prot · GL09108 · 1998-05-14 00:00:00 — Hur skall deklara att få balans i ekonomin, klara skolan,vården och omsorgen som verksamheternaskvalitet inte får försämras?Anf. 60 Inrikesminister ():Fru talman! Det är en riktig beskrivning att mångakommuner befinner sig i en besvärlig ekonomisksituation. Men jag vänder mig emot talet om att vi hargenomfört besparingar på kommunerna. Den endasektor som undantogs vid budgetsaneringen varkommunsektorn. De generella statsbidragen höllsoförändrade. Eftersom vi också har varit framgångsri-ka med den ekonomiska poltiken har vi knappt haftnågon inflation. Så man kan verkligen tala om oför-ändrade statsbidrag.Just för att kommuner och landsting skall få möj-lighet att klara sina viktiga åtaganden inom vården,skolan och omsorgen har vi föreslagit att degenerella statsbidragen skall öka med ytterligare 4miljoner, och den nivåhöjningen får man att behålla. Istället för en ökning av statsbidragen med 16miljarder, blir det en ökning av de generella statsbi-dragen med 20 miljarder. Det förslaget har vi lagtfram och det finansierar vi också själva utan att lånapengar. Avsikten är att dessa pengar skall vara ettstöd för kommunerna så att de klarar av dessa verk-samheter.Anf. 61 ():Fru talman! Jag fortsätter att använda mig av Vän-näs som exempel. utgör ungefär en promilleav . Det betyder att de nya statsbidragen mot-svarar ca 16 miljoner. Men underskottet är mycketstörre än så. För det närmaste året uppgår underskot-tet till över 18 miljoner medan statsbidraget uppgårtill 4 miljoner. Att man går in med pengar är väldigtbra, men det slår väldigt olika i olika kommuner.Med kravet på balans i ekonomin betyder det storanedskärningar i och i andra kommuner, trotsatt man får utökade statsbidrag. Detta är ett jättestortproblem. Det finns inte något bra sätt att komma tillrätta med det när man inte får höja skatten om maninte har tillräckligt med pengar för den verksamhetsom man måste bedriva.Detta är också ett problem för kommuner som haren stor andel barn i skolåldern eller som har en storandel gamla människor och där det behövs mycket avvård, skola och omsorg.Det skall inte behöva vara så att man önskar attfolk inte flyttar till dessa kommuner. Å andra sidanfinns det gott om tomma lägenheter, så man vill ju attfolk skall flytta dit.Anf. 62 Inrikesminister ():Fru talman! Utöver de mycket kraftiga höjningarsom dels föreslagits av regeringen, dels beslutats iriksdagen har vi avsatt till Inri-kesdepartementets förfogande för att kunna görasärskilda insatser för de kommuner som är särskiltekonomiskt utsatta. Som skäl kan anges skatteutjäm-ningssystemet, problem med kommunens bostadsbo-lag, högre flyktingkostnader än andra kommuner. Alladessa skäl bedöms, och kommunerna får sedan beskedom de kommer att få pengar ur det särskilda anslaget,till vilket vi har avsatt 4,3 miljarder för att utöver detgenerella statsbidraget också göra selektiva insatser.Som gammal kommunalman - jag var tidigarekommunalråd - måste jag säga att det ändåmåste vara sunt att ha balans i sin ekonomi. Det kanju inte vara rätt att finansiera löpande driftkostnaderantingen med lånade pengar eller med förskott. Ba-lans i kommunernas ekonomi är en viktig förutsätt-ning för att man långsiktigt skall kunna ge medbor-garna trygghet i deras respektive kommuner ochlandsting.Anf. 63 ():Fru talman! Inrikesminister säger att man inte hargjort nedskärningar i kommunernas ekonomi. Verk-ligheten är ju den att man har dragit in skatteunderlagmotsvarande 16 miljarder under den här perioden.Till detta kommer kommunernas ökade socialbidragpå grund av nedskärningar i socialsystem och a-kassa.Kommunerna har ju drabbats hårt under den här peri-oden.Just bekräftas bilden att kommunerna intekommer att kunna satsa på det som regeringen sägeratt man skall satsa på, dvs. vård skola och omsorg,utan man kommer att satsa pengarna på att täcka destora svarta hål som har uppstått på grund av rege-ringens politik.I februari hade vi en frågestund om detta. Då sadeinrikesministern att regeringens politik skulle leda positiv sysselsättningseffekt motsvarande 20 000jobb. Vad är hans besked vad gäller detta?Anf. 64 Inrikesminister ():Fru talman! Det är på det sättet som jag sade: budgetsanering och den framgångsrika ekono-miska politik som regeringen har drivit höll vi kom-munerna skadeslösa. Vi gjorde inga besparingar på degenerella statsbidragen. När vi gick igenom alla andraområden i budgetsaneringen höll vi de generellastatsbidragen oförändrade.Sedan sprids det en massa myter om svarta hål.Det är helt felaktigt. Det finns underskott i vissa verk-samheter. Dessa underskott finns i personalintensivaverksamheter, och dessa personalintensiva verksam-heter finns inom vården, omsorgen och skolan. Gårman in och rättar till underskotten, betyder det ju slipper att vidta besparingar som går ut överpersonalen. Precis som vi sade kommer en del kom-muner att använda pengarna för att inte säga upppersonal, och en del kommuner kommer att nyanstäl-la. Exempelvis meddelade för tre veckorsedan att man har ett behov av att nyanställa 6 000personer i kommunen. I har man nu iveckan satsat en miljard på vården. Stockholmskommun säger att man skall satsa en miljard på stads-delsnämnderna för vård, omsorg och skola. Det kom-mer att betyda nya jobb, så det kommer att hålla.Men förklara sedan för mig hur ni från kd skallkunna bibringas någon trovärdighet när ni är bereddaatt regera med ett parti som vill ge kommuner ochlandsting 18 miljarder mindre.Anf. 65 ():Fru talman! Behoven är säkert stora ute i kommu-ner och landsting. Det är därför som vi kristdemokra-ter har varit emot den politik som har inne-burit att regeringen har dragit in 16 miljarder i skatte-underlag för kommuner och landsting under sin man-datperiod. står här och försökervilseleda när det gäller detta. Konkret har ni inteminskat bidragen till kommunerna, men effekten är judensamma om ni på andra sidan drar in de här peng-arna. Detta kan inte bara vifta un-dan. Det är en av orsakerna till den rapport som vifick . Ekoredaktionen har gjort en kartläggning,som visar att nära hälften av kommunerna säger attdetta inte kommer att gå till de angelägna verksamhe-terna vård, skola och omsorg, utan det kommer att gåtill att täcka stora svarta hål, som regeringens politikhar bidragit till.Jörgen sade att manunder det året skulle ha en positiv sysselsättningsef-fekt motsvarande 40 000 jobb inom kommuner ochlandsting. Det blev negativt - minus 20 000. sade ministern att det skulle bli en positiv syssel-sättningseffekt motsvarande 20 000 jobb. Blir det minus 10 000 den här gången?Anf. 66 Inrikesminister ():Fru talman! Det som hände när det gäller skatte-underlaget var att vi övertog en stor arbetslöshet frånden tidigare, misslyckade regeringen. Det har bidragittill ett minskat skatteunderlag för kommunerna. Menäven där börjar vi bli framgångsrika i arbetslöshets-bekämpningen, och minskar arbetslösheten ganskafort. Det kommer också att ha positiv inverkan påskatteunderlaget för kommunerna.Det är ingen tvekan om att det kommer att ske rättså omfattande nyanställningar i kommunerna. Jagnämnde bara en kommun, , som har aviseratatt man skall nyanställa 6 000 personer. Vi kommer såsmåningom att få stora ersättningsbehov i den offent-liga sektorn.Ni har ett trovärdighetsproblem. Vår politik är jurak. Vi satsar 20 miljarder i nya generella statsbidrag,men ni är ju beredda att regera med ett parti som villdra bort 18 miljarder från kommun- och landstings-sektorerna. Hur kan det bli mer vård, omsorg ochskola med 18 miljarder mindre? Det är ju ni som hartrovärdighetsproblemen.Anf. 67 ():Fru talman! Det är intressant att konstatera, somtidigare har gjorts i debatten, att regeringen inte sva-rar på frågor om den reella effekten av dess politik.Man försöker att bygga upp en tjusig fasad, en bildsom inte stämmer överens med verkligheten. Närverkligheten visar sig har regeringen inga svar. I stäl-let kastar man sig över oppositionen.Vi har lagt fram vårt förslag. Det innebär ökaderesurser just till skola, vård och omsorg. Detta kom-mer vi att stå för och driva, precis som vi har gjortunder hela den här mandatperioden i direkt oppositionmot regeringens nedskärningspolitik.Nordiskt försvarssamarbeteAnf. 68 ():Fru talman! Den här frågan ställer jag till för-svarsministern. Den handlar om nordiskt samarbete påförsvarsområdet.Riksdagens försvarsutskott skall med början påsöndag besöka , den finska försvarsmaktenoch motsvarande utskott. Jag skulle vilja ställa enfråga beträffande gensvaret från på de öns-kemål om samarbete som den finska försvarsmakten,finska försvarspolitiker, osv. oftahar framfört till Sverige.Då är mina korta frågor: Hur är gensvaret frånSverige och från försvarsminister ? Ställer vi upp på deras mycket konkre-ta förslag till samarbetsåtgärder?Anf. 69 Försvarsminister ():Fru talman! och regeringar harfört diskussioner som syftar till att öka det försvarsre-laterade samarbetet mellan våra länder. Vi har haftsamma utgångspunkter, och försvarsminister och jag planerar att göra en offentlig deklara-tion om detta . Vi har verkli-gen en genuin samverkan och ett genuint samförståndpå de punkter det gäller.En punkt vill jag nämna , för den har varitväl känd genom medierna och på annat sätt. Den harockså uppmärksammats mycket i . Det gällermöjligheten att gemensamt eller parallellt anskaffatransporthelikoptrar för våra två försvarsmakter. Minbedömning är att vi har alla förutsättningar för attgenomföra ett sådant arrangemang under de komman-de åren.Anf. 70 ():Fru talman! Det var, som försvarsministern självantydde, ett exempel som är väl känt. Finns det intenågonting mer som är brännande och verkligt spän-nande att få höra i just det här skedet? Är det så planerar en gemensam deklaration av något slagkanske?Anf. 71 Försvarsminister ():Fru talman! Det finns flera punkter, och dem villjag gärna nämna även om min finländska kollega ochjag avser att göra en gemensam deklara-tion.Ett samarbete som ligger oss mycket nära är enmed utgångspunkt från ökad samver-kan när det gäller övervakningen av våra gränser. Vitror att det finns stora möjligheter att bl.a. öka sam-verkan när det gäller sjö- och luftövervakning kringBottniska viken. Det finns också andra punkter somt.ex. har att göra med utbyte av officerare och andrabefattningshavare, forskningsutbyte osv.Kostnadsansvaret för polisövervakning vid storaevenemangAnf. 72 (mp):Fru talman! Min fråga riktar sig till justitieminis-tern. Det gäller stora evenemang av t.ex. samma typsom det på , alltså fotbollsmat-chen.Den avlöpte ju utan stora skadliga incidenter vadjag förstår. Det var väl jättepositivt. Men det finns enbaksida. Det gäller kostnadsansvaret. Det här drabbarju polisbudgeten och vad jag förstår även övertidsre-serven. Det urholkar budgeten till nackdel för detordinarie polisarbetet. Då är min fråga: Är det intedags, och finns det inte skäl för, att införa ett annatsystem, där kostnaderna fördelas även på dem som tarinitiativ till de här stora evenemangen?Anf. 73 Justitieminister ():Fru talman! Att vi har stora evenemang i vårt land- och inte minst i huvudstaden - är naturligtvis någotsom vi är glada för och eftersträvar. Det gäller såväl isportsammanhang och kulturella sammanhang som ifråga om andra stora evenemang som drar till sigmycket människor.Att så sker är naturligtvis förutsatt när man t.ex.tar ställning till vilka resurser som krävs hos polisen.När det gäller är det ju så attRikspolisstyrelsen när den fördelar resurserna utgårfrån det faktum att här finns ett hov, en riksdag och enregering. Här finns också ambassader, och här skerväldigt mycket av stora evenemang. Det är alltsåingen nyhet på något vis att polisen har en uppgift isamband med den här typen av händelser.När det gäller att fördela kostnaderna finns det juprinciper. Man gör skillnad i olika fall. Det finns storaevenemang som bl.a. belastar polisens verksamhet därfördelningen av kostnaderna väldigt starkt ligger pådem som sköter evenemangen. Det finns också andra,där det finns en ideell verksamhet bakom och där detfinns ett mer allmänt intresse. Då är det en annankostnadsfördelning.Trots detta svar vill jag säga till jag tycker att frågan om hur fördelningen av kost-naderna skall ske alltid skall hållas levande. Det härskall inte bedömas utifrån någon enstaka händelsesom är aktuell på något vis utan utifrån mer allmännaprincipiella utgångspunkter. Jag kommer därför atthålla den här frågan aktuell och levande. Jag kommeri lämpliga sammanhang att överväga om det finnsanledning att ha andra fördelningar än de som hargällt hittills.Anf. 74 (mp):Fru talman! Jag tackar för svaret. Det var ju ettpositivt slut på svaret. Men det här drabbar storstä-derna, och inte bara skulle jag vilja läggatill. Det är ju alla de tre största städerna som får dehär stora evenemangen. Jag tycker att man i så fallskulle se över om det kan finnas något försäkringssys-tem eller något betalningsansvar som kanske kundeläggas på biljettintäkterna. Det är kanske inte så svårtatt hitta andra ordningar så att man kan få ett delatkostnadsansvar.Anf. 75 Justitieminister ():Fru talman! Det är ju mycket stora kostnader för-enade med den här typen av evenemang. Bl.a. ingår idessa kostnader åtgärder som syftar till att upprätthål-la ordningen - inte minst inne på, i det här fallet, ensportarena. De kostnaderna tas naturligtvis ut på bil-jettpriset. Om man förändrar fördelningen mellan detallmännas och det enskildas ansvar, och om det skulleleda till ett ökat ansvar för det enskilda, kommer detnaturligtvis att påverka biljettpriserna. Men det ärutifrån bl.a. den aspekten som den här diskussionenförs. Vi är ju, det vill jag understryka, angelägna omatt kunna ha den här typen av stora evenemang i Sve-rige.Skatter och sysselsättningAnf. 76 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet är ju så att kommissionen nu har granskat med-lemsländernas planer för att minska arbetslösheten.Tidningsrubrikerna säger att inte är någotföredöme när det gäller jobb. Bara är motskattesänkningar. Det är egentligen konstigt, för Sve-rige har ju industrivärldens högsta uttag av skatt påarbete. Enligt är genomsnittet i EU,men är uppe i . Tittar man på tjänsterkan man komma upp i - om inte mer.Vi menar att det finns ett samband mellan kostna-den på arbete och efterfrågan på arbetskraft. Rege-ringen för ett väldigt resonemang i vårpropositionenom sambandet mellan pris och efterfrågan på cigaret-ter. Ju lägre skatt, desto fler legalt sålda cigaretter iSverige. Det tror vi också är sant. Men varför envisasregeringen med att inte se att detsamma gäller skattenpå arbete?Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! har rätt i att har en rad synpunkter på alla medlems-länder när det gäller sysselsättningspolitiken. Sverigefår en del positiva omdömen, och så får ocksåen del synpunkter på det man i kommissionen intetycker är bra. Så skall det vara. Vi skall ju föra endiskussion med om detta.Men det är inte så att besitteren absolut sanning när det gäller sambandet mellanskatter och sysselsättning. Vi har en annan uppfatt-ning än kommissionen när det gäller de generellasambanden. Det är lätt att titta efter. ochDanmark har kanske högsta skatteuttag. Detär för att vi har en ganska välutvecklad välfärdspoli-tik. och har också högstaandel av befolkningen i sysselsättning. Så enkelt ärdet alltså naturligtvis inte.Kommissionen har en viktig ståndpunkt som ärhelt i överensstämmelse med den svenska regering-ens. Det är att vi inte får sänka skatter i ett läge därdet inte finns statsfinansiellt utrymme för detta. Det ärutgångspunkten för kommissionen och för alla med-lemsländer egentligen. I det avseendet ligger Sverigeväldigt väl till. Vi har sett till att finansiera det vi villgöra, och vi når nu statsfinansiell balans, t.o.m. ettlitet överskott. Det finns inget utrymme att i de härläget sänka skatter i någon stor utsträckning.Anf. 78 ():Fru talman! Just är ju ett land som hargått långt när det gäller skattesänkningar i arbetet medde här handlingsplanerna. Statsminister var ju med och godkände riktlinjerna på dettoppmöte i som just handlade om attminska skattetrycket på arbete.Jag läste i en tidning om en avhandling från Upp-sala. Det är som har skrivit en av-handling som huvudsakligen är teoretisk, men somändå kommer fram med intressanta poänger. Honvisar att lägre arbetsgivaravgift på tjänstesektorn ledertill högre sysselsättning. I en annan del av avhand-lingen kommer hon fram till att lägre skatt på tjänste-sektorn som konkurrerar med obeskattade hushåll-stjänster leder till lägre arbetslöshet. Jag tänker attstatsrådet har nära till för att ta del av den avhand-lingen.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Jag har bläddrat i den,och jag är villig att fortsätta att studera och läsa den.Jag rekommenderar också kommandenummer av Ekonomiska debatt, där nämnda personoch professor skriver om det generel-la sambandet mellan skatter och sysselsättning. Dekommer fram till att det inte är så enkelt som vi iblandhör här i kammaren; att det skulle finnas någon enkelsimsalabim-lösning som går ut på att sänker vi skat-terna ökar vi sysselsättningen.Från regeringens sida har vi en klar prioritering.Först och främst gäller det att sanera statsfinansernaoch få ned statsskulden. Tillsammans med detta skallvi satsa på vård, skola och omsorg. Det ger ju ocksåsysselsättning om man ser till att inte spara mer utan istället utveckla den sektorn.Om vi sedan kommer i ett bättre ekonomiskt lägemed överskott, och om sysselsättningen fortsätter attöka, så finns det en chans att resonera om skatte-sänkningar. Men där är vi inte . Det som hotarsysselsättningen är ju det som vill göraom man kombinerar ihop det med vad K-G Svensonvill göra och med vad sade att han villgöra: stopp på nedskärningspolitiken, gigantiskaskattesänkningar och experiment i tjänstesektorn. Detkommer att leda till minskad sysselsättning. Det har viju brutala erfarenheter av i Sverige.Anf. 80 (m):Fru talman! Jag har med anledning av den här de-batten en litet mer skattefilosofisk fråga till herrÖstros. Kan statsrådet se några verksamma sambandmellan å ena sida ett högt totalt skattetryck och å denandra den enskilda individens ekonomiska självstän-dighet och rörelsefrihet?Om det är så att statsrådet kan se ett sådant sam-band, finns det i så fall någon gräns bortanför vilkenden sammantagna beskattningen är funk-tionell, eller av skattebetalaren uppfattas som anstän-digt rimlig, utan där effekterna blir kontrapro-duktiva?Står vi i , , långt hitom ensådan gräns eller nära en sådan gräns? Eller har virent av överskridit den? Och vad avser statsrådet i såfall att göra åt saken?Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Det var trevligt med ett filosofiskt in-slag i frågestunden. Jag ser inte att skatter skulle hanågot egenvärde i sig. Jag ser inte skatter som någotfrihetsprojekt över huvud taget. Jag ser det vi kananvända intäkterna till som en möjlighet att ge männi-skor frihetsutrymme.Ta hela uppbyggnaden av välfärdssamhället. Vadhar det inneburit för hundratusentals, ja, miljontals,personer i i form av att få möjligheter att växasom människa, att fattiga människor har fått möjlighettill utbildning och att man har fått bra sjukvård ochsocialförsäkringssystem som gör att man kan kännasig någorlunda trygg när man råkar illa ut? Vi haralltså använt skatteintäkter för att öka människorsfrihet.Man skall aldrig förledas att tro att skatter i sig harett egenvärde för socialdemokratin; så är det absolutinte. Det är välfärdspolitiken som det handlar om ochden kan bara kombineras med ett mycket starkt ochblomstrande privat näringsliv. Det handlar alltså omen balans mellan de två. när vi äntligen har saneratär vi på väg mot ett läge där vi får en bättre kvalitet ivården, skolan och omsorgen. Vi får också en växt idet privata näringslivet. Det har vi kunnat se under desenaste fyra åren. servi en ökning av sysselsättningen med drygt 40 000arbetstillfällen. är vi återigen på väg tillbaka tilldet som är kännetecknande för den svenska modellen,dvs. detta med att kombinera friheten, solidaritetenoch ansvaret för varandra.Anf. 82 (m):Fru talman! Massarbetslösheten behåller, tyvärr,sitt järngrepp om trots att vi befinner oss ivad som kan kallas för en högkonjunktur.Är det ett uttryck för välfärd att vi har vårdköer,att vi har gamla och sjuka som lider och att vi dagli-gen får bevis för hur illa ställt det är på somliga håll?Det kan man verkligen fråga sig. Är det välfärden somgör att vi faller i välståndsliga? Är detta ettuttryck för välfärd?Göran , Metalls ordförande, menar att envanlig jobbare inte skall behöva betala iskatt och i marginalskatt. Det är socialt orätt-färdigt att ha för höga skatter. Dessutom dämpar dettillväxten. Fler jobb breddar skatteunderlaget ochökar därigenom förutsättningarna för statens inkoms-ter. Jag menar att Socialdemokraterna här hamnar i enskattepolitisk återvändsgränd om man fortsätter påden inslagna vägen.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Jag känner respekt för sociala engagemang när han talar om vårdköeroch brister i välfärden. Där finns det i så fall möjlig-het till en dialog. Men tror väl inte förett ögonblick att de första 18 miljarderna som ni skallskära ned med inom vården, skolan och omsorgen gördet hela bättre eller att det blir bättre av att, som CarlBill i går gjorde, plötsligt lägga ned 20 miljarder till iskattesänkningar - detta utan att, som det verkar, hakonfererat med partikamraterna i . Jag harinte fått något svar på frågan om hur det skall finansi-eras.Det är klart att välfärdspolitik måste betalas. Hen-rik S Järrel har kanske ett så starkt socialt engage-mang att han sällar sig till de anständiga borgare somjag har hört en del folkpartister tala om och som ändåvill ta ett ansvar för välfärdspolitiken. I så fall, HenrikS Järrel, går det att diskutera.Det är klart att skatter är viktiga men tillväxt ärockså viktigt. Skattebasen är viktig. Det handlar omatt vi skall ha ett blomstrande näringsliv och en an-ständig vård, skola och omsorg. Jag tycker att vi är påväg att få en möjlighet att faktiskt ha det framför oss.Men då får man inte riskera det med den typ av skat-tepopulism som alltmer börjar närmasig.Indiens kärnvapenprovAnf. 84 ():Fru talman! Jag har en fråga till hela regeringenmen jag riktar den till . Jag vill ställafrågan utifrån kärnvapenprov, som har ägtrum . Hela världen har jureagerat med starka fördömanden och med konkretapolitiska åtgärder. Den och GöranPersson, även själv, har gått ut ochklargjort att det svenska biståndet måste omprövas,avbrytas, vad gäller det statliga inslaget. Däremot kandet, förhoppningsvis, fortsätta vad gäller enskildaorganisationer.Pierre har också sagt att det gäller att om-pröva hela den svenska politiken och relationerna tillIndien. För mig är det en självklarhet att då ocksåompröva möjligheten till fortsatt vapenexport tillIndien. Jag vill därför fråga om rege-ringen har vidtagit åtgärder, om beslut har fattats iriktning mot ett klargörande av att ingen form avfortsatt vapenexport, inklusive följdleveranser, tillIndien är tänkbar framöver.Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Vi har trott att vi , när vi snart gårin , skulle vara på väg mot en kärnvapenfrivärld. Men står vi inför ett hot. Halva jordensbefolkning kan hotas av en kärnvapenkapprustning -därmed också alla vi här. Därför måste vi reageraoerhört starkt, som vi också i ett slags trestegsrakethar gjort från svensk sida. Vi tog uppfrågan i FN för att kunna stävja den ödesmättadekapprustningsspiral som vi kanske har framför oss.Vidare kommer jag att i ministerrådet iEU ta upp frågan om relationerna till . Försvensk del har vi sagt upp vårt samarbetsavtal; dettasom en markering gentemot den nya indiska regering-en, inte mot som land eller som folk.Därför kommer också enskilda organisationer attkunna fortsätta sitt samarbete.Självfallet kommer den här oansvariga kärnva-penpokerpolitiken från den nya indiska regeringenssida att starkt påverka våra relationer i stort. Vi harmycket restriktiva regler vad gäller vapenexport, ochde behöver inte ändras.