prot · GL09119 · 1998-06-05 00:00:00 — Man har i det landetvarit mycket framgångrika, dock med en politik somjag kanske inte alla gånger ställer upp på, och sett tillatt få åtskilliga etableringar av den här karaktären.Vi tycker från majoritetssidan att det är väsentligtatt det här arbetet får fullföljas och att fårmöjlighet att slutföra sitt känsliga uppdrag på ett vissom gagnar Sverige.Jag förstår att kan ironisera över attvi i utskottsmajoriteten uttalar att regeringen avser attåterkomma när ärendet är så berett att det finns an-ledning att fatta ett beslut. Det var kanske en litet vällång skrivning, men låt oss säga att en socialdemo-kratisk regering, om den sitter kvar efter valet, åter-kommer med beslut i kammaren. Jag utgår från att ensocialdemokratisk regering aktivt verkar för att denhär typen av företagsetableringar kommer till ståndockså i . På den punkten tror jag att KarinFalkmer och jag är överens.Jag vill med detta, fru talman, yrka bifall till ut-skottsmajoritetens förslag och avslag på reservatio-nen.Anf. 105 () replik:Fru talman! Vi skulle kunna ägna resten av efter-middagen åt att diskutera företagsetableringar i Sveri-ge och det svenska företags- och investeringsklimatet.Jag avstår från det . Det handlar här om att ge upp-skov för ett mycket kontroversiellt förslag.Ser inte det demokratiskadilemmat i att skjuta upp behandlingen av så här kon-troversiella förslag till en situation som uppstår efterett val? Ingen vet hur vare sig regering eller riksdagdå ser ut.Anf. 106 ()replik:Fru talman! Jag kan svara både-och på den frå-gan, . Detta skall vägas mot möjlighe-ten att få nya viktiga och avgörande jobb till en regionoch framför allt mot att detta gagnar hela landet. Jagtycker därför att det här bemyndigandet inte har denallvarliga karaktär som vill ge det.Men det är bra om vi inte långsiktigt hamnar i ensituation där vi inte ställs inför sådana förhållandensom har gällt den här gången.Anf. 107 () replik:Fru talman! Faktum är att regeringen förhandlarmed företag utifrån en verklighet som inte finns. Dethar inte fattats något som helst beslut i denna kamma-re angående det bemyndigande som regeringen läggerin i sin förhandlingstaktik. Det kan inte vara rimligt.Det är enligt min uppfattning inte rimligt att ma-joriteten i näringsutskottet, som den medger att dengör, tummar på de viktiga demokratiska principer somvi har haft här i kammaren. Hantering ochbeslut i ärenden av den här arten skall ske under denmandatperiod när de väcks. Inser inte det demokratiska dilemmat i att skjuta uppbehandlingen av de här förslagen?Anf. 108 ()replik:Fru talman! Vi kan, precis som sa-de, kanske diskutera vissa frågor här. Jagtänker inte ägna för mycket tid åt det. Låt mig barakonstatera att detta, som jag sagt, är ett så exceptio-nellt ärende att vi tycker att det är nödvändigt att gedet här bemyndigandet. Det finns en majoritet fördetta i näringsutskottet. Jag tycker därför att vi tilläm-par en demokratisk princip. Men vi bör i framtideninte hamna i en sådan här situation.Vad indirekt säger är att vi bordeavbryta förhandlingarna med det här företaget. Detskulle leda till att vi inte kommer att blispeciellt ansedda bland dem som tänker investera. Vivet inte om vi får några etableringar över huvud taget,men att avbryta förhandlingarna på det sätt som KarinFalkmer föreslagit skulle ge en för oss mycket farligsignal till dem som sitter i vår om-värld och tittar på Sverige.Anf. 109 ():Fru talman! Jag vill bara göra en deklaration omvarför vi i ställer oss bakom den härreservationen. Det här ärendet har kommit och gått iutskottet. Först hade vi detta ärende, och sedan skulledet skjutas . Det är ett obegränsat beloppsom vi inte vet vad det blir. Det innebär en subventionav ett annat företag, osv. Sedan kommer alla proposi-tionerna därefter, ca 40, som vi förväntade oss. Detvar droppen som fick bägaren att rinna över.Vi måste ändå visa en viss respekt för arbetet ikammaren. Vi kan inte hålla på att skjuta över frågortill nästa mandatperiod. Vi vet inte vad som händerefter valet. Det fick mig att ta steget att stödja den härreservationen.Jag har diskuterat med mina vänner som sitter i fi-nansutskottet och skatteutskottet. Skall man följabudgetordningen och riksdagsordningen bör man intesäga ja till ett sådant här förslag där man ställer ut enobegränsad garanti, en subvention som vi inte vetnågonting om och inte har sett. Det är köpa grisen isäcken.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutBoU10 BostadspolitikenMom. 1 (den bostadspolitiska målsättningen)1. utskottet2. 1 (m)Votering:186 för utskottet69 för res. 17 avstod87 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 17 c, 12 fp, 9 v, 14 mp, 10 kdFör res. 1: 63 m, 6 fpAvstod: 7 vFrånvarande: 37 s, 17 m, 10 c, 8 fp, 6 v, 4 mp, 5 kdErling , och (allafp) anmälde att de avsett att rösta ja men markerats haröstat nej.Mom. 2 (den bostadspolitiska målsättningens närmareutformning)1. utskottet2. 4 (v)3. res. 6 (kd)Förberedande votering:20 för res. 410 för res. 6237 avstod82 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:127 för utskottet18 för res. 4121 avstod83 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 17 cFör res. 4: 1 s, 17 vAvstod: 15 s, 64 m, 18 fp, 14 mp, 10 kdFrånvarande: 35 s, 16 m, 10 c, 8 fp, 5 v, 4 mp, 5 kdMom. 3 (beredningen av bostadsfrågorna i regering-ens kansli)1. utskottet2. 8 (v)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 5 (det nuvarande räntebidragssystemet)1. utskottet2. 11 (c)Votering:156 för utskottet16 för res. 1194 avstod83 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 1 c, 18 fp, 1 v, 10 kdFör res. 11: 16 cAvstod: 64 m, 16 v, 14 mpFrånvarande: 35 s, 16 m, 10 c, 8 fp, 5 v, 4 mp, 5 kdMom. 10 (krav på miljöriktigt byggande m.m.)1. utskottet2. 18 (c)Votering:236 för utskottet31 för res. 1882 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 64 m, 18 fp, 17 v, 10 kdFör res. 18: 17 c, 14 mpFrånvarande: 34 s, 16 m, 10 c, 8 fp, 5 v, 4 mp, 5 kdMom. 13 (åtgärder för de s.k. krisårgångarna)1. utskottet2. 28 (m, fp, mp, kd)3. res. 29 (v)Förberedande votering:108 för res. 2817 för res. 29141 avstod83 frånvarandeKammaren biträdde res. 28.Huvudvotering:144 för utskottet106 för res. 2817 avstod82 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 17 cFör res. 28: 64 m, 18 fp, 14 mp, 10 kdAvstod: 17 vFrånvarande: 34 s, 16 m, 10 c, 8 fp, 5 v, 4 mp, 5 kdMom. 14 (fastighetsbeskattningen)1. utskottet2. 32 (v)3. res. 33 (mp)Förberedande votering:19 för res. 3214 för res. 33233 avstod83 frånvarandeKammaren biträdde res. 32.Huvudvotering:143 för utskottet17 för res. 32107 avstod82 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 16 cFör res. 32: 17 vAvstod: 64 m, 1 c, 18 fp, 14 mp, 10 kdFrånvarande: 34 s, 16 m, 10 c, 8 fp, 5 v, 4 mp, 5 kdMom. 20 (kommunernas bostadspolitiska ansvar)1. utskottet2. 46 (v)Votering:250 för utskottet17 för res. 4682 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 64 m, 17 c, 18 fp, 14 mp, 10 kdFör res. 46: 17 vFrånvarande: 34 s, 16 m, 10 c, 8 fp, 5 v, 4 mp, 5 kdMom. 21 (de allmännyttiga bostadsföretagen)1. utskottet2. 47 (m, kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 31 (ROT-avdragen)1. utskottet2. 62 (m, fp, kd)3. res. 65 (mp)Förberedande votering:96 för res. 6214 för res. 65156 avstod83 frånvarandeKammaren biträdde res. 62.Huvudvotering:127 för utskottet92 för res. 6247 avstod83 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 1 cFör res. 62: 64 m, 18 fp, 10 kdAvstod: 16 c, 17 v, 14 mpFrånvarande: 35 s, 16 m, 10 c, 8 fp, 5 v, 4 mp, 5 kdMom. 36 (tillgängligheten för funktionshindrade)1. utskottet2. 73 (c, fp, v, mp, kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 37 (produktansvarslag)1. utskottet2. 74 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU33 Uppskov till 1998/med be-handlingen av vissa ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.FiU30 Uppskov med behandling av ärendenUtskottets hemställan med godkännande av1. motiveringen i res. (m, fp, mp, kd)Votering:156 för utskottet105 för res.3 avstod85 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan och motive-ring.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 126 s, 16 c, 14 vFör res. : 64 m, 18 fp, 13 mp, 10 kdAvstod: 3 vFrånvarande: 35 s, 16 m, 11 c, 8 fp, 5 v, 5 mp, 5 kdSkU31 Uppskov med behandling av ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.JuU25 Uppskov med behandling av ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.LU29 Uppskov med behandling av ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.UU25 Uppskov med behandling av ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.SfU15 Uppskov med behandling av ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.SoU26 Uppskov med behandling av ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.KrU18 Uppskov med behandlingen av vissa ären-denKammaren biföll utskottets hemställan.TU15 Uppskov med behandlingen av vissa ären-denKammaren biföll utskottets hemställan.JoU27 Uppskov med behandlingen av vissa ären-denKammaren biföll utskottets hemställan.NU16 Uppskov med behandlingen av förslag ombemyndiganden till regeringen avseende kreditga-rantier, m.m.Mom. 1 (förslag om bemyndiganden avseende kredit-garantier)1. utskottet2. 1 (m, fp, mp, kd)Votering:157 för utskottet106 för res. 14 avstod82 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 17 c, 13 vFör res. 1: 64 m, 18 fp, 14 mp, 10 kdAvstod: 4 vFrånvarande: 34 s, 16 m, 10 c, 8 fp, 5 v, 4 mp, 5 kdMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.AU14 Uppskov med behandling av ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på dagens föredragningslista fickavgöras i ett sammanhang vid arbetsplenum månda-gen den 8 juni.9 § Riktlinjer för Telias verksamhetFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1997/98:NU14Riktlinjer för Telias verksamhet (prop. 1997/98:121)Anf. 110 PER ():Herr talman! Det är något av en nationell tragediatt i denna kammare se näringsutskottets betänkande14 Riktlinjer för Telias verksamhet. Det är utomor-dentligt anmärkningsvärt att föra upp riktlinjer ochstrategi för ett bolag som ett ärende i kammaren istället för som ett ärende på bolagets stämma. Det ärockså en tragedi för mig med oförmågan att låta Teliautvecklas på sina egna meriter utan än en gång binderTelia till ett statligt bolag.Majoritetens skrivningar är ett sken av en pro-gressiv linje. Där föreslås att skall verka i Nor-den och och erbjuda telekommuni-kationer i vid bemärkelse. skall få ingå nöd-vändig internationell verksamhet för att backa uppden förstnämnda verksamheten. Därmed anser majori-teten ge bolaget likvärdiga förutsättningar.Herr talman! Jag är upprörd över att miss-handlar ett av de mest kvalificerade, mest kunskapsin-tensiva företagen som finns. är en av deeffektivaste teleoperatörerna i världen. till följd av att bolaget har fått verka på en fulltut konkurrensutsatt marknad. Den amerikanska fede-rala myndigheten har klart markerat att den svenskateleavregleringen förmodligen är den mest lyckade ivärlden. Därmed har vinster för såväl konsumentersom producenter av telekommunikationer uppnåtts.Telia har fått ett försprång genom att den avregle-rade marknaden i har verkat under ett antal årmedan övriga europeiska länder sent kommit i gångmed avregleringen. här därmed kommit längremed större affärsmöjligheter än många av konkurren-terna. jobbar i en av de mer kunskap-sintensiva branscherna, som är av särskilt intresse iSverige och i och med att flera av de viktigas-te och bästa teleoperatörerna finns här. De har fått ettantal kvalificerade konkurrenter på svensk marknad,där snart sagt varje teleoperatör i världen av någonbetydelse finns representerad, bl.a. för att kunna följaoch dra lärdom av de avregleringar som har skett.Detta i kombination med en teleindustri i Sverigeoch gör att vi har förutsättningar att bli ettverkligt på teleområdet. Det förut-sätter att det inte bara är teleindustrin som får utveck-las utan också teleoperatörerna. Då måste även Teliafå möjlighet att vara affärsmässig, dvs. mindre poli-tiskt beslutsfattande, och därmed kunna komma ut påriskkapitalmarknaden och kunna föra förhandlingarmed utgångspunkt i strikt kommersiella grunder.Om skall ges likvärdiga förutsättningar,måste man här notera att det inte finns ett enda tele-operatörsbolag av betydelse i där regeringarnainte har öppnat för att bolagen skall vända sig tillmarknaden, skaffa riskkapital, bli strikt kommersiella,och därmed göra gränsöverskridande affärer ochaktivt delta i den omfattande omstruktureringen avmarknaden för teleoperatörer som kan förutses i Eu-ropa.Alla andra teleoperatörer är med andra ord på vägmot riskkapitalmarknaden - eller är redan där. De ärstrikt bundna till kommersiellt tänkande. De är i olikahög utsträckning på väg in i den avreglerade markna-den. och har klara förutsättningar ochkonkurrensfördelar . Det gäller att inte låta dessaförutsättningar gå förlorade.Varför vill man inte delta i omstruktureringen?Varför låter man sig akterseglas?För mig är det en gåta. Företagsledningen i Teliadelar den uppfattning som nästan alla andra regering-ar i har, nämligen att teleoperatörerna intelängre är naturliga monopol utan lever i en konkur-rensutsatt marknad och därför bör privatiseras.Fackklubbarna på har samma uppfattning.Uppfattningen hos regeringarna i är densam-ma - oavsett politisk färg på regeringarna. Det är densvenska socialdemokratin som radikalt avviker ochdärmed binder till en sämre utveckling än detannars skulle behöva få.Jag är fullständigt övertygad om att har be-tydande förutsättningar att skapa ökad teknik ochkunskapsutveckling i , fler sysselsättningstill-fällen på en mer avreglerad marknad, mer förutsätt-ningar att utvecklas som ett privat, eller åtminstonedelprivatiserat, företag. Jag tycker inte att näringsmi-nister argumentation om behovetav bra telekommunikationer till hans fastrar och most-rar i glesbygden runt håller som argument. Hanhar återkommit till dem vid ett flertal tillfällen undertidigare interpellationsdebatter.Telia är ingen nationell, naturlig monopolin-frastruktur. Det finns utomordentligt väl utbyggdatelefonnät för mobiltelefon som täcker hela Sverige.De är i direkt konkurrens med Telias gamlakoppartrådsnät. Vi har även börjat få ett accessnät,dvs. motsvarande koppartrådsnätet, som går på ra-diolänk till städerna och landsbygden. Det har intro-ducerats i hela . Vi räknar med en intro-duktion under innevarande år i Sverige.Det har börjat skapas ett accessnät till teleabon-nenterna via elnätet och även via kabel-TV-nätet. Detfinns full och total konkurrens. Därmed finns det ettstort konkurrenstryck på den marknad som Teliaarbetar på.Vi ser också den snabba tekniska utvecklingen. Enicke oväsentlig del av telekommunikationerna sker viaInternet. Där finns redan tekniken för att användaparabolerna för att ta ned betydande datamängder.Därmed finns ännu en del att konkurrera med gente-mot och den gamla infrastrukturen - som Teliatidigare i praktiken haft monopol på.Herr talman! Jag ser inte några av de traditionellaargumenten, som tidigare kan ha setts som bärande,för att bibehålla i statlig ägo.Jag ser att inga andra regeringar i hellerser sådana saker för sina teleoperatörer. Där har nuNorge, som sista land förutom , markeratintresse av att gå med till den norska riskkapi-talmarknaden.Herr talman! Jag skulle avslutningsvis vilja ställatre frågor till Socialdemokraternas talesman i denna fråga:1. Anser och skall ta riktlinjerna för företagets ut-veckling i alla andra statliga företag också, intebara i ?2. Vad anser och Socialdemokra-terna att värdet är av att staten är hundraprocentigägare av ? Varför har svensk socialdemokratien motsatt uppfattning mot alla andra regeringar iEuropa och de flesta andra socialdemokratiskapartier i ?3. Varför kommer alla andra ut på marknaden meninte svenska ? Hur kan man se på detta somen infrastruktur som oundgängligen skulle vara istatlig ägo?Jag har väldigt svårt att se några bärande argumentför detta, men jag kan se många mycket starka argu-ment för att bör introduceras på riskkapital-marknaden och ge det en frihetsgrad, som både led-ning, fackklubbar och alla andra länders regeringarute i har kommit till med sina respektive tele-operatörer.Vi har en unik chans. ligger långt framme.Telia tappar i marknadsvärde till följd avförlorat försprång när vi inte går med till mark-naden. Det är därför jag ser det som en nationell tra-gedi att den svenska socialdemokratiska regeringenoch, som det förefaller, majoriteten åtminstone i nä-ringsutskottet är ovilliga till en privatisering av bola-get.Med hänvisning till den pressade tiden i kamma-ren kommer jag att nöja mig med att yrka bifall tillreservation nr 1, på vilken jag även kommer att begä-ra rösträkning.Anf. 111 ():Herr talman! Vad har , och Albani-en gemensamt? Det skulle kunna vara en fråga i enfrågetävling. Svaret är: Helstatliga telebolag. Enbartdetta svar och det sällskap som snart befinnersig i skulle kunna vara skäl nog att omgående inledaförsäljning av statens aktier i . Men tyvärr ärregeringens motstånd - förmodligen taktiskt betingat- mot en försäljning så starkt att man fortfarandesäger nej och i propositionen kommer med någratunna förslag om marginella förändringar i Teliasinriktning. Skall det bli så, som Telias avgångne sty-relseordförande uttalade i pressen,att privatiseringsbeslutet kommer först efter valet? Iså fall är det synd för oss skattebetalare, synd för osstelekonsumenter och synd för att den socialde-mokratiska taktiken får gå före det som är bra för helalandet.Vad vi i liberalerna tycker om kom-munalt och statligt företagsägande torde vara rättvälkänt vid det här laget. Låt mig bara citera det se-naste dokumentet i denna fråga, nämligen från ut-skottsbetänkandet KU31, som vi voterade om ,där det i vår och reservation 4 heter såhär:"Utskottet delar regeringens uppfattning att myn-dighetsformen är lämpligast för statlig verksamhet. Enlogisk konsekvens av detta är enligt utskottets meningatt staten så långt möjligt bör avveckla, avyttra ellerombilda de statliga verksamheter som bedrivs iprivaträttslig form. Enligt utskottets mening bör staten- - - inte bedriva konkurrensutsatt verksamhet. "majoritet väjer undan för fråganom Telias ägande och säger att vi får ta ställning tilldet om och när det kan bli aktuellt. Min tolkning avdetta icke-ställningstagande är att rätt än en gång. Efter valet kommer försäljningen.Telias vd har i den 30maj redovisat en del av de svårigheter han upplevermed det statliga ägandet, t.ex. att bolaget hämmas isin utveckling. Han säger bl.a. så här:"Privatiseringståget för de europeiska telebolagenrullar - - -. Om vi vill vara med i de pågående struk-turaffärerna är det en fördel om har en noteradaktie. - - - regeringen är öppen för förnyelse. "Jag skulle vilja fråga , som fårrepresentera regeringen i den här debatten: Var finnsdenna förnyelse. Varför denna tvekan hos utskottsma-joriteten när det gäller ägandet av ?Herr talman! ställningstaganden finnsrätt utförligt redovisade i utskottsbetänkandet, varförjag, för att i någon mån hushålla med kammarensdebattid, vill hänvisa den intresserade dit. Jag yrkarbifall till den inledande reservationen nr 1.Anf. 112 ():Herr talman! Det är tillfredsställande att nuges möjlighet att bedriva verksamhet på nya områden.Utskottet har också tyckt att det är naturligt att detgeografiska arbetsområdet vidgas till att omfatta övri-ga och Östersjöområdet.Däremot tycker vi att riktlinjerna borde komplette-ras med att skall få i uppgift att bidra till attinformationstekniken görs tillgänglig för alla i landet.Lika förutsättningar i hela landet är en mycket viktigregionalpolitisk fråga. Målet skall vara att alla skallha tillgång till lättanvända tele- och IT-baserade in-formationstjänster på lika villkor.Det är vårt svar på regeringens proposition, medanvi som vanligt får höra att den enda och allenarådandeuppgiften borde vara att sälja ut Telia.Sverige har trots allt varit framgångsrikt på områ-det, med både tele- och IT-baserade tjänster. Koncep-tet har fört oss till en tätposition ivärlden. Den snabba och positiva utvecklingen måstenaturligtvis fortsätta.En väldigt viktig bit är nätutbyggnaden och inser att det är ett strategiskt intresse att landethänger med på alla de nya områdena. Ägandet avdetta nät är naturligtvis avgörande för hur utveckling-en skall bli i landet.Jag tolkar moderater, folkpartister och kristdemo-krater så att de vill privatisera och då också ärberedda att överlåta infrastrukturen till privata bolag.En sådan utveckling skulle naturligtvis försvåra arbe-tet med att göra tekniken tillgänglig för hushåll ochföretag i hela landet. Man kan säga att det inte ärsärskilt bra att privata intressen kontrollerar in-frastrukturen i ett sådant här sammanhang - och inte inågot annat sammanhang heller för den delen. Detskulle därför vara intressant att veta om man har ettlängre perspektiv i fråga om hur en utveckling ser ut iframtiden om man skulle privatisera helt ochhållet.Herr talman! Utskottets skrivning att det är ange-läget att alla hushåll och företag i hela landet gestillgång till den nya tekniken är naturligtvis bra, menden är ändå något passiv. Därför vill jag yrka bifalltill reservation 2.Då jag tror att det är på det sättet att vår utskotts-ordförande genomför sinsista debatt här i kammaren, vill jag passa på att tackaför de år som har gått och önska henne stor framgångi fortsättningen.Anf. 113 PER () replik:Herr talman! När argumenterar lå-ter det för mig som om teleinfrastrukturen var som enjärnvägsräls som går mellan alla telefonstolpar. Så ärju inte fallet. En stor del av infrastrukturen är konkur-rerande och är redan i privat ägo - det är kanske litetobehagligt för en vänsterpartist. När det gäller mobil-telefonin finns flera olika konkurrerande nät i privatägo. Större och större del går även via radiolänk.Trafiken börjar även gå via kabel-TV och elnäten.Det är också konkurrerande nät och till stora delarprivata.Varför skall vi hindra Telias utveckling? Varförskall det bolaget inte få utvecklas bara för att detråkade vara statligt från början? Så tycker vi, precissom fackklubbarna och ledningen i , precis somnästan alla regeringar i Europa.Anf. 114 () replik:Herr talman! Jag tror inte jag klarar av att svaranär det gäller alla tekniska delar som tarupp här, men så mycket kan jag ändå säga att vi fort-farande har en väldigt viktig infrastruktur i accessnätoch transportnät. Naturligtvis är det viktigt hur detsköts, på vilket sätt man ser till att det utvecklas iframtiden. Om man nu vill ha en privatisering avTelia bör man åtminstone tala om på vilket sätt dennaviktiga infrastruktur skall skötas i framtiden.Anf. 115 PER () replik:Herr talman! Jag delar den uppfattningen, och un-der trafikutskottet finns det en post- och telestyrelsesom är tillsynsmyndighet på teleområdet. att se till att det finns lika tillträde till självkost-nadspris till accessnäten, dvs. koppartråden ellerannat som kan tänkas vara av monopolstruktur. 116 () replik:Herr talman! Det finns ett exempel som kanskeframför allt Per borde studera, nämligenBritish i , som har privatise-rats efter ungefär det här mottot. Man får ligga iständiga förhandlingar och diskussioner om hur manskall sköta den grundläggande infrastrukturen, och jagtycker att det är en mycket orationell handläggning aven så viktig del av samhällslivet.Anf. 117 ():Herr talman! Jag vill för räkning sä-ga att vi har haft en mycket positiv syn på den avreg-lering av telemarknaden som har genomförts.