prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — Vi har underde närmaste åren föreslagit 800 miljoner, och om treår ytterligare för regionala utveck-lingsinsatser i första hand för att förstärka den in-frastruktur som är grunden för en god företagsutveck-ling, alltså näringspolitiska insatser som innebär ut-vecklingskraft snarare än passivt bidragsstöd till in-dustrier som finns inom området.Låt mig på denna punkt rikta frågan till både Mo-deraterna och : Hur har ni tänkt driva den-na aktiva regionala politik, när er politik i själva ver-ket innebär sänkta anslag för den regionalpolitik somspecifikt skulle stödja utarmade regioner? Ni villsänka skatten generellt, och säger att detär särskilt viktigt att sänka den för låg- och medelin-komsttagare för att i nästa mening säga att all värns-katt skall avskaffas. Men det är ju trots allt en skattsom drabbar höginkomsttagarna. Detta är ju någotsom avlövar det offentliga systemet - kommuner ochlandsting men även det statliga systemet. Att tala omatt man vill ha mer insatser och bättre resurser för att inästa andetag föreslå minskad resurstilldelning tillregionalpolitik, tycker jag är hyckleri och dubbelmo-ral.Vänsterpartiet menar att regionalt kapital är avgö-rande. finns det för stora resurser i storstädernasom om de skulle vara intresserade kan fördelas överlandet. Vi menar att det är oerhört viktigt att regionaltkapital finns i utsatta regioner. Norrlandsfonden hargjort god nytta. Vi menar, för att ta några exempel, till skogslänen bör återföra en del av vatten-kraftsvinsterna. I fråga om detta har vi en gemensamreservation med . Ett exempel på attutvidga det regionala kapitalet är att skapa regionalabörser för småföretagsutveckling. harkommit med flera förslag åt det hållet. Men regering-en har inte nappat. Vi har själva föreslagit en bergs-lagsfond. Bergslagen är som näringspolitiskt områdeett oerhört utsatt område och omfattar sex län. Ochdet finns ett starkt behov av att öka riskkapitalet föratt förnya näringslivet i den del av landet som varindustrins vagga, men som naturligtvis är in-dustriellt ganska ålderdomligt. Utvecklingen av be-fintlig industri i detta område innebär normalt färresysselsättningstillfällen. till enbergslagfond är ett av våra förslag.Vi är positiva till tillväxtavtalen. Själva idén samordnat kan utnyttja mer av statliga resurseroch att lägga besluten på den nivå där besluten börligga i regionerna, tycker vi är bra. Vi föreslog dettaredan 1994 när vi väckte vår motion med anledningav regionalpolitiska proposition. Vi är mycket positiva tillatt i enlighet med regionala strategier utveckla enmöjlighet att samordna statligt kapital och fatta regio-nala beslut. Men om det skall vara möjligt måste detockså ha demokratisk legitimitet, därav förslaget somfinns i en av våra reservationer angående länsparla-ment.Vi måste skapa demokratiska institutioner ute ilandet som kan backa upp de regionala besluten omutvecklingskapital.Friare arbetsmarknadspolitiska medel är någotsom vi har krävt . Jag kan inte begripa,och jag skulle vilja fråga vad det är somgör att fyra av skogslänen skall få tillgång till en litetfriare form när samtliga skogslän och i stort settsamtliga län i har bett om det. Det viktiga ärju att upprätthålla de arbetsmarknadspolitiska mål-sättningarna och kriterierna och att sedan låta frihetenvara så stor som möjligt när det gäller att utnyttja deresurser som ställs till arbetsmarknadsmyndigheternasförfogande.Glesbygds- och landsbygdsutveckling är kanskeden största besvikelsen. Det har kommit en räcka avförslag från och inte minst frånGlesbygdsverket i en utomordentlig underlagsrapport,ihop med när det handlar om servi-cefrågor. Varför finns det då inga konkreta förslag iregeringens proposition? Vi har i vår motion lämnaten lång lista. Vi fick ju också vara någorlunda realis-tiska när regeringen var passiv, så vi sade: Okej,låtoss nu få till stånd den utredning vi har begärt. Och såhar vi lagt fram ett 30-tal förslag på vad det kan inne-bära. Låt mig säga att vi har haft en hel del nytta avGlesbygdsverkets utredning.Lägsta stödformer för samhällsservice är enmycket viktig fråga. Det gäller att hitta former för det.Ökat lokalt inflytande och initiativrätt när det gäl-ler planfrågor för byar och kommundelar är ocksåmycket viktigt.En fråga som vi tog upp förra gången och som vihar tagit upp igen är möjligheten att få en del avsina studielån avskrivna. Det är oerhört viktigt.När det gäller kommunikationsfrågor har vi lyftfram en serie frågor som handlar om ost-västförbindelser. Vi har tagit upp Sälenbanan tillMalung-Sälen, som är ett stort turistområde. Vi hartagit upp frågor om kommnunika-tionsplanering. Vi har tagit upp . Vi har tagitupp frågor om bil-tågkombinationer. Vi har tagit uppfrågor om Norrlandsvägar och grusvägar.När det gäller utbildningssidan vill vi återigenlyfta fram - vilket vi har gjort så ofta - de små ochmedelstora högskolornas behov av fasta forskningsre-surser. Vi anser att det som regeringen säger ärmycket bra, men det är på för låg nivå. Vi har talat omen fördubbling när det gäller volymen av platser. Viifrågasätter också att redan i det här skedet tala om attHärnösand bör vara centrum.När det handlar om EU och stödområdesreglernavill vi bibehålla så mycket inflytande som möjligt påriksdagens bord. Vi vägrar att erkänna att EU skall fåhindra oss att ge regionalpolitiskt stöd till de områdensom vi här i anser behöver det. Det finns nuett flertal sådana beslut där regeringen har tvingats tillförordningsändringar som t.ex. drabbar industriellaomställningsområden på flera håll i landet.När det gäller frågan om socialavgifter är vår in-ställning att den bör utredas. Det är delvis ett passivtdriftstöd vars effekter kan ifrågasättas. Regeringenvill analysera frågan . Det är mycket bra. Menvarför då gå före och särskilt skjuta på de branschersom har stora lönsamhetsproblem och skjuta på deriktigt små personerna i glesbygden?Låt mig säga att frågan om regionalt ut-vecklingsstöd bör användas mer offensivt. Kräv kvali-tetssäkrade program inom företagen, kräv miljösäkra-de program inom företagen och kräv jämställdhets-planer när man delar ut pengar för att understödja enframtida utveckling. På det sättet kan vi få en offensivnäringsutveckling. Jag menar också att vi bör öppnaen bredare möjlighet för att stödja tjänsteföretagen.Fru talman! Jag har redan yrkat bifall till reserva-tionerna 4, 13, 67, 107 och 124. Jag står naturligtvisbakom samtliga reservationer.Anf. 5 () replik:Fru talman! När frågar och mig om hur vi vill driva aktiv närings-politik känns det nog litet grälsjukt från Hans Anders-sons sida. Han vet så väl vår politik och vad vi stårför. Han vet väl att vi anser att de regionalpolitiskastöden inte fyller någon större funktion. Han har självvarit inne på det.Vi vill växla dem mot sänkta skatter och skapabetydligt bättre förutsättningar för näringslivet. Demedel som finns inom det regionalpolitiska anslagetär relativt små anslag. Det är de som Hans Anderssonhar hängt upp sig på. De fyller ingen större funktion.Vi har sett hur företag får stöd, sedan flyttar till ettannat stödområde och får nya stöd där. Det ger ingenlångsiktig sysselsättningseffekt.Den politik vi står för är i stället att skapa braförutsättningar för företagen. Vi vill se till att vi intefår någon förtida kärnkraftsavveckling, något som ärspeciellt viktigt för skogslänen. Elproduktion ochelkostnader är något av det viktigaste för att hålla igång den tunga industri och den sysselsättning somfinns där.Vi skapar också bättre förutsättningar på andraområden. Vi sänker bensin- och dieselskatter, vilketgynnar skogslänen. Det här känner Hans Anderssonmycket väl till.Anf. 6 HANS () replik:Fru talman! Dessvärre känner jag mycket väl tillden moderata ekonomiska politiken och den moderatanäringspolitiken. Den innebär, precis som PatrikNorinder säger, att man inte skall ha någon selektivinriktning på politiken.Vår uppfattning är precis tvärtom. Vi skall ha brainfrastruktur i stort för företagandet. Men vi måste urregional synpunkt vara väldigt selektiva för att släckaut avståndsproblem, för att ha riktade insatser för deregioner som av tradition släpar efter utbildnings-mässigt och för att förnya näringslivet i de regionerdär det har varit helt baserat på skogsråvara ellermineraler.Då räcker det inte med att sänka skatten tvärsöver. Det är ju en politik som gör att vi får mindreresurser för att driva en selektiv politik. Följdriktigtminskar också i sina förslag anslagen tillregionalpolitik med 0,6, med 0,8 och med 1,1 miljar-der kronor . Det går välinte att säga att det blir bättre resurser till regionernamed en sådan politik. Det blir ju sämre resurser, Pat-rik !Anf. 7 () replik:Fru talman! Att vår syn skiljer sig åt är kanske inteså konstigt. Vi står för olika värderingar. Vi modera-ter står på företagarnas sida. Jag vet inte om HansAndersson anser att det är viktigt för att ha en braprivat företagsamhet här i Sverige.De selektiva sänkningar vi gör använder vi till attgenerellt sänka skatter och förbättra företagens vill-kor. Speciellt i de svaga regionerna är det viktigt attdet är bra förutsättningar för företagsamheten. Där harman det marginellt svårast.Generella insatser ger en större effekt än om manselektivt går in och ger stöd till vissa företag. Då fårman konkurrenssnedvridning, och man får ingenlångsiktig effekt. Det är det vi har reagerat mot. Där-för har vi tagit bort de selektiva bidragen ur det regio-nalpolitiska stödet.Vår politik kommer att ge en mycket bättre effektöver hela landet, inte bara i storstadsregionerna utanframför allt i de svaga regionerna. Vi skapar bättreförutsättningar för människor att bo kvar i de regio-nerna. Det skapar naturligtvis också ett bättre under-lag för att hålla en välfärd och en service i svaga regi-oner.Anf. 8 HANS () replik:Fru talman! Det var inte mycket att svara på. Jaggratulerar för att han tror på sin poli-tik. Men det han säger gör att han egentligen bordetänka efter.Den generella politiken vore mycket bättre för deutsatta områdena. Det är ju ett alldeles orimligt ställ-ningstagande. Den generella politiken spär ju ut re-sursanvändningen fullständigt. Om jag vill stödjaområden med svaga tillväxtförutsättningar, låg be-folkningstäthet, stora avstånd och ensidigt näringslivmåste jag göra mycket välriktade insatser. Annars blirdet ju nästan ingenting, utan det mesta av pengarnagår till , och Malmö.Även om tror på sin egen allmännamoderata politik, måste de vara klara över att om mansärskilt vill gynna de områden som har mycket storasvårigheter - av många olika skäl: geografiska, kli-matmässiga, befolkningsmässiga, historiska och nä-ringsstrukturella - måste man också vara beredd attföra en selektiv politik.Det slår mig att ständigt har varitväldigt passiva när det gällt att bygga ut regionalahögskolor. Man har fått dra dem fram till att överhuvud taget acceptera detta. Jag tycker att ni är väl-digt njugga när det gäller att stödja det som jag taladevarmt för, nämligen jämställdhet och resurscentrumför kvinnor. Ni har över huvud taget varit väldigtnjugga när det gäller att göra särskilda insatser förutsatta regioner.Därför är jag inte förvånad över att finna att ni idet tabellverk där ni redovisar er politik satsar mindrepengar till utsatta regioner. Det var egentligen baradet som jag kort ville konstatera, och jag får det be-kräftat av . 9 () replik:Fru talman! Totalt sett är det stora pengar somströmmar genom de regionalpolitiska kanalerna, oftaoklart hur. Det sägs t.o.m. att frågan hur dettafaller ut är så känslig att regeringen har valt att interedovisa det.Också när det gäller den lilla regionalpolitikenhandlar det om pengar. Totalt sett berör regionalpoli-tiken kanske var tionde budgetkrona.Nu ropar förskräckt ut i kamma-ren: Men ni från vill ju ha mindre pengar!Ja, det gäller på ett visst anslag, men vi vill framförallt ha andra pengar. Det som vi vill undvika är påla-gor och tyngande insatser. Vi vill, som jag sade i mittanförande, behålla de nedsatta socialavgifterna iNorrland för jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel,jakt och fiske samt annan personlig serviceverksam-het. Det är för övrigt en tanke som Hans Anderssonhar anslutit sig till, och det skall han hållas räkningför.Men därtill kommer att vi tycker att det är viktigtmed en utbyggd tjänstesektor, som får nedsatta ar-betsgivaravgifter, lägre arbetskraftskostnader och enfaktiskt bättre chans till riskvilligt kapital, och att viallmänt underlättar för företagandet. Det gäller i höggrad också för det kvinnliga företagandet. Statligamyndigheter bör ta ett större regionalpolitiskt ansvar.Detta är viktiga och rent av bärande inslag i Folk-partiets regionalpolitik.Anf. 10 HANS () replik:Fru talman! Jo, det låter sig sägas, men låt migställa två frågor till och därmed beredaElver taletid för att utveckla Folkpartietspolitik.För det första: Vilka pengar är det som försvin-ner? De flesta av oss som intresserar sig för regional-politik finner att kostymen är för liten. Några av parti-erna har också lagt på mera pengar. Det är ändå frågaom väldigt litet pengar för att ge regional utveck-lingskraft ute i länen. Vi har väl lagt på mest. Center-partiet har lagt på en hel del och de andra partiernalitet grand. Vad är det för något som skall bort för attge den aktuella miljarden? Det är ju avanslaget som försvinner.För det andra: När vi nu har lagt fram en serie avförslag som handlar om regionalt riskkapital dels iform av en Bergslagsfond, dels i form av småföre-tagarbörser - ett flertal förslag som ligger mycketnära sådant som ett flertal gånger har förtfram - varför får vi då inget stöd från , omnu intresset är så stort för att skaffa fram regionaltriskkapital till näringslivet?Anf. 11 () replik:Fru talman! och jag är helt över-ens om att regeringen har misslyckats med att reda utregionalpolitiken. Det är det som gör att hela utskottetenigt säger att regionalpolitiken måste genomlysasoch ses över.Men är fixerad vid ett, som jagmenar, socialistiskt tänkesätt, som ofta stannar vidhöga skatter, anslag och bidrag. Ett svar till HansAndersson är att jag pekade på sju viktiga k:n för attfå en fungerande regionalpolitik. I flera av de avseen-dena driver ju samma tankar, och detär att hälsa med tillfredsställelse.Det är också viktigt att vi får ett annat mönster iregionalpolitiken, där hinder undanröjs och där detsätts in stimulanser för att främja företagande, inteminst småföretagande. I många av de berörda områ-dena kan det inte bli något annat än just småföretag,men varje arbetsplats är oerhört viktig i en utsattbygd. Jag är, fru talman, rätt övertygad om att denutredning om de regionalpolitiska insatserna som nuskall sättas i gång kommer att finna ett nytt och merakonstruktivt mönster. Vi är från sidaberedda att backa upp ett sådant.Anf. 12 HANS () replik:Fru talman! Jag skall fatta mig kort. Det som ElverJonsson nu sade var, välvilligt tolkat, att Folkpartietär berett att stödja positiva förslag till regional till-växt, dvs. egentligen politik i regiona-la frågor. Men då måste det få kosta litet grand. An-nars blir det en dyster stämning i den utredning därnågra representanter för våra partier tillsammanskommer att sitta.Jag har ingenting att invända mot det som ElverJonsson sade sist, om de sju k:na etc. Det är bara detatt dessa k:n inte är gratis. Det finns inga gratismålti-der. Skall vi höja kompetensen får vi en kostnad förinvesteringar i högskolor och distansundervisning.Skall vi ha bättre kommunikationer - och det är dyrt,, om det är fråga om långa avstånd -kostar också de investeringar som görs i järnvägar,vägar eller vad det nu handlar om.Därför är det viktigt att man vågar ta ansvar försin politik, så att det inte bara blir munväder. Detmåste också kunna bli siffror i ett tabellverk somuttrycker hur partierna vill fördela budgetmedlen. Jagär då tillbaka vid det som jag inledde mitt anförandemed, nämligen att regional politik inte bara handlarom den lilla bäck av regionalpolitiska medel somskall fördelas utan också om det grundläggande per-spektiv i vilket vi är beredda att fördela resurser.Folkpartiet är berett att fördela lägreresurser i det regionala perspektivet än vad regeringenär. Vi är beredda att fördela ytterligare ungefär 30 %resurser, av omsorg om de sju k:na och av omsorg omSveriges utsatta regioner. Men efter en utredning skallvi nog ha klarat ut den här frågan även för . 13 ():Fru talman! Efter det att regeringen nu äntligenhar presenterat en regionalpolitisk proposition, som vilänge har väntat på, har vi fått ett betänkande till vil-ket det har fogats 130 reservationer. Man kan undravarför det har blivit så att oppositionen på detta sättlägger fram alla sina yrkanden. Är det kanske i besvi-kelse över att regeringen inte nådde ända fram, någotsom vi i oppositionen och med oss många människorute i landet hade önskat och som Glesbygdsverketskriver i sin rapport om förnyelsens landskap?I redovisas en lista över hur de regional-politiska stöden har fördelats. Man hade kanske ocksåi propositionen tänkt skriva att det skall beslutas merregionalt och inte så mycket centralt, men det finnsinte med i propositionen.Fru talman! har iflera avseenden blivit mer ojämlikt. Regionalpolitiskthar många skillnader förstärkts. Arbetslösheten harslagit avsevärt hårdare mot vissa regioner än motandra. Skillnaden i arbetslöshetsnivå mellan den norradelen och de sydligare delarna av är minstlika stor som när regionalpolitiken en gång infördes.Fru talman! Det är oftast de mest produktiva ochexportinriktade delarna av landet som är i behov av enaktiv och stark regionalpolitik. En viktig orsak härtillär att de enorma vinster som skapas exempelvis iNorrlands inland sällan återinvesteras inom regioner-na utan i stället förs till statskassan och till huvudkon-tor i andra delar av landet. av vattenkraftenproduceras t.ex. i . Vi i vill atten del av vinsterna från vattenkraften återförs till deregioner där kraftverken finns. Jag yrkar därför bifalltill reservation nr 14 vid betänkandet.Glesbygden betraktas ofta som improduktiv ochsom en kostsam börda för de glesbefolkade delarna avlandet. Detta stämmer inte. de grönaanser att landsbygd och glesbygd är en betydelsefullresurs bl.a. i utvecklingen mot ett långsiktigt hållbartsamhälle enligt Agenda 21.Fru talman! Den regionalisering som pågårmed stark koncentration till vissa områden kan ökaklyftorna ytterligare på grund av att andra områden ärsvagare och saknar egen kraft och dynamik för attåstadkomma en egen slagkraftig region i Europa.Sverige har tidigare haft mindre regionala klyftor änt.ex. länder i genom sin generösa social-politik och den generella välfärdspolitiken. Men deninförda skatteutjämningen har slagit hårdare motnorra vill ha en levande landsbygd. Men detär också viktigt att tala om den gröna staden när detgäller regionalpolitiken. Vi vill också se stad och landsom kommunicerande kärl. Staden kan inte ensam blibärkraftig. Landsbygden måste leverera bioenergi,mat och kanske även rekreation till storstaden. Menflödet av resurser in till staden måste också resultera iett flöde tillbaka till landsbygden. Annars fungerarinte kretsloppet som det måste göra i ett ekologisktuthålligt samhälle.Fru talman! Propositionen saknar skrivningar omhur en omställning till ett ekologiskt och uthålligtsamhälle skall ske. Självklart borde den regionalpoli-tiska propositionen innehålla en diskussion om bety-delsen av en levande landsbygd för att kunna förverk-liga målet om ett samhälle baserat på förnyelsebaranaturresurser. De miljömässiga målen biologiskmångfald, beten som hävdar våra öppna landskap,ängs- och hagmarker kan inte utan att mansammanväver regionalpolitik och miljöpolitik. I pro-positionen säger man nu att dessa frågor skall studerasspeciellt.Vi i vill ha en ekonomisk och ekolo-gisk balans i varje region. Vi vill att regionerna skallbli allt mindre beroende av regionalekonomiskt stöd,vilket skall vara baserat på principen hjälp till själv-hjälp. Vi vill föra ned beslutsfattandet till det lokalaplanet och stärka den sociala ekonomin bl.a. genombyautvecklingsgrupper och glesbygdsinitiativ. Vi villatt miljöaspekterna skall vävas in så att regionalpoli-tiken bidrar till målet om en ekologiskt hållbar eko-nomi.Vi vill ha en förbättrad infrastruktur genom attsatsa på ett upprustat järnvägsnät i kombination medbättre småvägar och införa en landsomfattande en-hetstaxa för telefon och IT. Vi vill så långt som möj-ligt tillämpa principen om samband mellan boendeoch brukande. Regionens invånare skall kunna ägasina egna naturresurser eller produktionstillgångar.Vid avreglering måste de regionalpolitiska aspekternabeaktas genom lagstiftning så att en tillfredsställandeförsörjning kan upprätthållas i alla delar av landet. Enstark offentlig verksamhet är också av betydelse förbefolkningssvaga delar av landet.När det gäller lokalisering av statlig verksamhetmåste man ta regionalpolitiska aspekter i beaktande.Staten drar ibland sin egen hand från landsbygdengenom att flytta statlig verksamhet och låter inte enskontoren vara kvar. Det kan man bl.a. se i fallet medfiskforskningsanläggningen i i . Manlägger ned verksamheten, och det betyder minskatantal arbetstillfällen. Vi vill ha en grundtrygghet somskall vara likadan i hela landet. Härmed vill jag yrkabifall till reservation nr 5 till betänkandet.Fru talman! Det pågår nu en storavfolkning i stora delar av landet, som många har talatom. fanns det ändå fem kommuner i denordliga sju skogslänen som ökade sin befolkningmed sammanlagt 1 000 invånare. Hela 80 kommunerminskade sin befolkning med nästan 15 000 personer.Nästan samtliga kommuner i utanför residen-sorterna och förortskommunerna förlorade i skatte-kraft och befolkning. flyttade 52 000 perso-ner till . Detta är den högsta siffransedan 1970-talet.Sammanlagt har fler människor än hela Malmöhusbefolkning flyttat till huvudstadsregionen sedan ar-betsmarknadskrisen slog till . I stortsett är det unga människor som flyttar till Stockholm.Storstäderna lockar. Men man måste också betona attstorstadsregionerna har hårda villkor. Det leder oftatill ökade problem med hälsa, miljö och buller. Gles-bygdens sociala skyddsnät finns ofta inte i storstäder-na. Anonymitet, trängsel och stressproblem uppstår.Den viktigaste åtgärden för att förhindra detta äratt öka möjligheterna till utbildning utanför storstads-regionen. Här sker satsningar på regionala högskolor.Det har gett bra resultat, och det är väldigt viktigt.Utbildning över betyder ofta att manmåste flytta till storstäderna. Det är viktigt att utbild-ningen utvecklas i större delen av landet.Om denna utveckling får fortsätta kommer de so-ciala, miljömässiga och samhällsekonomiska kostna-derna av stora folkomflyttningar bli mycket stora ochbelasta samtliga medborgare på ett negativt sätt. Mil-jöpartiet anser att människor i hela måste hamöjligheter att leva och försörja sig. Det ställer kravpå aktiva insatser inom många politikområden. Statenhar ett viktigt ansvar. Men det är också viktigt attpolitiken formas så nära människorna som möjligt.Om självtilliten skall öka krävs en ökad decentralise-ring av besluten till regionala organ.Fru talman! För att rädda sin hembygd och för attgemensamt skapa jobb har byautvecklingsrörelsenbildats. anser att det är mycket viktigt atten nedifrånrörelse får verka för att människor skallkunna bo kvar i sin bygd och hejda avfolkningen.Byautvecklingsrörelsen växer mycket starkt. Det är dåviktigt att insatser görs för att underlätta och stärkarörelsen. Vi i föreslår i vårt svar på rege-ringens vårbudget, i vår s.k. gröna lunta, mer pengartill byautvecklingsrörelsen. En annan betydelsefullsatsning är att ägandet av företagen skall få en ökadlokal anknytning. En möjlighet att nå detta är att sti-mulera framväxten av regionala börser som skall göradet möjligt att styra pengarna så att de gör nytta pålokal basis.Fru talman! Nedskärningarna inom den offentligasektorn har drabbat landsbygd ochglesbygd väldigt hårt. I vår budget satsar därför Mil-jöpartiet en och en halv miljard mer än regeringen1998.