prot · GL0992 · 1998-04-17 00:00:00 — Det är Eurocontrols upp-drag, och det är därför som vi är med i och arbetar iEurocontrol.Jag tror egentligen inte att Eurocontrol har någrastora problem med den svenska flygtrafikledningen,utan den fungerar på det hela taget ganska bra, åt-minstone jämfört med en del andra.Jag vill också ta upp en del andra synpunkter.Diskussionen om hur man skall använda den nyatekniken är mycket intressant. Skall den användas förbedrivande av en regional spridningspolitik eller fören centralisering? Den frågan skulle egentligen varavärd en egen interpellationsdebatt. Jag delar docknaturligtvis uppfattningen att tekniken skall användasför att vi, inte minst i vårt glesbefolkade land, skall hamöjlighet att leva överallt. Det är, som jag ser det, enav de viktiga poängerna med det nya verktyget infor-mationsteknik.Så över till de andra, litet mera konkreta, frågorsom hänger ihop med flygtrafikledningen just nu.Hans Stenberg säger att utredningen har varit ensidig.Ja, den utredning som handlar om nedläggningen ärensidig, eftersom den handlar just om nedläggningen,men jag vill ändå säga att det görs en mängd olikautredningar för att vi skall få en så rationell trafikled-ning som möjligt.I dag diskuteras t.ex. hur flygledarutbildningenskall se ut för att bedrivas säkert och rationellt. Ratio-naliseringar och effektiviseringar diskuteras alltså påhela flygledningsområdet. Det måste vi i rättvisansnamn säga.Det har vidare riktats kritik mot föratt det inte tar något regionalpolitiskt ansvar. Jagmenar att verket gör det. Regering och riksdag harålagt det att göra det, inte bara i samband med densenaste propositionen utan också tidigare. Vi har t.ex.flygtrafikledning både på våra 19 statliga flygplatseroch på de trettiotalet kommunala flygplatserna. Manarbetar också väldigt hårt med utredningen om hurstödet till de kommunala flygplatserna skall förbätt-ras. Vi måste vara så rättvisa att vi säger att det sedantidigare finns ett regionalpolitiskt medvetande i Luft-fartsverket.Jag hinner nu inte gå in på alla frågor, men medanledning av att den regionalpolitiska propositionenhar tagits upp vill jag påpeka att det självklart är så attLuftfartsverket innan man tar ett beslut i den här frå-gan skall göra en helhetsbedömning av de regionalakonsekvenserna liksom naturligtvis också av konsek-venserna ur ett myndighets- och effektivitetsperspek-tiv. Det måste göra denna helhetsbedömning innanman fattar ett beslut i frågan, och jag förutsätter kommer att göra det. Detta beslut är icke fattat.Anf. 65 HANS ():Fru talman! Det känns bra att kommunikations-ministern och jag är helt överens om att Luftfartsver-ket inte har fyllt sin regionalpolitiska kvot utan ävenfortsättningsvis skall ta regionalpolitiska hänsyn lik-som att detta gäller också i det här ärendet. Jag förut-sätter att tar fasta på de härorden när den skall fatta beslut i den här frågan, fak-tiskt bara om drygt en vecka.Jag skulle också vilja knyta an till det som JanJennehag anförde om möjligheterna till distansarbete.Möjligheterna till distansarbete ökar i mycket snabbtakt, och alltfler företag väljer att lägga delar av verk-samheten på mindre orter. Enligt den somjag tidigare nämnde säger , som ärchef för navigationsservice, att flyg-ledningscentralen från teknisk synpunkt lika gärnakan ligga på som utanför Sundsvall.Jag har väldigt svårt att förstå logiken i resone-manget att det går bra på men inte i Sundsvall.Det måste rimligen gå lika bra att få rationaliserings-effekter genom att slå ihop verksamheterna till enenhet men låta människor fysiskt sitta kvar och jobbapå olika ställen i landet.Jag konstaterar också att utredningen inte alls hartagit upp de säkerhetsaspekter som aktualiseras omman flyttar flygledningen från Midlanda till Arlandaeller . Det här skall ske . Det blir enväldig oro bland människorna. Man vet hur det är närtvå i familjen skall flytta, och det blir stora bekymmermed att flytta verksamheten. Det finns alltid en risk attdet påverkar flygsäkerheten, framför allt med tanke påatt den stora besparing som utredningen har tänkt sigär att man skall slippa göra annat än ytterst marginellainvesteringar i Sundsvall.Den som har varit där och sett de anställdas ar-betsmiljö kan konstatera att denna är helt otillfreds-ställande. Detta måste åtgärdas oavsett om verksam-heten skall flyttas eller inte. Det tar ju innanen flyttning genomförs.Jag vill fråga kommunikationsministern om honanser det vara lämpligt att räkna med att människorskall acceptera en arbetsmiljö vilken, som jag ser det,är helt otillfredsställande. Jag har svårt att tro attministern tycker det. Detta är den stora svagheten iutredningen.Man har velat göra stora besparingar genom attslippa investera i , men var och en bordeförstå att det kostar pengar också att installera nyaarbetsplatser på andra orter. Dessutom måste manfaktiskt göra någonting åt de berörda människornasarbetsmiljö. Dels skall hela styrkan vara kvar ett antalår till, dels kommer också viss verksamhet i form avlokal flygledning att vara kvar, och den kan inte stan-na kvar i de lokaler som man har i dag.Det skulle vara intressant att höra kommunika-tionsministerns syn på de här frågorna.Anf. 66 ():Fru talman! I regler för interpellations-debatter ingår att den som inte har ställt interpellatio-nen har något till förfogande än den somhar gjort det. Jag skall därför försöka tala fort.Kommunikationsministern och jag är överens omdetta med Eurocontrol. Anledningen till att jag togupp det var att ministern själv i sitt svar tog upp det.När vi granskar rationaliseringsverksamhet kan vi,som jag tidigare sade, dela upp den i åtminstone tvåkategorier: dels rationalisering av verksamheten i sig,dels sådant som har andra effekter, inte minst eko-nomiska.Ministern säger att skall göra denregionalpolitiska helhetsbedömningen. Men om ver-ket inte gör en sådan? Jag tycker med ledning av designaler som har kommit inte att så varit fallet.Skall och regeringens intentioner gällasåvida icke myndighet anser annorlunda? Nej, natur-ligtvis inte. Det är klart att signaler från det demokra-tiska systemet måste få genomslag. De måste också fåsådant genomslag att det finns utrymme för den sam-lade samhällsekonomiska bedömningen. Det är precisdet som är meningen med regionalpolitiken.Vi är helt överens om att verksamheten är möjligatt genomföra. De ekonomiska effekterna och deregionalpolitiska effekterna är inte klarlagdaoch lagda på bordet. Vad gör vi åt det, kommunika-tionsministern? Är det inte klokt som Hans Stenberghar föreslagit att det inte skall ske någonting innan enallsidig utredning är klar?Anf. 67 Kommunikationsminister ():Fru talman! Först tror jag inte att jag skall recen-sera olika artiklar i olika tidningar, apropå detta medHawaii. Tekniskt är det kanske möjligt att placera ensådan central var som helst. Men det kostar också endel att göra det. Det skulle säkert kosta en del att göradet på också. Det är den diskussionen omkostnaden för decentralisering i förhållande till cent-ralisering som jag förstår att man har fört i verket.Till syvende och sist handlar det om vilket pris viär intresserade av att betala. Det är fråga om vi litetgrand i egenskap av flygresenärer. lägger inte in några skatte-pengar för att bekosta den här verksamheten.Sedan till frågan om arbetsmiljön. Såvitt jag för-står har inte ifrågasatt att arbetsmiljönmåste åtgärdas oavsett vilket beslut som det skullekomma fram till. Det är klart att det är skillnad på omdet är 40 anställda, som det har sagts, eller 25, som lärvara det som diskuterats, skall vara med eller inte varamed. Oavsett vilken verksamhet det är kan vi inte haen arbetsmiljö som är undermålig, och det har jagförstått att den är. Det finns ett behov attkomma igång med det arbetet.Jag tror att jag och är helt överensom att vi skall ha en demokratisk styrning. Läggs detfram en proposition i och det blir ett riks-dagsbeslut är alla myndigheter självklart skyldiga attfölja det. Som jag sade i mitt tidigare inlägg är beslu-tet i frågan icke fattat. Jag kan garantera både JanJennehag och att detta är någontingsom jag kommer att följa mycket noggrant till dess fattar beslutet.Vi har instrument när det gäller att myndighetermåste följa beslut. Vi har , osv. Men jag förutsätter att vi aldrig skallbehöva komma så långt i den här frågan.Anf. 68 HANS ():Fru talman! Det känns bra att jag och kommuni-kationsministern är överens om att Luftfartsverketskall ta regionalpolitiska hänsyn. Det känns ocksåväldigt bra att nu säger att hon nogaskall följa frågan fram till dess att beslut är fattat.Jag förutsätter att tar or-dentliga regionalpolitiska hänsyn och också tar till sigvad som har sagts i den här debatten. Det finns mångakloka människor i , och jaglitar på att de kommer att ta till sig det.Jag konstaterar t.ex. att styrelseordföranden i har agerat väldigt starkt närdet gäller sex lotsplatser i . Hanhar verkligen krävt att skall ta regio-nalpolitiskt ansvar. Jag förutsätter att det är omöjligtför honom att sedan sätta sig i styrel-se och fatta beslut om att flytta 40 arbetstillfällen -det är faktiskt 40 om man räknar in båda yrkeskate-gorierna - från en svårt utsatt kommun som lider svårtav befolkningsutflyttning, stora ekonomiska problemoch hög arbetslöshet till ett storstadsområde.Jag tycker som summering på den här diskussio-nen att det känns bra. Jag känner trygghet i att lyssnar på vad som har sagts. Detkänns också bra att kommunikationsministern har sagtatt hon skall noga följa frågan.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1997/98:233 omSJ:s framtida persontrafikAnf. 69 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vad re-geringen avser att göra för att verka för att ett bättreoch tidigt samråd mellan SJ och berörda kommunerkommer till stånd i fråga om SJ:s framtida persontra-fik och förändringar i denna.Enligt trafikpolitiska beslut skall SJ be-driva företagsekonomiskt lönsam järnvägstrafik. Deekonomiska mål som satt upp syftar till attSJ skall ha en sund finansiell ställning med balansmellan rörelserisken och den finansiella risken. Rege-ringen har i den transportpolitiska propositionen, somden överlämnades till , slagit fastriktlinjerna för den framtida trafikpolitiken och bl.a.föreslagit att denna princip även fortsättningsvis skallgälla.SJ beslutar i enlighet med detta självt i frågor somrör den egna trafiken, exempelvis frågor om trafikensutformning och vilka stationer man stannar vid. Imånga fall har överenskommelser träffats mellan SJ,berörda trafikhuvudmän och kommuner som reglerarsådana frågor på enskilda banor. Då SJ har ensamrätttill interregional persontrafik på järnväg har manockså ett särskilt stort ansvar när det gäller att ta hän-syn till alla relevanta faktorer i sina beslut.I den transportpolitiska propositionen föreslår re-geringen också att en ny myndighet för rikstrafikfrå-gor, rikstrafiken, skall inrättas för att utifrån ett kun-dorienterat helhetsperspektiv verka för att åstadkom-ma ett samverkande kollektivtrafiksystem. Rikstrafi-ken bör verka för att åstadkomma ett kollektivtrafik-system som bidrar till uppfyllandet av de transport-politiska delmålen om tillgänglighet och regionalutveckling. Myndigheten bör förhandla med alla be-rörda parter med syftet att uppnå samverkanslösningarpå frivillig grund.Jag förutsätter att SJ tar den särskilda hänsyn somföljer av ensamrätten på interregional persontrafik påjärnväg och att man fortlöpande för en dialog med departer, t.ex. kommuner, som berörs av den trafik manbedriver. Om beslutar att rikstrafiken skallinrättas ökar möjligheterna för de berörda parterna attföra en dialog om utvecklingen av den framtida per-sontrafiken på järnväg och förändringar i denna.Anf. 70 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Jag är naturligtvis medveten om de förut-sättningar som generellt gäller för SJ:s trafik. Ytterstär det naturligtvis SJ som fattar beslut om sin trafikhelt på egen hand. Men den persontrafik som SJ be-driver inte minst i de mer glest befolkade delarna avlandet är där mycket strategisk för den fortsatta be-folknings- och näringslivsutvecklingen.Att det är på det sättet framgår alldeles klart avden regionalpolitiska proposition som regeringen ladefram för en månad sedan. En av de få konkreta åtgär-der som regeringen redovisade då var en tidigare-läggning av snabbtågsanpassningen . Av socialdemokratiska företrädare har detpresenterats som en åtgärd för att i positiv riktningpåverka en mycket negativ befolknings- och syssel-sättningsmässig utveckling i just . Fulltrimligt och välkommet i ett regionalpolitiskt perspek-tiv.Av propositionen framgår inte alls om detta avsersnabbtågsanpassning längs Norra stambanan frånGävle via , , , osv. eller om detavser sträckan om det vore naturligtvis i sig önskvärt.Men den oro som föreligger i kommunerna i Häl-singlands inland är än mer förknippad med ständigauttalanden från företrädare för att det saknas eko-nomiska förutsättningar att köra snabbtåg längssträckan alldeles oavsett om en snabbtågsanpassningav bansträckan kommer till stånd.Till detta kommer rykten om att ett snabbtåg påden här sträckan, om det kommer till stånd, ändå inteskulle stanna för att ta upp resande i ellerBollnäs, dvs. köra hela förbi. Det vorei så fall rent bedrägeri gentemot det budskap somregeringen vill ge invånarna i införhöstens val. En tidigarelagd snabbtågsanpassningskulle i det perspektivet inte ge kommunerna i södraNorrlands inland någonting.Lika oroväckande är det naturligtvis att konstateraatt SJ under de gångna 10-15 åren successivt dragit intåg som passerar längs Norra stambanan och ständigtförlagt de nya tidtabellerna till för resenärerna i Gäv-leborgs inland allt mindre passande tidpunkter. Dethar medfört, nästan som på beställning, allt sämreresandeunderlag. Tidtabellsförändringarna tycks iförsta hand vara avsedda för fjällturister från stor-stadsområdena till och från inland.Dessa tidtabellsförändringar har alldeles för oftagenomförts utan rimligt samråd med berörda kommu-ner. Åtskilliga förändringar har kommit helt överras-kande för berörda kommuner. tycks de dess-utom vara helt slumpmässigt tillkomna utan mer om-sorgsfull beredning. För SJ är måhända fjällturisterfrån , och rent företags-ekonomiskt mer lönsamma. För deras skull är detnaturligtvis inte heller någon nackdel om kommandetåg inte stannar någonstans i inland.Om nu regeringen ett valår vill ge intryck av attsatsningen på järnvägens framtida förutsättningar haren regionalpolitisk avsikt, riktad i detta fall mot södraNorrlands inland, är det naturligtvis angeläget att SJradikalt förbättrar sitt samråd med berörda kommu-ner. Den överensstämmelsen mellan regeringens regi-onalpolitik och SJ:s framtida persontrafik bordekommunikationsministern kunna uttala.Kommunikationsministern har ytterligare ett parmöjligheter här att klarlägga att regeringen anseratt det är både möjligt och lämpligt att förena att SJsjälv beslutar om den framtida persontrafiken och attett rimligt samråd alltid sker med berörda kommunerinför kommande förändringar. Verkligheten lämnar idet här fallet väldigt mycket övrigt att önska.Anf. 71 ():Fru talman! I svaret understryker kommunika-tionsministern att SJ har ensamrätt till interregionalpersontrafik på järnväg. Som liberal skulle jag förståsvilja avreglera och få konkurrens, fast det hör ju intetill den här debatten.Det finns en förordning som regeringen har givitut som gör det möjligt för och tågtrafik-ledningen att medge att privata operatörer får köra tågpå vissa villkor. Villkoren är då så strikta att de ihuvudsak gäller bara om SJ inte använder spåren.Banverket frågar då inte SJ i sådana här ärenden, ochsåsom regeringen har formulerat den här förordningenspelar det heller ingen roll. Även om SJ ger sitt med-givande får privat trafik inte tillåtas av tågtrafikled-ningen.Regeringens förordning är faktiskt ett effektivt sättatt ta död på nya idéer om förbindelser. Ett konkretexempel är att ett privat företag har ansökt om att fådriva tågtrafik mellan och . Det skullevara bra för turistnäringen i . Jag har i detsammanhanget ställt en skriftlig fråga, som jag räknarmed att få svar på , men det vore ändåintressant att höra om inte kommunikationsministernredan nu har några kommentarer till att de här regler-na upplevs som orimliga. Alltså: Om ingen har någrainvändningar mot att viss tågtrafik bedrivs, varförskall då regeringens förordning förhindra den härjärnvägstrafiken?Anf. 72 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt, LennartRohdin, att den regionalpolitiska propositionen inne-håller ganska konkreta skrivningar kring vad vi menarmed snabbtågsanpassningen vad gäller Norra stamba-nan och Mittbanan. Det handlar om möjligheten attförkorta restiden mellan och Östersundned till strax under fyra och . Att måletär valt till fyra och är ingen tillfällig-het. Det är som det blir konkurrensmäs-sigt intressant att åka tåg i stället för att flyga.Vad kan vi då skriva om i den regionalpolitiskapropositionen, och vad skriver vi om i andra sam-manhang? Mycket av det som beskri-ver är ett genuint problem som vi har upplevt när detgäller järnvägstrafiken i vårt land. Vi har ett i och försig väl fungerande beslut om att SJ skallköra bara där det är företagsekonomiskt lönsamt, menvi har också ett antal sträckor som vi upphand-lar, och vi har också länstrafiken. Vi har sedan imånga fall upplevt att det här fungerar rätt dåligt pågrund av att vi inte har någon bra samordning. Det ärorsaken till att vi vill inrätta myndigheten rikstrafiken,som skall ta det samlade greppet. Den samordningsom sker vad gäller upphandling av den s.k.olönsamma trafiken och SJ:s företagsekonomisktlönsamma trafik är nämligen inte tillräcklig. Det blirofta en kortsiktighet och en ryckighet för dem sombor på de här sträckorna, som inte riktigt vet om deplatsar för upphandling nästa år.De problem man kan befara skulle kunna uppstå,inte bara på den här sträckan, om vi inte får en bratrafik nu när vi satsar på att förbättra infrastrukturen,de problemen måste rikstrafiken få i uppgift att lösa.Det är naturligtvis alldeles orimligt att riksdagenbeviljar för upprustning,om detta sedan inte kommer till användning i trafik.Jag förutsätter att den trafik som drivs av trafikhu-vudmannen i , som i viss mån är ma-tartrafik till SJ:s trafik, den interregionala trafiken ochden kommersiellt lönsamma trafiken är ett typisktexempel på trafik som skall samordnas av rikstrafi-ken.Jag känner mig alltså inte särskilt orolig. Tvärtomtror jag att det med de signaler vi nu ger finns en storpotential för att vi skall klara en betydligt bättre tåg-trafik på just den här delen av Sverige.Anf. 73 ():Fru talman! Jag vill försäkra kommunikationsmi-nistern om att jag kände mig väldigt tillfredsställdmed de signaler som kom från regeringen och somkommunikationsministern nu upprepar. Problemet,som vi som bor i av naturliga skäl harkunnat se på närmare håll än kommunikationsminis-tern, är att ledande företrädare för även efter det attde här propositionerna har lagts fram har ifrågasattom det över huvud taget kommer att kunna bli på dethär sättet. Detta i kombination med att SJ under sena-re år har genomfört så många förändringar utan att pånågot seriöst sätt ha samrått med de berörda kommu-nerna förstärker naturligtvis oron och undergrävertilltron till vad som blir resultaten av regeringensförslag och kommande beslut. Den häroron är utbredd över alla partigränser inom de berör-da kommunerna och i i län.För att lugna den oron räcker det inte med attkommunikationsministern säger att hon förutsätter attdet här kommer att fungera, för så har det inte varit.Jag antyder i min interpellation till kommunika-tionsministern det som skedde , dvs. att denya tidtabellerna från innebar attnattågsförbindelsen från till ochMalmö inte längre skulle stanna i och Boll-näs. Och i det här fallet var det inte därför att tågethade upphört, utan därför att SJ tyckte att det tog förlång tid på sträckan att stanna någraminuter i och Bollnäs.Det här hade naturligtvis många effekter. Jag vetmänniskor som med det här nattåget i planeringensökt och påbörjat universitets- eller högskoleutbild-ning i exempelvis och . Sedan upp-hör detta plötsligt, utan något samråd med de berördakommunerna.Från SJ:s sida var man helt oförstående inför denkritik som kom. Sedan råkar ett kommunalråd i Häl-singlands inland träffa den avgående SJ-chefen vid enmiddag och påpekar då att det här är väl inte rimligt.Han får till svar, på stående fot: Nej, det skall vi ändrapå.Detta skapar ingen tilltro till seriositeten i det sättpå vilket SJ arbetar med tidtabellsförändringar ochliknande. Antingen var det första beslutet inte seriöst,eller också var besked till kommunalrå-det inte seriöst.Sedan påpekade kommunikationsministern attsnabbtågsförbindelsen på fyraoch gör det konkurrenskraftigt att väljatåget i stället för flyget, och det är helt riktigt. Pro-blemet är att vid de stationer som ligger däremellanhar man inte det valet, för där finns inte flyget. Dess-utom hävdar SJ, alldeles för ofta, att tiden fyra och enhalv timme förutsätter att man inte stannar däremel-lan, och då har effekten av det beslut som riksdagenpå regeringens förslag senare kommer att fatta fortfa-rande väldigt liten regionalpolitisk betydelse för södraNorrlands inland.Anf. 74 ():Fru talman! Jag skulle tycka att det vore intressantatt få höra kommunikationsministerns kommentarertill att reglerna om att man inte kan få köra privatjärnvägstrafik ens om SJ ger sitt medgivande upplevssom orimliga.Anf. 75 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag skall börja med , som jag sedan också skall utveckla i ett skrift-ligt svar.SJ har ju företrädesrätt att köra, och sedan kom-mer den upphandlade trafiken i andra hand. Om ingenav dem kör måste man anmäla detta till ochtrafikledningen, och då kan någon annan få chansenatt köra. Visst kan man tycka att det här är ett krång-ligt system. Vad vi har sagt - och föreslagit riksdagenatt godkänna i den transportpolitiska propositionen -är dock att SJ också i fortsättningen skall ha företrä-desrätt. Sedan får vi tekniskt lösa detta och klaraförutsättningarna med att SJ skall ha företrädesrättenoch den upphandlade trafiken och huvudmannatrafi-ken första möjligheten. Om man kan förändra regel-systemet är det naturligtvis bra, men jag har inte i dagnågon möjlighet att gå vidare in på det.Lennart Rohdin sade att det har kommit olika bud-skap från olika företrädare för . Jag vill inte recen-sera det, men på något sätt är detta ändå en ganska brabild av det som också vi från regeringen har upplevtsom ett stort problem: Det finns ett glapp mellan"samhällsintresset" i tågtrafiken och det som riksda-gen har beslutat när det gäller att SJ skall arbeta före-tagsekonomiskt. Det är precis därför vi behöver denhär myndigheten - för att täcka upp det här glappet.Vi kan inte sitta i departementet eller här i kammarenoch fatta detaljbesluten, utan det skall de som finnsnära verkligheten göra. Den här samordningen mellankommuner, trafikhuvudmän och operatörer är oerhörtviktig för att vi skall få ett kollektivtrafiksystem somfaktiskt fungerar.Sedan tycker jag att det låter beklagligt om denhär historien är korrekt. Här delar jagLennart Rohdins uppfattning. Gick det till på detsättet verkar det inte helt seriöst.Anf. 76 ():Fru talman! Jag konstaterar att vi förefaller varahelt överens, och det är väl så jag också har tolkatregeringens regionalpolitiska proposition. För demsom den var avsedd tror jag det är viktigt att de be-sked som kommunikationsministern har givit ärså tydliga som möjligt. Vår erfarenhet säger oss att viinte har hört de sista ryktena eller uttalandena frånledande företrädare för , och då är det viktigt att depolitiska beslutsfattarnas besked går fram myckettydligt så att oron något så när lugnar sig.Den nya myndighet som kommunikationsminis-tern pratar om kan säkerligen ha en effekt i det häravseendet.