prot · GL0961 · 1998-02-04 00:00:00 — Det finns ingen anledningatt nu ytterligare skärpa denna lagstiftning.Centern reserverar sig och vill ha mer lokalt infly-tande på planeringen. Reservationen kan förefallamärklig, då all planerings sker lokalt. En-ligt PBL skall kommunen inhämta medborgarnassynpunkter i all planering. Vad avser både översikts-planer och detaljplaner kan och bör kommunen gå utoch efterhöra synpunkter och åsikter redan i pro-gramskedet. Då kan olika lokala engagemang fångasupp. Detta är viktigt för förankring och förståelse förall planering. De som berörs måste kännasig delaktiga. PBL behöver inte ändras för att åstad-komma detta.En reservation tar upp de handikappades delta-gande i planeringen. Det är naturligtvis en självklarhetatt de handikappades synpunkter skall beaktas i allplanering. Enligt den lagändring som trädde i kraftden skall detta ske i både översiktsplanoch detaljplan. Dessutom skall kommunala tillgäng-lighetsprogram upprättas och bör ingå i översiktspla-neringen. De kan också upprättas separat. Handikap-porganisationerna och handikappråd är självfalletaktiva parter vid utarbetande av dessa program. Han-dikappfrågorna har med detta den tyngd som efterly-ses i reservationen.Barnsäkerheten tas upp i en reservation. Barnenssäkerhet sätter vi alla högt. Detta är en självklarhet.Skärpta säkerhetskrav gäller för fastigheter byggdaefter . I det fastighetsbestånd som byggdes föredetta år gäller inte de skärpta barnsäkerhetskraven. Ivalet mellan tvingande lagstiftning i detta äldre be-stånd och intensifierad information valde utskottsma-joriteten och förra det senare.Detta gavs regeringen till känna. Regeringen ochBoverket arbetar nu med detta.Genom att göra fastighetsägare, föräldrar och öv-riga boende medvetna om vad som erfordras för enökad barnsäkerhet kan förbättringar åstadkommas.Barn är speciellt utsatta för olycksrisker. De har intesamma insikter och förmåga som vuxna att skyddasig. har gett ut en rad goda exempel på hurman kan utforma barnsäkerhet. SABO-företagen harmed barnsäkerheten i sina besiktningsprotokoll förlägenheter. Jag menar att vi med dessa breddade in-formationsinsatser gett frågan om barnsäkerhet enfortsatt hög prioritet.Moderaterna, i en reservation frånta kommunerna deras möjlig-het att reglera handeln med skrymmande varor ochlivsmedel. Denna fråga har debatterats flitigt här ikammaren sedan PBL infördes . Borttagandet avdenna rättighet för kommunerna var en av stora frågor. Det skulle ge billigare livsmedel.Att det påtagligt ledde till sämre miljö och innebarförsämring för icke bilburna konsumenter var ingetsom bekymrade den riksdagsmajoritet som stöddeborttagandet av denna kommunala rättighet. Sammabristande intresse för miljöfrågor och icke bilburnakonsumenters inköp präglar reservanterna idenna fråga. Vi värnar både om miljön och om desvaga konsumenternas intresse.Ett slopande av denna lagregel skulle gynnafrämst bilburna kunder. Förlorarna blir kunder utanbil, framför allt äldre människor. De får se sina när-butiker läggas ned till förmån för mer perifert belägnabutiker. De tvingas använda sig av kommunens hem-tjänst och färdtjänst för att uträtta ärenden som detidigare själva kunde göra. Kommunernas kostnaderskulle därmed öka.Kommunerna skulle också få ta hand om parke-ringsproblem i många fall. Vid en enkät svarade 65 %av kommunerna att de vill ha möjlighet att regleradenna typ av handel. i har forskati frågan och konstaterat att det inte är konsumenternasbästa som styr mot externa etableringar. Stöld avköpkraft var det starkaste motivet. Lokaliseringensmiljöpåverkan hade i de flesta fall ej utretts. Biltrafikoch miljöbelastning ökade med mellan och1 200 %.För att kommunerna skall få använda detta lagrumkrävs skäl av betydande vikt. Kommunen skall uppvi-sa sådana skäl. Detta kan ske i någon form av utred-ning och bör behandlas i översiktsplanen. Jag villäven erinra om en artikel i tidningen . Artikeln handlade om Ös-tersund där kommunpolitikerna inte tillåtit externahandelsetableringar utan i stället koncentrerat handelntill centrum. Det har givit ett levande centrum medlåga matpriser. De kloka Östersundspolitikerna villbygga ett samhälle för alla, inte bara för några.Moderaterna vill ha ett i det närmaste fritt byg-gande på landsbygden, en glesbebyggelserätt. Kom-munerna skall inte få lägga sig i. Markägaren skallavgöra var det skall byggas och vem som skall fåbygga. Besluten över samhällsutvecklingen skulleflyttas från kommunerna till privata markägare. Dettaföreslogs av PBL-utredare 1994 och utsattes fören svidande kritik.Nej, något sådant byggande skall vi inte ha. Marksom ianspråktas för bebyggelse får anses ianspråkta-gen . Därför skall lokalisering av be-byggelse självfallet prövas av kommunpolitikerna.Slutligen gör utskottet ett tillkännagivande omtilläggsavgift till regeringen. Före varbyggnadsnämnden skyldig att anmäla frågor omtilläggsavgift till åklagare som skulle föra det allmän-nas talan vid domstol. Lagändringen 1994 innebar attåklagarna skulle befrias från denna uppgift. fick anmälningsplikt till allmän domstoli dessa frågor. Emellertid har lagen kommit att uppfat-tas så att byggnadsnämnderna själva kan avgöra omärendet skall anmälas till domstol eller ej. Regeringenbör utreda detta och återkomma till i frå-gan. Regeringen bör också undersöka om det intevore mera lämpligt att dessa avgifter tillföll kommu-nen och inte som staten. Det skulle ge kommu-nerna ett bättre incitament att ingripa.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationerna.Anf. 141 () replik:Fru talman! Först till frågan om tillgängligheten iden byggda miljön för funktionshindrade. Det gälleratt avhjälpa enkla hinder. Jag vill då fråga RuneEvensson: Varför står det inget i betänkandet om attarbetskraftskostnaderna i princip är noll från sam-hällsekonomisk synpunkt och om att kostnaderna blirmycket lägre om de ingår i det periodiska underhålletoch är planerade? Det är därför som lagstiftningen ärså viktig. Detta skall fixas fram till år 2005.Handikappanpassningsprogram bör upprättas, stårdet. Frågan är i vilken omfattning det sker. Och varförär det inte obligatoriskt?Till sist: När skall vi få se FN:s standardreglerförverkligade i - de regler som vi ratificerade1995? Är det inte dags att komma till ett beslut i denfrågan? Det finns ju färdiga förslag enligt den lagråds-remiss som drogs tillbaka.Anf. 142 () replik:Fru talman! tog upp några frågor isitt inledningsanförande och ställde några frågor nuockså. En av de frågor som han tar upp handlar om defunktionshindrade. beslutade den 1 juni1996 att frågan skall bevakas både i översiktplan ochi detaljplan och att kommunerna skall upprätta till-gänglighetprogram. frågade varför deinte är obligatoriska. De är obligatoriska och skallupprättas antingen i samband med översiktsplaneneller i ett separat program. Det är väldigt viktigt attdetta sker. Jag tror att detta sker ute i alla kommuner,där både handikappråd och handikapporganisationerär med som remissinstanser. Det är viktigt att dettafungerar. Skulle det inte göra det, är vi självfalletberedda att ta upp frågan till diskussion igen.Owe tar också upp att det skall finnas ensärskild barnansvarig tjänsteman i kommunerna. Jagvill påstå att de människor som sköter kommunalplanering i byggnadsnämnder, kommunstyrelser ochpå andra håll naturligtvis är skyldiga att ta hänsyn tillalla i planeringen. Man kan inte ha särskilda männi-skor som har ansvar för barnen. Skall någon då haansvar för de gamla och någon annan ha ansvar för desjuka osv.? Det fungerar inte så, utan det måste finnasnågon som har ett totalt ansvar.Anf. 143 () replik:Fru talman! Det är bra att det händer saker, menom vi inte får till stånd den här lagstiftningen, som ärså önskvärd och efterlängtad, får vi inte fart på handi-kappanpassningen. Det är jag helt övertygad om.Jag tänkte också gå in på detta med barnsäkerhets-frågorna. När frågan var uppe förra gången sade RuneEvensson att det är familjerna som skall se till attbarnen mår bra och att samhället runt om fungerar.Den här gången skall det vara en del av den politiskaprocessen, och det kanske är en framgång. Men påvilket sätt och hur bevakas barnsäkerhetsfrågorna iden politiska processen?Jag tror faktiskt på den norska modellen. Det be-hövs någon som särskilt bevakar barnens frågor ochintressen i kommunerna. Det skall inte behöva ledatill extra kostnader, och det skall inte behöva varakrångligt utan vara ett tillskott - en kunskapsbank, enrådgivning. Det skall ju finnas energirådgivare ikommunerna , , för att få fart påenergiomställningen. Det gäller att få fart på omställ-ningen i barnens värld också.Sedan vill jag komma till det som har med lag-stiftningen att göra. Detta är faktiskt delvis en klass-fråga, eftersom barnsäkerheten i miljonprogramområ-dena är betydligt sämre än i andra miljöer där barnenfinns och verkar. Varför skall det vara så? Varförskall inte alla barn behandlas lika i det sammanhang-et? Detta måste vi faktiskt göra någonting åt, RuneEvensson.Anf. 144 () replik:Fru talman! gjorde ett till-kännagivande när det gällde barnsäkerheten. Vi hadedå att välja mellan att gå fram med en tvingande lag-stiftning avseende de hus som är byggda före 1973eller att satsa på en upplysningskampanj. Vi valdeefter mycket diskussioner det . Det gäller att göra alla människor som bor iolika typer av bostäder medvetna om hur detta skallfungera. gör ett väldigt bra arbete i dettasammanhang genom att ge ut rådgivande böcker ochannat. Även propagerarför barnsäkerhet utöver det som gör, som jagtalade om tidigare.Owe har en benägenhet att tycka att detskall finnas en människa som har ansvar för barnenoch en människa som har ansvar för kvinnor. Hanföreslår i en annan reservation att man i all planeringskall ha speciella remissomgångar till kvinnoorgani-sationer ute i kommunerna. Politikerna måste ju ta etthelhetsansvar, som jag sade tidigare. En politiker kaninte bara ensidigt snegla på en grupp utan måste själv-fallet ta hänsyn till helheten. Sedan har det, tack ochlov, skett en stor ökning av antalet kvinnor i kommu-nala organ, så kvinnornas frågor kommer fram påett betydligt bättre sätt i all planering.Anf. 145 () replik:Fru talman! När det gäller etablering av handeloch frågan om handelshinder kan jag också hänvisatill undersökningar. De talar ett litet annat språk än desom ville göra gällande.Ett antal kommuner har svarat på Kommunför-bundets enkät om hur lagändringen 1992 har slagit. I36 kommuner har den lett till nya butiksetableringar,endast i 22 kommuner till nedläggningar. På fråganom lagändringen har medfört ökade kostnader föräldre och handikappade var svaret att så varit fallet iendast 10 kommuner, medan man i 115 kommunerinte har märkt av några ökade kostnader. Sedan är detriktigt, som säger, att kommunernatrots detta ändå gärna vill ha möjlighet att styra eta-bleringarna. Men det ser jag faktiskt mer som ettutslag av att väldigt många av dessa kommuner varsocialdemokratiskt styrda under den aktuella mandat-perioden. Andra undersökningar visar att det inte harvarit några negativa verkningar av lagändringen. Såjag undrar: Vilket är egentligen motivet, utöver dettaatt man av rent ideologiska skäl vill ha ett större infly-tande över etableringarna?Anf. 146 () replik:Fru talman! Vi vill ge kommunerna detta redskap,som vi ser det, att avgöra i de fall då det är fråga omexterna etableringar och då man kan riskera att när-butiker läggs ned. Det kanske handlar om områdendär det bor många äldre människor som kan klara sigsjälva och klarar sina dagliga inköp men som, ombutiken läggs ned, tvingas låta andra sköta inköpen -kommunen eller vem det nu kan vara.Jag har inte samma övertro på marknaden somPeter har, att den fixar allt. Vad vivärnar om är de utsatta grupperna. Det är också frågaom miljön, som tar väldigt mycket stryk av de externaetableringarna.Jag litar på våra kommunpolitiker och tror att deär alldeles utmärkt skickade att klara detta. Eftersomtvå tredjedelar av kommunerna vill ha denna möjlig-het pekar allt på att beslutet var riktigt.En annan fråga som togupp i sitt inledningsanförande gällde en glesbebyggel-serätt. Man blir nästan mörkrädd när man hör argu-menteringen. Sådana tankegångar är att ta många,många steg tillbaka till tidigt sekel. Enligt förslagetskulle det vara fritt fram att bygga utanför en samladbebyggelse, vilket betyder hela landsbygden. Detskulle alltså avgöras av markägare var man skulle fåbygga. har vi naturresurslagen som talar om varman inte får göra si och var man inte får göra så. skall spara stora områden som har stora natur-och kulturvärden är ingenting som bekymrar modera-terna, utan vill någon bygga så skall han självfalletbygga. Den enda begränsningen som finns är att detskall ske utanför samlad bebyggelse. Det är ändåskönt att är ensamma om denna uppfatt-ning.Anf. 147 () replik:Fru talman! Utifrån socialistisk ideologi vore detsäkert ett steg tillbaka om kommunen skulle frånhän-da sig ett verktyg för att styra, ställa, planera ochbesluta över folks väl och ve, men så är det inte enligtmoderat ideologi.Vad vi menar är att samhället inte behöver från-hända sig allt inflytande, därför att om det skullefinnas starka skäl skulle samhället mycket väl kunnalägga fram en plan över det område på vilket man inteville ha en bebyggelse och därigenom hindra bebyg-gelse. Men tanken är trots allt att ge den enskildeindividen, som vill bosätta sig i eller kanske bo kvar isin hembygd, en möjlighet att på sin egen mark byggasig ett hus. Det skall vara en huvudregel. Sedan finnsdet som sagt ändå möjligheter för samhället att ingri-pa om det skulle störa natur- och kulturmiljö på ettpåtagligt sätt.När det gäller det andra som vi har diskuterat,handelsändamålet, så ser vi ju faktiskt också ettintressant fenomen, nämligen att människor börjarflytta in till stadskärnorna igen. Handeln i stadskär-norna kommer på det viset kanske att stärkas på siktoch därigenom också utgöra en stark konkurrent tillde stormarknader som vi ser växa upp. Jag är fortfa-rande inte övertygad när det gäller varför man skalllägga sig i detta och tro att man som politiker bättrekan optimera utbud och efterfrågan på marknaden.Anf. 148 () replik:Fru talman! När det gäller glesbebyggelserätt ärdet ju faktiskt så att vi i riksdag har pekat utstora områden av som av olika anledningarskall skyddas på grund av sina värden. Detta är i en-lighet med 3 kap. naturresurslagen. Enligt 2 kap.handlar det om stora områden i kommunerna som isamråd med skall bevaras för framtiden.Allt det här vill och modera-terna bygga ut. Det skall inte finnas någon sådanplanering. Han säger att om man skall göra begräns-ningar skall man göra en detaljplan. Men man kaninte göra en detaljplan över halva kommunen. Det stårnämligen i PBL att en detaljplan skall ha en begrän-sad yta. Det är alltså en helt omöjlig situation.Jag skulle också vilja ta upp pressmed-delande som kom ut . Där står detatt i , där bor, planerasför närvarande tio stora externa handelscentrum.Omgivande kommuner vilkas handel påverkas har iflera fall reagerat mot nyetableringen. Tvärs översundet har danskarna satt stopp för en sådan utveck-ling. De satsar i stället på sina städer och byar. anser att kommunerna bör avkrävas en utökadkonsekvensanalys som skall gälla påverkan av trafik,miljö och tillgänglighet för olika grupper. Det ärprecis de motiv som vi har haft för att göra den härplanändringen. Och endaord i den här frågan är: Låt marknaden sköta detta.Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Vi liberaler sätter den enskilde med-borgaren i centrum. För oss är det därför naturligt atttala om de enskilda konsumenternas rättigheter. FörRune däremot, är det tydligen naturligt atttala om kommunens rättigheter att t.ex. reglera han-delsetableringen. sade att det är poli-tikerna i som har valt att bygga de häraffärerna.Rune talar om att han litar på kommun-politikerna. Vi liberaler litar framför allt på att denenskilda individen lyfter fram nya idéer. Vi tyckerinte att man bör lagreglera saker som marknaden kanklara av. Det här tror jag är väsentligt. Jag tror att detkarakteriserar skillnaden mellan våra partier. Jagvidhåller alltså att konkurrensen är till gagn för kon-sumenten och yrkar bifall till reservation 9.Det var en sak som jag dock måste fråga RuneEvensson om. Han sade att motivet för de flesta eta-bleringarna var stöld av köpkraft och inte att gagnakonsumenten om jag uppfattade det rätt. Jag undrar:Vad innebär det här med stöld av köpkraft?Anf. 150 () replik:Fru talman! Stöld av köpkraft innebär att man ex-ternt etablerar en butik på så sätt att man kan stjälaköpkraft från andra kommuner eller andra områden.Det är det som tydligen pågår i nu och somBoverket reagerar mot.När det gäller det här med handelsändamål sadeFremling i sitt inledningsanförande att konsumenter-nas efterfrågan skall styra. Då undrar jag bara: Trorverkligen Fremling att de gamla och sjuka, människorsom inte har bil, människor som är handikappade, kanpåverka marknaden så att deras närbutik inte läggsned? Jag tror inte på den argumentatio-nen.Jag vill säga en sak till. liberalerna ta-lar sig väldigt varma i fråga om buller. Man skallsänka bullernivåer, få tystare bostadsområden ochannat. Men det är mycket märkligt, för harlagt fram en motion till riksdag som går iprecis rakt motsatt riktning. är det tillåtet med55 dB (A) på utsidan av en bostadsvägg. Men Folk-partiet föreslår att det skall gälla i genomsnitt på etthus. Det betyder att man på den sida som vätter motbullerkällan kan få ha , och på baksidan kanman få ha . Då blir genomsnittet - alltsådet som gäller . Det skulle alltså innebära enbetydande försämring i bullerhänseende på all bebyg-gelse i om man skulle följa idé.Som tur är avslår vi sådana dumma motioner i utskot-tet.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Den här tekniska frågan om bullretkan jag inte besvara. Jag skulle behöva studera frågannärmare innan jag kan ge en förklaring.Jag vill kommentera min fråga om det här medstöld av köpkraft. Jag tycker att man använder ordet"stöld" när det är något som är oschyst. Det som RuneEvensson beskriver är ju fråga om konkurrens. Denkonkurrensen leder till att konsumenterna sammanta-get väljer det alternativ som de upplever som bäst. Jagtycker därför inte att begreppet "stöld av köpkraft" ärsärskilt relevant när det gäller en konkurrens som skerinom lagens ram.Rune frågade mig också om huruvidanärbutiker kan bli kvar till gagn för äldre som inte harbil osv. Det är klart att det är ett problem i vilken månbutiker kan bli kvar. Men de kan knappast heller blikvar med hjälp av kommunens beslut. Om man intekan få tillräckligt många att gå och handla i de härbutikerna så kommer de ändå inte att bli kvar.Jag är övertygad om att det bl.a. handlar om kor-rekt satta bilskatter. Det här blir litet långt, men för attvärna om miljön måste även skatterna på bilismenvara rätt satta. Har vi inte korrekt satt beskattning påbilismen så kommer vi ju att få en felaktig total kon-sumtion av bilresande. Men om vi politiker klarar avatt ge rätt ramar så behöver man inte gå in och ha denhär typen av kommunala beslut om handelsetablering.Anf. 152 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 5 under mom. 6. I den reservationen harjag påtalat att det behövs lagändringar som gör detmöjligt att lyfta fram närmiljön och ge människormöjligheter påverka denna. Det finns ett ökatintresse bland befolkningen för att vara med och for-ma sin lokala miljö, sin närmiljö. Det gäller att utfor-ma sin boendemiljö. Det handlar även om att andrafrågor kan beaktas lokalt i närmiljön, t.ex. energi- ochkretsloppslösningen.Gemensamt är att man vill värna sin stadsdel, sittkvarter eller sin bygd. Denna utveckling sker samti-digt som många kommuner lämnar ifrån sig vissauppgifter till lokala organisationer. Det växer paral-lellt fram förutsättningar för en lokal beslutsnivå.Detta tycker jag är en utveckling av demokratin somvi bör värna. Vi bör fortsätta att utveckla det här. Jagvill alltså yrka bifall till reservation 5.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )12 § betänkande 1997/98:BoU6VindkraftAnf. 153 INGA ():Fru talman! Uppenbart är att uppförande av vind-kraftverk runt om i väckt väldigt många frå-gor. Inte minst på och har fastighets-ägare haft många och långa diskussioner och kontak-ter med anledning av att bygglov givits för uppföran-de av vindmöllor.Genom att läsa tidningar från andra delar av landethar jag kunnat konstatera att debatten också där harvarit livlig. Från Bohusläns kustkanter till skånskakustkommuner som , , ochYstad har tidningsrubrikerna varit beskrivande.I Bohuslänningen kundeman läsa: "front mot vinkraftsplaner". I det härfallet rör det sig om ett samordnat motstånd mot vind-kraft längs den unika . Man skriver: "Viär i princip inte emot vindkraftverk. Men vem somhelst skall inte få bygga vindkraftverk hur som helst! "Befolkningen menar alltså att den inte vill vara medom en fullständigt planlös utbyggnad. "Kommunen överklagar vindkraftverk i ".Så stod det i i år.Skurups kommun vill helt enkelt att kammarrättenavvaktar med sitt beslut så att en övergripande kart-läggning över lämpliga områden för vindkraft hinnsmed innan nya ställningstaganden görs om uppföran-de av vindkraftverk i kommunen. En sådan kartlägg-ning tar naturligtvis tid och måste ges tid om allaberörda skall kunna komma till tals.Även i min egen kommun, , har manöverklagat. I det här fallet är det fråga om ett länssty-relsebeslut som har överklagats till . kon-staterar i sitt svar att det är viktigt att utbyggnad avvindkraftverk föregås av en noggrann kommunalplanering genom översikts- och/eller detaljplaner.Man säger vidare att ett stort antal överklagningsä-renden som har kommit in och som gäller vindkrafts-frågor brister i just detta avseende.Fru talman! Vi moderater anser att markägarelängs kuster och sjöar själva måste få påverka vadmarken används till. Precis som det borde vara möj-ligt att upplåta mark för småhus, bör markägare ocksåkunna upplåta mark för vinkraftverk. Ett generelltbyggförbud mot all vindkraft i goda vindlägen vorelika dumt som dagens generella byggförbud längskuster och sjöar. Men det är också viktigt att allt byg-gande, även uppförande av vindkraftverk, sker medhänsyn till omkringboende, natur- och kulturmiljön.Vindkraft innebär liksom exempelvis vattenkraftstora ingrepp i naturen. Detta har dock inte hindratoss i från att bygga ut vattenkraften. Däremotfinns det ett fungerande regelverk som sätter snävagränser för vidare vattenkraftsutbyggnad. För fleraviktiga områden har det skapats ett absolut skydd motutbyggnad. Jag menar att också fungerande reglerskulle kunna skapas för byggande av vindkraftverk.Dagens regler för etablering av vindkraft har sinutgångspunkt i plan- och bygglagens, naturresursla-gens och miljöskyddslagens olika kapitel och paragra-fer. Men frågan är i vilken ordning handläggning ochhantering skall ske och hur dessa paragrafer skallanvändas. Några klara och tydliga föreskrifter finnsenligt min uppfattning inte. Regeringens ansvarigamyndigheter, bl.a. länsstyrelserna och , haruppenbarligen inte tänkt igenom saken ordentligt.Men så blir det kanske när statsmakterna medelstsubventioner vill forcera förverkligandet av sin poli-tik.Att frågan om etablering av vindkraft är komplice-rad råder det inget tvivel om i utskottet. Regeringenhar nu uppenbarligen också insett frågans vikt ochallvar genom att tillsätta en utredning om lokaliseringav vindkraftverk. Motionerna som utskottet har haftatt behandla tar upp frågan utifrån vitt skilda aspekter.Att inte vara återhållande eller att vara restriktiv. Åena sidan att underlätta utbyggnaden av vindkraftenoch å andra sidan att väga in natur- och kulturmiljö-värden i bedömningen.Jag vill här peka på några angelägna frågor för ut-redningen att särskilt överväga, vilka också tas upp ide moderata motionerna.