prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Parfymens roll var också stor, föratt dämpa odörer som självfallet fanns då. De skälenär borta, men ändå lever dessa krav påskattefrihet kvar, till bekymmer för inte minst gräns-handel på land.Det är obegripligt att man från moderat håll fort-farande hänger kvar vid att vi också skall ha inrikestaxfree. De skatterna skall självfallet betalas av någonannan. Att man kräver skattefrihet på det som riksda-gen har uttalat som vårt största socialaoch medicinska problem är förvånande. Därför skullejag önska att vägde in också lite av ettsocialpolitiskt mönster i sitt resonemang.Jag skall också säga ett par ord om Vänsternsmotstånd mot mellanfolkliga förbindelser. Det är ioch för sig känt, och det har upprepats, att motståndetär riktat särskilt mot broar och framför allt mot sådantsom går i den riktningen att det skall underlätta kon-takterna med EU-länderna. Har man den uppfattning-en blir konsekvensen väl ändå att gamla broar bordeförsvinna och i alla fall inte rustas upp. Skall man sedet från miljöpolitiska hänsyn är det framför allt Es-singeleden som borde stängas eller rivas, därför attdet är där vi har det stora bilflödet. Eller är det Tjörn-broarna på som ogillar såmycket? Det kunde vara intressant med en kommen-tar till hur det ligger till med konsekvensen.Ett problem på kommunikationsområdet är imånga fall trängseln. Sådan finns på många håll,såväl på vägen som på spåren och i luften. Dettagäller de tätbebyggda svenska områdena och i ännuhögre grad ute på den europeiska kontinenten. Därförskulle det vara bra om vi kunde se praktiskt på en delfrågor. Mycket korta bilresor skulle med fördel kunnabytas ut mot t.ex. cykelresor.Vi har i den gemensamma reservationen 3 pekatpå värdet av väl utbyggda cykelvägar och gett exem-pel på flera städer där andelen cykeltransporter ärbetydligt större än i andra, därför att man har bracykelstråk och god väghållning med bra snöröjningliksom vettig skyltning och goda parkeringsmöjlig-heter för cyklister. Matartrafiken till kollektiva trans-portmedel kan med fördel ske med cykel, men dåkrävs det självfallet också här en genomtänkt in-frastruktur. Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 3.Ryckigheten i sjöfartspolitiken illustreras av dennyligen gjorda överenskommelse som höjer kostna-den för statsverket med 100 miljoner utan att någonfinansiering av beloppet har presenterats - endast ettpressmeddelande från den nu frånvarande näringsmi-nistern att man nu minskar väganslaget. Jag tycker attdet är oacceptabelt att hantera viktiga kommunika-tionsfrågor så ryckigt och kortsiktigt. Väginvestering-arna är ju redan beskurna, och det behöver satsasytterligare på vägunderhållet. För bara något år sedanställde regeringen otvetydigt i utsikt att man ämnademedverka till en ordning som krävdes till följd av dennettomodell som parterna hade enats om. Det är be-klagligt att regeringen inte orkar fullfölja det.Viktigt är också här att konkurrensvillkoren intebara blir likvärdiga utan också mer jämförbara. Denutredning som låg till grund i dessa frågor bör full-följas. Direktivens hämmande föreskrifter behöverockså undanröjas och hela frågan genomlysas bättre.Regeringen bör återkomma till medförslag till den lagstiftning som behövs för att Sverigeskall genomföra den s.k. nettomodellen. Lagstiftning-en måste vara så utformad att full konkurrensneutra-litet varaktigt uppnås för den svenska handelssjöfar-ten i förhållande till övriga EU-länder.Jag yrkar bifall till reservation 8 liksom till reser-vation 13, som behandlar och somjag redan har kommenterat. Det är inget tvivel om attdet finns bra alternativ till för tjänste- ochaffärsresor, och den ökande resandeströmmen har juvisat att det finns en god efterfrågan.Beträffande övriga reservationer som Folkpartietstår bakom har vi fortfarande den uppfattningen attdet vore till fördel om beslut kunde fattas i enlighetmed dessa, men jag begränsar mig till att yrka bifalltill de reservationer som jag tidigare nämnt.Allra sist, fru talman, är det angeläget att peka påvikten av att kollektivtrafik upphandlas också medutgångspunkt i att de trafikpolitiska målen skall upp-fyllas. Det förutsätter att samhällsnyttan av en ut-byggnad av järnvägens infrastruktur tas till vara. Införden förestående trafikförhandlingen måste det klar-läggas att snabbtågstrafiken på t.ex. sträckan skall ske längs Norra stambanan viabl.a. och , så att nyttan av den nupågående upprustningen av banan kan tas till vara.Låt mig sluta där jag började, fru talman. Kom-munikation är något positivt och nyttigt - ett livsvill-kor för många människor och landsdelar. Därförmåste långsiktighet, rationalitet och trafiksäkerhetvara vägledande då trafikpolitiken läggs fast, i detkorta men framför allt i det långa perspektivet.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Det vi skall debattera här är ju trafik-politik och inte nykterhetspolitik, men jag vill ändåsäga att det väl ändå inte kan ha undgått vilka omställningsproblem vi har framför oss isamband med ett slopande av taxfree. Om hade lyssnat till mitt anförande hade han hört attjag inte sade vare sig ja eller nej till frågan om Got-land, men jag tycker att man rent intellektuellt haranledning att ställa frågan och att den också kan bliföremål för ett närmare studium.Däremot tycker jag inte att ochhans parti har en alltför nykter inställning till vägin-vesteringar och . föreslår däruppenbarligen mycket dramatiska neddragningar avanslagen, som rimmar väldigt illa med de ambitionerman har när det gäller att höja bärigheten, satsa påenskilda vägar och få till stånd ett bättre vägnät.Anf. 11 () replik:Fru talman! När det gäller anslagen vill jag på-minna om att vi där har synpunk-ter som väl sammanfaller med dem som Moderatasamlingspartiet ofta framhåller, nämligen om tillväx-tens betydelse. Om inte skattekakan växer genom attfler kommer i arbete kommer vi att få svårt att klarabåde trafikpolitiken och investeringarna på det områ-det.Per-Richard Molén sade att vi inte skall tala soci-alpolitik - det är trafikpolitik det gäller . Jag får dåi all stillsamhet påminna om attdet var han som tog upp ämnet. För mig framstår detsom obegripligt att man skall ha skattefrihet för att på10 inhandla det som man inte har rättatt vara skattebefriad för i svenska glesbygder. Att detdessutom är brandfarligt gör inte saken bättre.Sedan sade att han ändå tyckeratt det kan vara en förhandlingsfråga på ochåberopade intellektet. Jag har svårt att se vad det äratt finna i det. har ju mycket tydligt sagtatt man inte vill ha den här typen av skattesubsidieroch -lättnader, och det tycker jag att vi kan hålla fastvid. och jag är ju ofta överens omatt politiken skall vara långsiktig.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Förslaget när det gäller taxfreeför-säljningen är inte en fråga om förhandling. Det är heltödmjukt bara fråga om att man skall studera vilkakonsekvenser ett eventuellt beslut från EU:s sida omett uppskov för taxfreeförsäljningen kan leda till. Detkan likaväl ha fördelar för som nackdelar,liksom för den trafik som vi har till Åland.Anf. 13 () replik:Fru talman! Bara en kort replik.Per-Richard Molén säger att han vill vara ödmjuk,och det är möjligen ett fall framåt. Men det är ju intenågot överraskande beslut som är på gång när detgäller taxfreefrågan inom EU. Det är många år sedandet beslutet fattades, och det har upprepats av Sveri-ges riksdag och den . Vi står fastvid det. Därför känner jag mig bekymrad över attstatsministern nu har lockats att göra oöverlagdauttalanden. stöder, som jag sade, den delav regeringen som ser taxfreefrågan utifrån socialautgångspunkter.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är dags för ElverJonsson att bestämma sig. motioneradeom 2,9 miljarder mindre till kommunikationerna föratt prioritera vård, omsorg och skola. Det noterade vitacksamt och tänkte att här var en framtida alli-anspartner. Men i sitt inlägg har baratalat för mer pengar. Var inte partimotionen repre-sentativ?Sedan förde ett resonemang ombroar. Det fanns, och finns faktiskt fortfarande, brakommunikationer över , men fr.o.m. årsskif-tet dras den enda bilfärjan mellan och Köpen-hamn in. Det beror på att bron anläggs. Då kommerfriheten att välja kommunikationsmedel att begränsas.Vi som bor i ser med all önskvärd tydlighet hurmiljöproblemen bara ökar. Här har vi att välja mellanbilisternas bekvämlighet och att ta miljöproblemen påallvar. Valet är enkelt: Miljön måste gå före.Elver talade också inledningsvis principi-ellt om frihet och använde några märkliga uttryck omVänsterpartiet - jag antar att han menade . Men då frågar jag mig: Vilken frihet att andasren luft har de som bor i storstäderna ? Manmåste nog vara ultraliberal för att inte inse att stats-makterna faktiskt har ett ansvar för att medborgarnafår tillgång till hälsosamma levnadsomständigheter.Anf. 15 () replik:Fru talman! Från fick vi ju ingetsvar på hur man ser på broarnas betydelse - är denegativa eller positiva? Jag ställde frågan både utifråndet allmänna önskemålet att lätt nå varandra ochutifrån miljöpolitiska aspekter. Där hoppas jag att vifår ett klargörande.Sedan talas det här om att vi har föreslagit ned-dragningar. Det är riktigt, och det beror på vår torfti-ga samhällsekonomi. Vår modell är långsiktig, tydligoch klar. Vi behöver en starkare tillväxt, och vi menaratt det är riktigare att satsa på nya jobb, ta bort skad-liga skatter för näringslivet och på det sättet få enutbyggnad som är hållbar.Vänsterpartiet har varit med om att höjaanslag, och man är lika kvick när det gäller att pruta.Så hör man också till stödtruppen. Det tar tydligenöver.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Det innebär således att vi kan se framemot ett samarbete i vårpropositionen när det gällervägar och investeringar.Jag skall svara ordentligt på frågan om vägar. Vitycker att de väginvesteringar och broinvesteringarsom är gjorda är tillräckliga för att det skall finnas brakommunikationer. Vi är mer intresserade av att un-derhålla det väg- och järnvägssystem vi har . Såär inte fallet. Många människor i landet kan bitterterfara vad det innebär. Det finns spår och räls där detinte går några tåg, och vägar som spricker sönderunder perioder av tjäle.Vi tycker att det är bättre att underhålla och ha enlångsiktig trafikförsörjning i stället för att investera inytt.Anf. 17 () replik:Fru talman! ser fram emot ett samar-bete om vårpropositionen med . Det ärklart att vi kan vara beredda till det i sak. Att vi nuprutar på väganslagen beror inte på att vi vill hamindre pengar till satsningar på trafiken, utan på attvi har ont om pengar. Det gör att ett sådant samarbeteblir mycket kortsiktigt. Vi vill faktiskt bygga ut.Fortfarande blir man i svaret skyl-dig. Hur ser man på broförbindelse? Är det någotpositivt, eller är det andra saker som tar över?Anf. 18 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 2, 12 och 14.Miljöpartiet de gröna anser det självklart att godakommunikationer är en viktig del av såväl livskvalitetsom utveckling. Men vi är också väl medvetna om attsåväl gods- som persontransporter innebär en resurs-förbrukning som tär på vår miljö under hela kedjan.Den största andelen av transportarbetet genomförsmed fossila bränslen. Från det att olja utvinns - raffi-neras - transporteras till användare och slutligenförbränns sker ett stort slitage på miljön. Det är dagsatt trafikpolitiken inriktar sig på att förändra systemför att nå långsiktiga hälso- och miljöeffekter. Miljö-partiet de grönas förslag till medelsfördelning föråren 2000-2001 innehåller mycket radikala föränd-ringar i förhållande till regeringens.I våras lades en ny transportpolitik fast utifrån re-geringens proposition om transportpolitik för en håll-bar utveckling. I och med detta blev rågången mellanMiljöpartiets politik och den av beslutadetransportpolitiken tydlig.Den nya transportpolitiken baseras på miljömålsom är helt otillräckliga om man skall kunna nå måletom ett långsiktigt hållbart samhälle. Det gäller även,och kanske än viktigare, styrmedlen för att nå miljö-målen.Miljöpartiets politik innehåller ett väl avvägtstyrmedelspaket som leder till en successiv höjningav energi- och miljörelaterade skatter och avgifter detnärmaste decenniet inom ramen för en skatteväxling.I politik är mål och medel i balans.När det gäller vägtrafiken är en grön transportpo-litik av nödvändighet inriktad på att miljön inte skallhotas ytterligare. Vägtrafiken står för en global såvälsom lokal miljöpåverkan. som koldioxidut-släppen påverkar det globala klimatet med efterföl-jande konsekvenser, lider en stor mängd människorav buller, allergier till följd av luftföroreningar, tra-fikolyckor och intrång i boendemiljö till följdav vägtrafiken. Detta är i längden såväl socialt somekologiskt ohållbart. trafikpolitik syftartill att minska såväl användningen av vägfordon somtransportmedel som att effektivisera den vägtrafiksom trots allt är nödvändig genom att marknadenutvecklar alltmer bränslesnåla fordon och alternativadrivmedel. Vägen dit är lång, men inte omöjlig.Vi anser att det svenska vägnätet i huvudsak redanär tillräckligt utbyggt och föreslår i stället att medeluteslutande satsas på miljö- och trafiksäkerhetsåtgär-der, på reinvesteringar i de delar av vägnätet som inteär asfalterade samt på förstärkning av vägar med hårdbelastning.Miljöpartiet förordar generellt sett inte stråktän-kandet och avvisar i huvudsak investeringar i dennaanda. förslag till väginvesteringar inomram är en kraftig nedskärning, , i förhållande tillregeringens förslag.Dock föreslås att regionerna i samverkan medVägverket skall kunna disponera medel ur det regio-nala självplaneringsanslag som vi tidigare föreslagittill mindre trafiksäkerhets- och miljöförbättrandeåtgärder på statliga vägar inom det egna länet. Dettaanslag skall dock inte användas som en ersättning förnedskärningen rakt av, utan endast beviljas i vissafall.För närvarande arbetar en särskild utredare meduppdraget att lämna ett förslag till lagstiftning förmiljöstyrande vägavgifter i tätort. Utgångspunkter förarbetet är att avgiftssystemet skall vara till gagn förmiljö och framkomlighet samt att lagstiftningen skallvara så utformad att vägavgifterna kan införas ochförändras genom respektive kommuns beslut.Vi ser positivt på det arbete som regeringen initie-rat och välkomnar regeringens skrivning i budgetpro-positionen om att man kommer att överväga de för-slag som den särskilde utredaren lämnar för att, omkommuner så begär, kunna gå vidare i frågan.Det är angeläget att arbetet bedrivs skyndsamt ochatt regeringen återkommer med lagförslag ochförslag om hur den tekniska utvecklingen av sådanaavgiftssystem kan stödjas. Vi instämmer i att berördakommuner och regioner skall ta slutlig ställning tillom och hur avgiftssystemen skall införas. Regelver-ket bör vara så öppet som möjligt så att olika tekniskalösningar - vägtullar, elektroniska debiteringssystemm.m. Avgifterna bör kunna användasäven för satsningar på kollektivtrafik.För att uppnå målen om ett långsiktigt hållbarttransportsystem är det nödvändigt att så mycket trafiksom möjligt förs över till det transportslag som ärminst miljöbelastande, nämligen järnvägen. Det kanske dels genom att järnvägens ekonomiska konkur-renskraft förstärks i förhållande till andra trafikslag,dels genom en snabbare utbyggnad av en konkur-renskraftig infrastruktur för järnvägen.Järnvägens grundläggande infrastruktur, som tillstora delar är , försummades kraftigtunder några decennier från framtill 80-talet. har dock en kraftig ochvälkommen satsning skett på en modernisering avjärnvägsnät och rullande material, främst för snabbinterregional persontrafik och länstrafik. finns deten stor risk att den satsningen kommer av sig.Riksdagen har, som svar på infrastrukturproposi-tionen 1996, beslutat att fastställa en ram för natio-nella järnvägsinvesteringar på endast 36 miljarderkronor för . Det innebärnästan en halvering av de senaste årens investerings-takt på järnvägsområdet. anser i stället attinvesteringsramen för nationella järnvägsinvestering-ar bör vara för denna period.För att stärka godstrafikens konkurrenskraft be-hövs omfattande investeringar som stärker kapacite-ten bl.a. i det stora nord-sydliga huvudstråket genomSverige.Det kräver bl.a. fler mötes- och förbigångsspår,höjda axellaster, ökade lastprofiler, förbättrad kraft-försörjning och förbättrade tågledningssystem. På siktbör ambitionen vara att renodla vissa linjer för gods-trafik genom att skapa andra alternativ för den snabbapersontrafiken.Vi föreslår också en satsning på det s.k. kapilläranätet i form av hamn- och industrispår, terminaler ochomlastningsstationer samt en utbyggnad av systemför logistik och transportinformatik.På personsidan måste målet vara att komma ned irestider för de flesta relationer mel-lan större städer i södra och . Då kantåget på allvar ta upp konkurrensen med flyget ochbilarna.Flyget har expanderat kraftigt under senare tid.Det är ett mycket allvarligt hot mot miljön. Flyget ärdet sämsta färdmedlet vad gäller energiförbrukningper passagerare, och det orsakar också stora buller-problem. Det omfattande flygresande som i förstahand västvärlden svarar för måste starkt ifrågasättasfrån både energi- och miljösynpunkt och med hänsyntill den globala fördelningen.Beträffande övergripande mål för Luftfartsverketsverksamhet är det av miljö- och hälsoskäl mycketviktigt att inte ges i uppdrag att ökaflygtrafiken i och över i nämnvärd utsträck-ning.Regeringen skriver i budgetpropositionen för1999 att ny flygkapacitet, utöver tredje landningsba-nan på , kan komma att behövas i innan avtalet om flygtrafik på Brom-ma går ut år 2011.Miljöpartiets bestämda uppfattning är att flygka-paciteten i och i i stortär fullt tillräcklig för att klara de funktioner där flyg-trafik är nödvändig. Vi avser motverka ytterligareutbyggnad av flygkapaciteten. Vi har tidigare föresla-git en snabb avveckling av , då denligger alldeles för nära bebyggelse och därmed är hälsorisk och miljöstörning.Enligt vår mening finns det en stor potential inomsjöfarten för mycket miljövänliga transporter, i taktmed tillämpande av ny teknik. Vi har således enmycket positiv grundinställning till svensk sjöfart ochmenar att regeringen inom ramen för det internatio-nella arbetet bör verka för att stärka den svenskasjöfartsnäringens konkurrenskraft.Vi delar regeringens bedömning att trenden vadgäller utflaggning av svenska fartyg måste brytas ochatt det sjöfartspolitiska beslutet måste förstärkas föratt nå detta syfte, speciellt mot bakgrund av att flerastarka sjöfartsnationer inom EU förstärkt sitt stöd tillsjöfarten. Det förslag till förstärkning av det sjöfart-spolitiska beslutet som regeringen presenterade ibudgetpropositionen fick hård kritik från sjöarbets-marknadens parter. T.o.m. att regeringen skulle ändra sitt förslag.Vår roll i det läget tydliggjordes via den skrivningi vår partimotion där vi sade följande: "Skulle denväg som regeringen föreslår inte visa sig framkomligär öppet för diskussioner i trafikutskottetom alternativa lösningar. "behövdes inte detta eftersom vi kunde föra di-rekta förhandlingar med regeringen och trycka på omett ändrat förslag, vilket ledde till att regeringen,, och sjöarbetsmarknadensparter kunde enas om utformningen av det statligastödet till sjöfarten.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag har bara en enkel liten fråga tillMikael . Han talade väl om miljöanpassadtrafik, och jag tror att vi är överens i sak om väldigtmycket. Men det som förbryllar mig är att Miljöparti-et inte kan stödja vårt förslag i trafikutskottet om attnu också fullfölja snabbtågssatsningarna enligt tidiga-re intentioner.Med regeringens förslag är det stor risk att depengar som har satsats på att snabbtågsanpassa stam-banan genom södra inland i princip ärbortkastade pengar, vilket de ju är om man inte ocksåkör snabbtågen på denna rustade bana.Jag skulle gärna vilja ha besked om varför Miljö-partiet i det här fallet väljer att stödja regeringen,vilket kommer att innebära mindre järnvägstrafik ochmera bilar i södra inland.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Jag anser inte att det är riksdagensuppgift att gå in och detaljreglera vilken typ av trafiksom skall gå på respektive järnväg. Det är upp till deregionala myndigheterna att bedöma detta.Anf. 21 () replik:Fru talman! Det var väl ändå att ta i: att kallasnabbtågstrafik i en strategisk del av landet för endetaljfråga. Här har faktiskt sagt - det varegentligen det enda stora löftet i den regionalpolitiskapropositionen från regeringen - att man skulletidigarelägga snabbtågsanpassningen av stambanan isödra inland. Då är det väldigt angelägetatt fullfölja. måste nu tala om att det ärangeläget att det blir snabbtåg och inte upphandlingav, ursäkta uttrycket, mjölktåg eller någonting i denstilen på den här bandelen.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! roll är ju att ge möjlighe-ter till en infrastruktur där sådana tåg som efterfrågar kan framföras. Detta har vi i riksda-gen sett till att göra.Anf. 23 () replik:Fru talman! I likhet med kännerjag förvåning över den ihåliga hållning som Miljö-partiet nu i egenskap av regeringens uppbackare har iförhållandet mellan sina visioner och mål och detman nu ändå ställer upp på.Mikael talar om mål och medel i ba-lans. Ja, målen om t.ex. bränslesnåla bilar kan välhela kammaren ställa upp på. Men är avsikten fortfa-rande att ha dramatiska bensinskattehöjningar i mil-jardklassen av tvåsiffriga tal? Statsmakterna överbe-skattar ju redan nu bilismen. Då undrar jag - det kanvara symtomatiskt att undvek denfrågan - hur man förhåller sig till att lägga ytterligarekostnader på livsnödvändiga transporter.Sedan valde uttrycket "minstmiljöbelastande". Då är det oerhört förvånande attMiljöpartiet inte kan vara med och stödja det som harlagts fram i två motioner och följts upp i reservation 3när det gäller cykelfrågorna, för det är väl lite miljö-belastande om något.Anf. 24 () re-plik:Fru talman! Vad avser bensinskattehöjningen ärdet självklart att den skall ske . Vi har föresla-git en sikt . Det innebär att industrin har möj-lighet att anpassa sig och framställa bensinsnålaremotorer än . Det är syftet, och det skallklaras av långsiktigt. Det tror vi också att industrinkommer att klara. Därför kommer inte heller bensins-kattehöjningen att slå så hårt. Bensinpriset blir ju dålägre per mil, eftersom vi kommer mycket längre än idagsläget.Anf. 25 () replik:Fru talman! väljer uttrycket"" när det gäller bensinskattehöjningarna. Detskulle vara intressant att veta hur lång den siktsträck-an är för del. Höjningen av bensinprisetmed är alltså villkorad till när bilindustrinhar kommit fram med bränslesnåla bilar. Skall dettolkas så, eller ligger det något försåtligt i MikaelJohanssons svar?Sedan undvek han självfallet, som jag nu ser det,frågan om det som är minst miljöbelastande och var-för man inte vill ställa upp på de motioner som kräverett främjande av cykeltrafiken.Anf. 26 () replik:Fru talman! I mitt inlägg sade jag vad gällerbensinskattehöjningen. Jag kallar det . Jagsade det om båda sakerna.Vad det sedan gäller cykeltrafiken pågår det ettarbete. Detta har också utskottet noterat, och manavvaktar det arbetet. Därför finns det ingen anledningatt yrka bifall till den motionen. Jag troratt det kan visa sig att vi gemensamt kan tycka att deåtgärder som föreslås är alldeles utmärkta. Vi villockså gynna cykeltrafiken.Anf. 27 () replik:Fru talman! En partikamrat till i min hemkommun sagt följande: Vi i Miljöpartietär för nya järnvägar oavsett var de byggs.Nu skall jag inte lasta med and-ra partikamraters uttalanden, men detta är ungefär vadMiljöpartiet ofta framhåller. Man vill ha mer sats-ningar på järnväg. Detta sade också sitt anförande.Då undrar jag: Varför ställer inte upppå att förbättra framtid? Vad vi begär iutskottet och här i kammaren är att man skall utredaen överföring av bandelarna mellan ochMora till , tillsammans med vissatvärleder, samt en upprustning av några andra delarav järnvägen. Varför kommenterar intedetta, och varför ställer man inte upp?Anf. 28 () re-plik:Fru talman!