo kommertill uttryck genom anförande. Jagbeklagar att Socialdemokraterna avvisar en tillväxt-främjande politisk förnyelse i , som är förut-sättningen för att skapa nya jobb i den privata sektornoch därmed säkra framtidens välfärd.Anf. 197 () re-plik:Herr talman! Den moderata ståndpunkten förvånaregentligen inte. Det som överraskar är att deras stånd-punkt för en gångs skull står i ljuset, att den klartuttalas. Det gäller t.ex. företagsvänligheten. I ordbrukar det gälla alla företag, både små och stora, meni praktiken blir det sedan bara de stora. Jag tycker attden här reservationen tydliggör det.Moderaterna fördömer alltid företagsstöd, men nuvill de stödja storbankerna med ytterligare 35 skat-temiljoner. Jag måste få fråga represen-tant: det möjligen så att Moderata samlingspartiethar ändrat ståndpunkt vad gäller företagsstöd? Eller ärdet bra med företagsstöd ibland för vissa företag?Jag vill också fråga varför ni inte införde grupp-registrering när ni satt i regeringen och hadealla möjligheter.Anf. 198 ():Herr talman! efterlyser oppo-sitionen, för att vi skall förtydliga vad som står i re-servationen. Jag tyckte kanske från början att denrelativt långa reservationen var tillräcklig för att för-klara vad vi menar, med våra 71 rader. Vi är inte pånågot sätt motståndare till den här reformen, men vitycker att regeringen skulle ha kunnat vara litet mju-kare i kanten mot de företag som befinner sig i ensituation med en stor omställning.Vi tycker att ni är mycket stelbenta, ja, nästan pågränsen till strakbenta, i det här sammanhanget. Dettaförsöker vi påpeka i olika sammanhang. Det är viktigtatt kunna vara tillmötesgående i ett förändringsskede,när en bransch själv är i det stora förändringsskedesom den just nu är. Därför har vi opponerat oss igenmot regeringens stelhet i denna typ av frågor.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Immunitet och privilegier för kommissio-nen för skydd av miljöFöredrogsJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU23Immunitet och privilegier för kommissionen för skyddav miljö (prop. 1997/98:149)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )12 § Aktiebolagets organisation, m.m.FöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU26Aktiebolagets organisation, m.m. (prop. 1997/98:99)Anf. 199 ():Herr talman! Det här betänkandet handlar om ak-tiebolagets organisation m.m. Det är bra att ansvars-förhållandena inom företagen tydliggörs och skärps.Förslagen i föreliggande betänkande tar sikte på det.Det ökar möjligheterna att utkräva ansvar av försum-liga bolagsföreträdare. Där har det funnits klara bris-ter. Det är också viktigt att stärka möjligheterna föratt små aktieägare skall få inflytande. Det är de stora giganterna som gör i stortsett vad de vill och kommer överens om. En decent-raliserad ansvarsfördelning och beslutsordning är tillfördel för engagemanget, för företagsamheten ochdärmed näringslivsutvecklingen.Decentraliseringslinjen i beslutsfattandet markerartydligt den inriktning som står för. Steg iden riktningen tas i och med att beslut tas i den rikt-ning som betänkandet och propositionen anger. Det ärinte tillräckligt. vill gå längre. Det kangöras mer för att stärka ansvar och inflytande för ettflertal och motverka möjligheter till försummelse förett mindre antal.Beredning av styrelseval är en sådan fråga. I dagär det inte sällan som styrelseordföranden själv plock-ar in de styrelseledamöter han - det är oftast en han -vill se omkring sig som lojala redskap. Kompisskapetutvecklas, och vi får en elit som växlar styrelseupp-drag med varandra. Det är inte bra för demokrati,ansvar och engagemang. Beredningsprocessen runtstyrelsevalen bör därför formaliseras och breddas föratt insyn och inflytande över styrelseval till en aktie-bolagsstyrelse vidgas.Aktiebolagslagen innehåller inte några regler omhur ett styrelseval skall beredas. Inte heller finns ibetänkandet eller i förslag från regeringen någonskärpning för att vidga inflytandet i beredning avstyrelseval. Det är en klar brist.Får jag fråga majoriteten om det inte är lika viktigtatt ha bred insyn i processen runt styrelseval till enbolagsstyrelse som det är att ha insyn i styrelseval församling eller en föreningsstyrelse.Skall vi ha en slags demokrati i föreningsliv och sam-hälle och en annan inom aktiebolagsvärlden? Är detsocialdemokratisk syn på demokrati? I bolagen skalldemokratin inte få släppas loss. Där skall vi ha ettslutet system. Är det så, . har uppmärksammat att detfinns brister i demokratin vid utseende av styrelsere-presentanter i bolagsstyrelser och utfärdat vissa re-kommendationer. Men lagstiftaren, dvs. regeringen,sitter still i båten. Det är förvånande. Från Centerpar-tiet vill vi inte göra skillnad på demokrati mellansamhällets verksamhet och bolagsstyrelsernas slutnastyrelserum. Vi vill öppna de slutna dörrarnas system.På samma sätt som val av styrelse bereds i förenings-liv och samhällsorgan genom en valberednings-kommitté bör samma princip gälla vid val av bolags-styrelse. I varje fall borde den rekommendation somBörskommittén förordar bli lagfäst. Utskottet ser härhindren och inte möjligheterna.Ett minimikrav borde vara att information om denföreslagna styrelsens sammansättning, liksom om deföreslagna personernas övriga uppdrag, bör lämnasredan i kallelsen till bolagsstämman. Det tar vi upp ireservation nr 2. Det är en förutsättning för att i varjefall de mindre aktieägarna skall ha en rimlig möjlighetatt i dessa frågor förbereda sitt ställningstagande påbolagsstämman. Ett sådant förslag borde vara natur-ligt att lägga för en socialdemokratisk regering.För att spara tid yrkar jag bifall endast till reser-vation nr 1 när det gäller frågan om hur styrelsevalskall kunna demokratiseras.När det gäller att ytterligare decentralisera infly-tande och ansvar vill jag vidare kort peka på ytterliga-re förslag som vi från lagt.