prot · GM0931 · 1998-12-08 00:00:00 — Jag vill bara informera , eftersom hon inte verkar vara medveten omdet, om att jag är en fri människa och att Vänsterpar-tiet också är ett fritt, demokratiskt parti.Det intressanta, tycker jag, i det som diskussionenändå handlar om är att ni i det moderata förslaget tillkulturbudget faktiskt inskränker den frihet som niannars pratar så väl om.Anf. 68 ():Fru talman! Regeringen konstaterar i propositio-nen att teater, dans och musik styrs av många olikafaktorer. Det handlar om medborgarnas privatekono-mi, om konkurrensen från andra fritidsaktiviteter ochinte minst om regionala och lokala initiativ. Mankonstaterar att de statliga insatserna är enpådrivande kraft. Alla internationella erfarenheterpekar på att det behövs ett omfattande offentligt stödför att alla medborgare skall kunna erbjudas ett kva-litetsutbud av teater, dans och musik.Jag skall peka på några viktiga områden, och jagbörjar med Riksteatern.Både antalet föreställningar och antalet besökarevisar här en positiv utveckling. Genom den omorga-nisation som har skett får större möjlig-heter att anpassa sig till de regionala förutsättningar-na. Jag vill också peka på uppdrag attsamarbeta med Forum för världskultur vid SödraTeatern i Stockholm.I utskottets betänkande avstyrks en motion omden finskspråkiga teaterverksamheten. I motionenföreslogs att bidraget skulle föras över från Rikstea-tern till . Utskottet säger nej till förslagetmed hänvisning till att har lång erfarenhetav finskspråkig teaterverksamhet och att ett kontakt-nät är uppbyggt.Jag vill understryka vikten av att kontakterna ochsamarbetet ytterligare stärks. Jag vill också instämmai vad utskottet skriver om vikten av att ett fungerandekontaktnät snabbt byggs upp inom den sverigefinskabefolkningen.Riksteatern har en viktig uppgift för en vital tea-terverksamhet i hela landet. Detsamma gäller Riks-konserter på musikens område.Moderaterna upprepar sitt krav på kraftiga ned-skärningar, på 129 miljoner totalt för ochRikskonserter. Det är bara att konstatera att modera-terna skiljer ut sig även på det området. Nedskärning-arna är ledmotivet. motiv för neddrag-ningar, att den regionala teaterverksamheten harbyggts ut, är svagt. och Rikskonserterbehövs naturligtvis. Men det handlar kanske om mo-deraternas vanliga Stockholmsfixering.I några motioner föreslås en översyn av musik-verksamheten - detta bl.a. mot bakgrund av situatio-nen för länsmusiken. Det är en viktig fråga, men somutskottet påpekar kommer med en utvär-dering. Den får vi givetvis studera och dra slutsatserav.Det är glädjande för oss socialdemokrater att kul-turutskottet i betänkandet föreslår att i skall bli ett nationelltcentrum för folkmusik och folkdans. Institutet harredan en fungerande verksamhet och är inriktad på attföra denna del av kulturarvet vidare genom utbildningoch fortbildning av lärare och elever. I institutetsstyrelse ingår också representanter för många avorganisationerna inom folkmusiken från olika delarav landet. Därmed finns det förutsättningar för insti-tutet att spegla inte bara norra folkmusikutan goda möjligheter att centralt bli nationellt i denmeningen att det speglar folkmusik och dans från helalandet.Fru talman! Det finns många förnämliga institu-tioner i vårt land. En av dem är Drottningholmstea-tern. Det är en viktig och vital del av vårt kulturarv.Jag vill citera vad utskottet skriver: "Det bör vara ettnationellt intresse att både Operan och Drottning-holmsteatern kan bidra till att bevara, vårda ochfrämja den del av kulturarvet som utgörs av äldretiders opera- och balettkonst." Utskottet förutsätter attde i samråd med regeringen utarbetar lösningar förden fortsatta verksamheten vid Drottningholmstea-tern.Nya nationella uppdrag föreslås också i motioner.Det är i och för sig mycket fina verksamheter somlyfts fram i motionerna, men det är rimligt att vi nuser hur de pågående nationella uppdragen fungerarinnan vi satsar på ytterligare.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.I detta anförande instämde ().Anf. 69 () replik:Fru talman! Man känner sig nästan som gubben ilådan när man hoppar upp igen, men jag är tvungenatt korrigera en sak. Det är inte rätt att vi är ute efteratt lägga ned . Vad vi har sagt är att det ärväldigt väsentligt att finns kvar somkomplement på vissa områden där länsteatrar ochregionala teatrar inte kan åstadkomma samma saker.Det gäller på balettens område. Det behövs komple-ment på barnteaterområdet, Tyst teater osv. Det ärviktigt för de bitar, som inte de regionala teatrarnakan serva sitt område med, att finns kvareller ser till att detta kan ske. Det är inte så som Paa-vo Vallius framställer det hela. Dessutom är det vik-tigt, som vi också påpekat, att är den somansvarar för t.ex. finsk teater.Anf. 70 () replik:Fru talman! Om man tar 129 miljoner från Rikste-atern och Rikskonserter betyder det naturligtvis minskar anslaget för att producera och erbjudateaterverksamhet för olika grupper i samhället.Mångkulturell teaterverksamhet är nästan obefintlig,kan man säga. När det gäller teaterföreställningar påandra språk än finska av dem som talas i trorjag inte det finns någon som helst verksamhet. Påfinska finns endast barnteater. Mer än hälften av deföreställningarna är också på svenska. Där finns detsäkert mycket att göra. Det går inte att utveckla denverksamheten genom att minska anslaget till Rikste-atern.Anf. 71 () replik:Fru talman! Låt mig bara konstatera att det har ti-digare fastställts att tanken, när man började utlokali-sera vissa delar av , deras småensemblenoch etablerade länsteatrar, var att man därmed skulleavlöva det centralt. Det viktigaste för oss är inte attslå vakt om en organisation med stora anläggningar iHallunda. Det viktigaste är att man får teater för dethela. Då kan man göra det på ett helt annat sätt. Medde kompletterande uppgifter som den rest som skullevar kvar av kunde göra skulle man kunnafå ut mycket mer av teaterpengarna.Vi följer bara det som en gång alla var överensom, att när väl länsteatrarna var etablerade fanns detinte samma behov av den Riksteater som en gång på30-talet etablerades av . Då skulle detfinnas någonting annat i stället.Vad vi föreslår är inte alls något konstigt. Det ärbara den utveckling som man från början hade tänktsig.Anf. 72 () replik:Fru talman! Om det vore så väl att ha-de så mycket pengar så att dess verksamhet skullekunna utvecklas. Men har manminskat anslagen till . För två sedanhade vi s.k. Finska Riks där man egenproduceradeverksamhet i och där man kunde ge teaterfö-reställningar på finska ute i landet. finns inteden verksamheten kvar. Den verksamheten inomRiksteatern är avvecklad. Visst har anslagen minskattill , vilket också gjort att man fått av-veckla, som jag ser det, viktiga verksamheter.Anf. 73 () replik:Fru talman! Det är tur att det finns fler partier änMiljöpartiet som tror på kulturell tillväxt. Detta göratt står ensamma i omatt vilja avlöva Riksteatern.Jag är precis som väldigt glad överatt vi får gratulera , som blir vårt förstanationella folkmusikcentrum i . Jag har litesvårt att förstå att det inte står någonting i betänkan-det om och om nyckelharpan, dennyckelharpa som anses vara vårt svenska nationalin-strument.Nu vill jag fråga: Delar hans partivår uppfattning om att vi i skall gå vidare ochgöra precis som man har gjort i och i ,dvs. utveckla nationella folkmusikcentrum på flerställen i ?Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag vet inte. Jag kan svara väldigtkort och säga att jag instämmer i den uppfattning somEwa har. Visst är det viktigt att man utveck-lar dessa verksamheter också i andra delar av landet.Det är viktigt att man börjar med ett folkmusikcent-rum som sedan kan utvecklas vidare genom ökaderesurser och sådant.Anf. 75 () replik:Fru talman! För att minska debattiden sträckte jagupp tummen för att markera mitt gillande till det somsenast sades.Anf. 76 ():Fru talman! Jag skall beröra några av områdena idet moderata särskilda yttrandet som redan har förutskickat. Sedan vill jag ta uppmediefrågorna, och det är ju i våra sammanhangliktydigt med radio och TV.Allra först vill jag dock yrka bifall till reservation14 under hemställanspunkt 25. Vi har i valtatt ha en avgiftsfinansierad radio- och TV-verksamhet, även om det då och då har höjts rösterför att slopa TV-avgiften och övergå till en skattefi-nansierad public service radio och TV. Vi anser att detre företagen tills vidare skall ha engiven tilldelning av medel ur rundradiokontot som sinfinansieringskälla.Vi har tidigare föreslagit att bl.a. sponsring skallförbjudas inom public service, och vi ser inte hellernågon anledning att skall anvisa särskildamedel för att underlätta övergången till ny teknik.Även om regeringen anför att syftet är att stärkamångfalden på mediemarknaden blir den reella ef-fekten för radio och TV-bolagen av den här typen avsärskilda medelstilldelningar att beroendet av stats-makten ökar, vilket riskerar att leda till likrikt-ning snarare än mångfald.Vi avvisar också höjningen av TV-avgiften ochföreslår att momopol på marksänd radiooch TV skall avskaffas, men avstår av omsorg omkammarens tid från att yrka bifall till motsvarandereservationer.Konstnärsnämnden och Ersättningar och bidragtill konstnärer är två anslagsposter i vår budget. Låtmig först slå fast att vi, inte minst av ideologiska skäl,på alla sätt värnar om den konstnärliga upphovsrätten.På samma sätt som en uppfinnare kan skydda sinuppfinning genom ett patentförfarande måste den somägnar sig åt konstnärligt skapande kunna skydda sittverk från missbruk.Däremot anser vi inte att den konstnärliga upp-hovsrätten är en kollektiv rättighet. Den enskildekonstnären skall i största möjliga utsträckning själv fådisponera sin upphovsrätt och välja till vem och påvilka villkor hon eller han vill överföra den. Detkomplicerade regelverket som upphovsrättsorganisa-tionerna upprätthåller , borde enligt min uppfatt-ning kunna ersättas av ett enkelt över-förande av upphovsrätten mot ett rimligt engångsbe-lopp. Därför har vi i vårt särskilda yttrande föreslagitatt anslag skall minskas.Konstnärsnämndens roll som den viktigaste för-sörjaren för många konstnärer blir i det system sombyggts upp ytterst grannlaga. Vi har iolika sammanhang hävdat att det måste byggas uppen beredskap mot tendenser till korporatism och vän-skapskorruption på det konstnärliga området. Enåtgärd som vi föreslagit är att inte ge vissa organisa-tioner rätten att föreslå vilka som skall ingå i nämn-den.Det måste vara en huvudregel att de ersättningarsom ur skattemedel betalas ut till konstnärer står iproportion till den prestation vederbörande utfört. Vianser t.ex. att en större del av biblioteksersättningenskall tillfalla de författare och översättare vilkasböcker faktiskt lånas ut. är det aversättningen som används på detta sätt.Att betrakta de resterande pengarna som en soli-daritetsfond är enligt vårt synsätt fel. Ingen annanyrkesgrupp avkrävs genom en statlig förordning eko-nomiskt ansvar för sina kolleger. Det är genom detgenerella skattesystemet som vi visar solidaritet medandra människor. Att göra författarna beroende avvälviljan hos liknar förövrigt mer skråväsende än solidaritet.Likaså anser vi, och det verkar av propositionensom om regeringen delar denna uppfattning, att ar-betsstipendier skall vara förbundna med någon sortsprestationskrav - propositionen talar om"målinriktade arbetsstipendier".Kulturmiljövården ryms under anslagen G1 ochG2. Här har vi i vårt budgetförslag avsatt 25 miljonermer än majoriteten. En av effekterna av det fram-gångsrika , som redan har berört, har varit att man avslöjat storabehov av konserveringsinsatser, inte bara i museernassamlingar utan också i kulturmiljön. Vi vill öka resur-serna för både kulturmiljövårdsinsatser och för merdirekta åtgärder i t.ex. äldre stadsbebebyggelse.Vi är övertygade om att det finns många ansvars-kännande privata fastighetsägare som skulle görastora ekonomiska uppoffringar för att säkra det kul-turhistoriska värdet på sina hus om de dessutom kun-de påräkna ett visst statligt bidrag för de allra mestkostnadskrävande insatserna.Jag måste än en gång påtala den stora oro vi kän-ner inför () roll inomkulturvården. Vi har länge efterlyst en stark ochkompetent sektorsmyndighet på detta område. Ettförsta organisatoriskt steg togs när Historiska museetlösgjordes från ämbetet, men det är inte nog.Enligt vår uppfattning hör den arkeologiska upp-dragsverksamheten inte hemma hos RAÄ. Den för-ordning som utarbetades efter riksdagsbeslutet omuppdragsverksamheten blev en halvmesyr som dess-utom har tolkats olika av länsstyrelserna som har attfölja den. Det borde numera vara uppenbart att ettrent upphandlingsförfarande mellan ett antal friståen-de högt kvalificerade aktörer med olika huvudmänhade gett bättre effekt och verksamt bidragit till attförtydliga RAÄ:s roll. Skilda upphandlar-, utförar-och kontrollroller undanröjer risken för att ovidkom-mande hänsyn skall styra beslutsprocessen.Frågan är om inte nästa steg borde vara att ocksåansvaret för den publika verksamheten vid Glim-mingehus, , Eketorp på och Gamla Upp-sala borde överföras till naturligare huvudmän än dencentrala sektorsmyndigheten på kulturmiljöområdet.Folkbildningen har - som så många harpåpekat - i det moderata budgetalternativet fått dra etttungt lass som besparingsobjekt. Först och främsthandlar det om uppsökarbidraget på 40 miljoner somvi inte anser hör hemma under detta anslag. Om nå-gon kommun som huvudman för villanvända fackliga kanaler för att nå ut med informa-tion om lämpliga utbildningar till arbetslösa fackföre-ningsmedlemmar måste det anses vara deras beslutoch falla under deras ekonomiska ansvar, precis somalla andra informationsinsatser som görs.Ett annat ofta framfört moderat förslag är att över-föra anslaget till folkhögskolorna till utbildningsbud-geten. Då skulle det inom kulturbudgeten bli kvar ettrenodlat studieförbundsanslag. Det skulle då kunnavärderas i ett bredare perspektiv där studieförbundensinsatser som kulturarrangörer och viktiga aktörer närdet gäller att bevara t.ex. gamla konsthantverkstradi-tioner och annan tyst kunskap fick vägas mot andrakulturaktiviteter. Vi är dessutom övertygade om attstudiecirkelformen är en bra pedagogisk metod somskulle kunna vara mycket användbar inom olika for-mer av vuxenutbildning. Det naturliga vore - och detskulle också till stora delar väga upp vårt besparings-förslag - att kommunerna i större utsträckning ut-nyttjade studieförbunden i stället för komvux i sinautbildningssatsningar.Till sist bara ett kort ord om anslagen till regionalförsöksverksamhet. Av den förordning som styr för-söksverksamheten framgår att det är regeringen sombeslutar vilka regionala och lokala institutioner somskall vara stödberättigade, dvs. som det regionalasjälvstyrelseorganet kan välja att tilldela pengar urden av staten finansierade kulturpåsen.Detta har skapat en del missmod ute i regionernaoch ansetts vara ett ingrepp i deras beslutanderätt. Detär därför viktigt för tilltron till regeringens intentionermed försöksverksamheten att man lever upp till detsom sägs i propositionsbilagan under utgiftsområde17 på s. 44, nämligen att "förteckningen över stödbe-rättigade regionala institutioner kan förändras. För-slag om detta lämnas till och detåligger därefter att väga in dessa uppgif-ter i budgetunderlaget till regeringen. Från regering-ens sida kommer sådana framställningar att behandlasmed den flexibilitet som är möjlig inom ramen förförsöksverksamheten. Regeringen avser att ha enfortsatt dialog med försökslänen. "Jag hoppas att detta kommer att förbli ett löfte ochinte bara en målsättning, för här finns det möjlighetatt få värdefulla erfarenheter av hur ansvarsfördel-ningen kan fungera.För oss moderater är det ansvar som ligger i hu-vudmannaskapet viktigt. Om regionala kulturinstitu-tioner med samma huvudman väljer att samordna sinaresurser, borde det vara möjligt även utanför för-sökslänen.Jag har inget annat yrkande än det som jag redanhar framfört.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag skall med anledning av JanBackmans anförande bara göra ett par reflexionerbeträffande public service.I det här betänkandet står ju helt en-samma med sina reservationer. gör tillägget att han vill förbjuda sponsring.Vad jag skall koncentrera mig på är tekniken, förvilken man inte vill ta pengar från rundradiokontot.Rundradiokontot är de pengar som jag som TV-innehavare betalar - det som vi populärt kallar förTV-licensen. Det är alltså inga skattemedel som dethandlar om.Att ett public service-företag finansierar sin verk-samhet, inkl. tekniken, med TV-avgiftsmedel är heltnaturligt. Det är fullständigt obegripligt att Modera-terna kan säga nej till den.Till yttermera visso säger nej till enhöjning av TV-avgiften, trots att det TV-index eftervilket kostnaden för public service-företagen beräk-nas har höjts , statiskt räknat, medanhöjningen bara blir . Det är alltsåingen sjö av pengar som man öser ur. En del av dettagår, som sagt var, till den digitala tekniken.Jag tycker att det är bra att den nu kommer i gång,att SVT kan gå i spetsen för den. Jag beklagar attprodukterna inte finns ute på marknaden i tillräckligomfattning ännu, vilket kommer att leda till att igång-sättningen sannolikt kan komma att tvingas skjutasupp ytterligare någon månad. Det innebär kanske etthalvår ytterligare innan vi kan få reguljära sändning-ar.Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag är medveten om att det är frånrundradiokontot som pengarna skall hämtas och intefrån skattemedel. Det vi motsätter oss i våra reserva-tioner är att det görs till föremål för ett särskilt beslutoch att vi från sida därmed anger hurrundradiokontot skall disponeras i den public service-verksamhet som vi vill skall stå fri från inflytandeäven från statsmakten.När det sedan gäller den tekniska utvecklingen harman klarat av digitaliseringen på rundradiosidan inomramen för de löpande anslagen. Det är ingen meningmed att nu lägga ned programresurser inför en verk-samhet i ett digitalt marknät som ännu inte gått att få igång, precis som säger. Vi menar skall klara av detta inom det generella anslaget.Anf. 79 () replik:Fru talman! Vad det handlar om är att Moderater-na här har tre reservationer, en om den nya tekniken,en om att man vill förbjuda höjningen av avgiften ochen om . Jag diskuterar de två första i det härsammanhanget.Moderaterna säger att public service-företageninte bör tilldelas ytterligare medel för kostnader isamband med övergången till ny teknik. Då kan manvara snäll och säga som , att vi inte skall gå in ochreglera det här. Men det förutsätter, såvitt jag förstår,ett särskilt beslut i om man skall kunna fåanvända pengar från rundradiokontot för detta. Omdet är en teknikalitet, behöver vi inte snacka om frå-gan mer.Den andra frågan, som är avgörande, är sakfrågan,nämligen att public service-företagen måste ha resur-ser och möjligheter att möta den nya tekniken. Jagtror dessutom att det är bra för hela radio- och TV-marknaden att man liksom plöjer här, därför att detunderlättar för andra aktörer på mediemarknaden atthänga på och utveckla sin verksamhet.Det enda som jag tycker är lite synd just nu är attdet verkar bli en försening, men det beror inte påpublic service-företagen. Det finns inte tillräckligtklara produkter tillgängliga för tittarna helt enkelt.Anf. 80 ():Fru talman! Som många har varit inne påunder dagen är kultur en viktig grund för all utveck-ling. Man har också varit överens med oss kristdemo-krater om att kulturen ger upplevelser, identitet, sam-hörighet och uttrycksmöjligheter och att kulturen ärett viktigt inslag i människors vardagliga liv. Justdärför är det angeläget att kulturen finns där männi-skorna finns. Jag skall lite grann beröra länsbibliote-ken, länsmuseerna och länsmusiken.Kulturen måste göras tillgänglig för alla. Det är dåhelt nödvändigt att kulturen förs ut i hela landet föratt därigenom ge fler människor större möjligheter tilldeltagande, men också för att fler människor skallutveckla ett intresse för att få kulturella upplevelser.Jag ser fram emot att få ta del av den katalog medolika förslag på hur man skall kunna öka möjlighetenför fler att utöva och uppleva kultur som kulturmi-nistern antydde fanns på . Menden kommer väl fram, och då skall vi ta del av den.Kulturintresset hos dagens unga tar sig heltandra uttryck . föredrar man i förstahand musikfestivaler, filmfestivaler, fria teatergrup-per etc., medan stödet för permanenta kulturinsatserär svagt. Men bland de permanenta institutionerna,som det ändå finns ett starkt stöd för hos barnoch ungdomar, är biblioteken. Detta visar att biblio-teken, fru talman, har en viktig uppgift att fylla justnär det gäller att nå ut till alla, inte minst barn ochungdomar.Biblioteken och litteraturen, och jag vill då ocksålyfta fram skolbiblioteken, har en stor kulturförmed-lande roll.Det är också viktigt att få äga böcker. Därför villjag passa på att säga att vi kristdemokrater i förstahand vill avskaffa momsen på barnböcker.Förutom att förmedla kultur samverkar mångalänsbibliotek med varandra i olika projekt, inte minstnär det gäller barn med skriv-, tal- och lässvårigheter.Dyslexi har nämnts här , men det gällerockså andra handikapp.Att kunna läsa och skriva är en mänsklig rättighet,men alla kan inte det, inte ens i trots att allabarn får gå i skolan i . Det finns uppgifter påatt var tionde elev lämnar utan att kunnaläsa och skriva, nästan alla är pojkar. Man vet attungefär ½ miljon människor har läs- och skrivsvårig-heter. Överfört till mitt hemlän, , kanman säga att andelen kan motsvara ca 12 000 perso-ner. Läs- och skrivsvårigheter är ett av de allra vanli-gaste handikappen. Ändå är det fortfarande rätt okäntför många människor.Problemet har dock blivit mer uppmärksammat.Olika samverkansprojekt har bildats mellan länsbibli-oteken, Hem och skola och olika föreningar mot läs-och skrivsvårigheter. är länsbiblioteken ansva-riga för projekten. Detta arbetssätt har intensifieratsunder . Detta är ett initiativ och enverksamhet som vi kristdemokrater ser positivt på.Fru talman! Vi anser att detta arbete fortsätt-ningsvis bör prioriteras inom biblioteksverksamheten.Men för att undvika byråkrati och resurskrävandearbete menar vi kristdemokrater att de resurser somregeringen föreslår till läsfrämjande verksamhet viaStatens kulturråd i stället skall gå direkt till bibliote-kens verksamhet. Den kompetens som bibliotekarier-na har på området är oerhört viktig och bör tas tillvara direkt i det läsfrämjande arbetet.Jag vill också passa på att beröra något nyhetsinformation och litteratur,vars ändamål är att äga och ge ut en nyhetstidning förutvecklingsstörda samt att ge ut lättlästa böcker. Inomomsorgen, handikapprörelsen och skolvärlden kännerman relativt väl till de lättlästa alternativen.Men utanför de här kretsarna är denna utgivningobekant för det stora flertalet. Många barn och vuxnaskulle ha stor glädje av att få information om det häroch ges möjlighet att läsa böcker med lättläst text.Därför anser vi kristdemokrater att det skulle varavällovligt med en brett upplagd informationskampanj.Den bör genomföras just för att presentera utgivning-en från centrumet för lättläst som en idé. Det skullege möjlighet att nå ut till flera målgrupper och tillallmänheten. skulle en sådan ökad uppmärk-samhet leda till ökad försäljning och därmed ökadegen finansiering. För denna kampanj bör det enligtvårt förslag anslås - det är vårt för-slag - som en engångssumma under 1999.Fru talman! Kontinuitet är en grundbult i regionalteaterverksamhet. För att kontinuiteten vid teater-,dans- och musikinstitutionerna skulle kunna vid-makthållas sade vi kristdemokrater nej till regering-ens förslag om en minskning med avverksamhetsbidraget - medel som man sedan skallkunna ansöka om via . Det är gläd-jande att konstatera att ett enigt kulturutskott anslötsig till denna uppfattning. I svensk teater har manalltid tvingats att söka nya vägar, och detta faktumgjorde att regeringens förslag inte gick att motivera.Det finns en statlig utredning som kanske mångahar tagit del av.