prot · GL09113 · 1998-05-27 00:00:00 — 5: 1 s, 1 c, 25 fp, 18 v, 15 mp, 11 kdAvstod: 49 mFrånvarande: 20 s, 10 m, 6 c, 1 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 21 ()1. utskottet2. 6 (fp, v, mp, kd)Votering:226 för utskottet73 för res. 61 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 70 m, 15 cFör res. 6: 1 s, 5 c, 24 fp, 17 v, 15 mp, 11 kdAvstod: 1 vFrånvarande: 19 s, 10 m, 7 c, 2 fp, 4 v, 3 mp, 4 kdMom. 24 (nya miljöproblem)1. utskottet2. 8 (mp)Votering:287 för utskottet15 för res. 847 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 71 m, 21 c, 25 fp, 17 v, 11 kdFör res. 8: 15 mpFrånvarande: 19 s, 9 m, 6 c, 1 fp, 5 v, 3 mp, 4 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU18 Nordiskt samarbete 1997Mom. 4 (deltagande vid session,utskottens roll m.m.)1. utskottet2. (m)Votering:205 för utskottet91 för res.53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 1 m, 21 c, 2 fp, 18 v, 14 mp, 10kdFör res. : 68 m, 23 fpFrånvarande: 22 s, 11 m, 6 c, 1 fp, 4 v, 4 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU24 Ändring i lagen (1996:95) om vissa interna-tionella sanktionerKammaren biföll utskottets hemställan.4 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Kommissionens rekommendation om allmänna rikt-linjer för medlemsstaternas och gemenskapensekonomiska politik, utarbetad i enlighet med För-draget om upprättandet av Europeiska gemenska-pen5§ Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återJustitieutskottets betänkande 1997/98:JuU13Konstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU24Finansutskottets betänkanden /98:FiU25 ochFiU29Skatteutskottets betänkande 1997/98:SkU29Justitieutskottets betänkande 1997/98:JuU23Lagutskottets betänkande 1997/98:LU26Kulturutskottets betänkande 1997/98:KrU17Utbildningsutskottets betänkanden /98:UbU16-UbU206 § (forts. från 2 §) Granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas hand-läggning (forts. KU25)Näringsminister handläggning avfrågan om tillstånd för anläggande av likströmskabelmellan och (avsnitt 3.4)Anf. 86 ():Fru talman! Denna fråga gäller jävsaspekterna.Folkpartiet deltar i reservationen 4. Vi yrkar dock intebifall, men vi står naturligtvis bakom reservationen.Bo Könberg har redan för tids vinnande yrkat bifalltill bara två av reservationerna.Folkpartiet har reserverat sig mot att majoriteteninte tar konsekvenserna av sin bedömning i dettaärende. Man glider undan kunskapen om att AndersSundström mot alla regler faktiskt har använt sig aven av sina tjänstemän i ett ärende där tjänstemannenvar jävig. Majoriteten hänvisar till tidigare uttalanden,som innebär att man skall ta upp jävsfrågorna riktigtordentligt nästa år.Men faktum är att redan i1985/granskningsdebatt klargjorde att ministrarinte borde använda de tjänstemän som har uppdrag ihel- eller halvstatliga bolag i diskussioner, debattereller förhandlingar när deras bolag kan tänkas varainblandade - detta för att inte ens snudda vid misstan-ken om jäv.Samma bedömning upprepades året därpå i dengranskning som gjordes då.Vid utfrågningen av berättadehan själv att han varit mycket noga med att undvikajävssituationer. Trots det har alltså , som imaj 1997 tillträdde som ordförande i , del-tagit i samtal bl.a. om effekterna för fisket med tjäns-temän från och under rege-ringssammanträden. Detta gällde fram till oktobersamma år, då en ny ansvarig tjänsteman på sammahöga nivå hade ersatt Rekke.Det är klart att det är den enskilde tjänstemannensom själv skall ta ställning till om han eller hon ärjävig, men ministern kan inte bortse från sitt ansvarsom överordnad för organisationen.Jag citerar ur majoritetens bedömning: "Utskottetfinner dock anledning att ånyo framhålla vikten av attförvaltningslagens jävsregler iakttas vid beredningenav ärenden i . Som utskottet tidigareuttalat bör en departementstjänsteman, som är styrel-seledamot i ett hel- eller halvstatligt bolag, inte delta iett ärende som rör bolaget, oavsett ärendets beskaf-fenhet. "Detta skall jämföras med det som jag nu pläderatför, dvs. texten i reservationen 4: "Enligt utskottetsmening har en sådan försiktighet inte fullt ut iakttagitsnär statssekreterare , tillika styrelseordfö-rande - - -, har givits i uppdrag att bistå näringsmi-nistern vid föredragningen inför regeringens beslut.Utskottet anser att Rekkes deltagande vid regerings-sammanträdet inte har varit av sådant slag att fråganom opartiskhet uppenbarligen saknat betydelse. Motdenna bakgrund delar utskottet inte bedömning att man kunnat bortse från jäv idetta fall. "Med andra ord anser i detta fall attLars Rekkes deltagande vid regeringssammanträdetinte var lämpligt och att bordeinsett det, när nu själv inte gjorde det.Anf. 87 ():Fru talman! Jag vill till att börja med hälsa ,som har kommit upp på läktaren, välkommen. Dettycker jag är väldigt trevligt.I detta ärende är det som har anmältAnders för handläggningen av frågan omPolenkabeln. Utgångspunkten är egentligen frågan omvilka olika roller en regering har. Det är naturligtvisdels att styra landet, dels att fungera som ägare till ettantal olika myndigheter. Man har också en tredje roll.Man skall vara en myndighet.När det gäller frågan om Polenkabeln skulle rege-ringen fungera som myndighet i stället för domstol,kan man säga. Man skall fatta beslut om ett konces-sionstillstånd. De som sökte tillstånd var statliga före-tag - och . Den främsteföreträdaren för ett av de statliga företag som söktetillstånd av regeringen som myndighet - styrelseord-föranden i - var högste ansvarigetjänsteman i departementet. Det var idetta fall. En statssekreterare i departementet är alltsåstyrelseordförande i ett ansökande företag när rege-ringen skall agera som myndighet i stället för dom-stol.Lars har också på flera sätt varit med i frå-gans handläggning som ärendet behand-lats. En annan tjänsteman på departementet - Heden -var styrelseledamot i under dennaperiod. Jag tycker verkligen att det är intressant att detfungerar på detta sätt. var t.o.m med när rege-ringen fattade beslut. Han fanns med som sakkunnignär ärendet skulle föredras och fick lämna sakupp-lysningar i frågan.Jag har också anmält att vi borde göra en generellöversyn av jävsfrågorna för högre tjänstemän. Utskot-tet har sagt att man skall göra det . Det har denhär gången varit litet grand av majoritetens rädd-ningsplanka. Man har kunnat luta sig mot det i ställetför att ta ställning i sakfrågan, vilket jag tycker hadevarit viktigt. Det gäller att säga ifrån. Man kan intesätta sig i hur många roller som helst. Naturligtvis haren minister ett ansvar för vilka han tillsätter i olikabolag och för att de tjänstemännen inte är de somskall handlägga frågor om tillstånd när regeringenskall fungera som myndighet.Under behandlingens gång i konstitutionsutskottethar jag från vissa hört argumentet: Om man gjordesom tycker här skulle det bli väldigtstora förändringar i . Det här är ju ett probleminom många områden. Det är antagligen sant. Sverigeär till stor del ett korporativistiskt land, menar jag.Staten och många stora företag går hand i hand.Människor flyttas från departement till företag. Dethär är någonting som i själva verket är väldigt allvar-ligt och som det borde göras något ordentligt åt.Majoriteten reagerar snarare på ett annat sätt -eftersom det här problemet finns på många ställen,dvs. är generellt, kan vi inte göra någonting åt det.Således är det något som vi skall försöka strunta ieller åtminstone överlåta . Det tycker jagär synd.Det finns också annat i samband med Polenkabelnsom det är värt att diskutera och kritisera. AndersSundström kallar ju upp politiska företrädare frånKarlshamn innan behandlingen i är färdigoch innan är färdigmed sina beslut. De här politiska företrädarna sägersenare i lokala Blekingemedier att det är politiskapåtryckningar som har idkat. Detär också något som jag tycker att man skall tänka på.Det visar ju att det inte riktigt fungerar som det skall.I reservationen är jag mera hovsam än som kanskeegentligen är nödvändigt men jag tyckte att det varbra att vi kunde bli flera som delade kritiken. Det ärbra att också stöder reservationen. Det ärbara synd att vi inte kan få till stånd en majoritetsom ordentligt kan säga ifrån, som kan säga att manfaktiskt måste komma till rätta med de här korporati-vistiska tendenserna - det är något som i längden intekan få fortsätta.Ett alternativ är naturligtvis att ta ifrån regeringendet myndighetsansvar som man har. Det kan gällat.ex. tillståndsgivning i centrala miljöärenden. Jag haringenting emot en sådan förändring, som ju också ärett stort ingrepp. Oavsett vilken åtgärd som tas till föratt få bort det, som jag tycker, väldigt dåliga systemsom finns inom flera departement i - alltsådetta med att man sitter på många stolar - är det nöd-vändigt att åtminstone komma överens om att göranågot. Jag hoppas att nästa årgår till botten med frågan och kräver ordentliga för-ändringar.Anf. 88 ():Fru talman! Jag delar den uppfattning som de fö-regående talarna uttryckt om vikten av att vi är nogamed den här jävsproblematiken utifrån regeringenssätt att sköta sitt åliggande när höga tjänstemän ärinblandade i statliga företag. Det här är ingenting nyttsom har dykt upp, tvärtom. Detta har nämligen disku-terats ett flertal gånger men sakfrågan är så viktig attdet naturligtvis är tvunget att ha den under uppsiktockså framöver.När det gäller engagemang som ord-förande i tycker jag att det myckettydligt klarlagts att man i dessa fall har varit nogamed att inte hamna i en jävssituation. Det är inte nå-got nytt att en hög statstjänsteman på ett departementsitter med i . Så har det varit, oav-sett partipolitisk färg, i regeringarna under senare år.Man har haft samma inställning, dvs. att det är lämp-ligt att ha någon som sitter med i styrelse.Att nu är ordförande i styrelseinnebär inte någon skillnad i fråga om jävssituationen.Från styrelseledamot till ordförande skall samma sakgälla.När på utfrågningen fick fråganom hur han såg på jävssituationen var han myckettydlig. Han sade att han var mycket medveten omdetta redan från början. Det fanns skrivna regler, ochman hade också en ordentlig genomgång om hur dethär skulle hanteras. Det var ingenting som så att säga iefterhand dök upp - alltså att här kan det bli konstigtoch kanske man innefattas i en jävssituation just närdet gäller Polenkabeln. Man var mycket om dettaredan från början och man var mycket noga med attfölja reglerna.Det är dock litet olyckligt att man inte, PeterEriksson, lyssnar på de faktauppgifter som kommerfram under de här utfrågningarna. sadeju att under regeringsbeslutet var med ochfattade beslut och att han var föredragande.På s. 25 i del 3 av utskottets betänkande, PeterEriksson, finns mitt på sidan en fråga från PeterEriksson till : "Du var alltså den tjänste-man som var närvarande och drog ärendet när rege-ringen beslutade . Stämmer det?" LarsRekke svarar: "Nej. Det är inte riktigt. Det var stats-rådet som drog ärendet. Jag och AndreasZsiga var uppkallade för att svara på vissa sakfrågorsom kunde komma upp under föredrag-ning av ärendet. Jag föredrog inte detta ärende. "Ett mera klart och tydligt svar kan man knappastfå på en fråga. Samma fråga fick utfrågningen och han gav precis samma svar.Ändå säger att var före-dragande och med vid beslutet. Men jag kan säga attLars över huvud taget inte var med vid självaregeringsbeslutet. Enligt de uppgifter som vi i utskot-tet har fått är inte någon tjänsteman med vid självaregeringsbeslutet.Jag tycker att det är synd att nu för-söker måla en bild av att här har det helt klart ochtydligt begåtts en oegentlighet; detta trots att hanminst två gånger har ställt frågor och fått ett klart ochtydligt svar om att så inte är fallet.Jag menar att den här debatten, och det är vi välalla överens om, inte förtjänar att sådana påståendengörs. Det är viktigt att vi, om vi nu skall hålla en rakrågång när det gäller de här jävsfrågorna, också ärärliga mot dem som handhar detta och som försökersköta det här på ett riktigt och korrekt sätt. Den dagennågot går snett skall vi sakligt granska och eventuelltkomma med kritik. Men de som har varit mycketmedvetna om det här och som har skött detta på ettkorrekt sätt skall inte bli betraktade som lögnare. Dettycker jag inte att den här frågan förtjänar.När det sedan gäller inlägg om attAnders på annat sätt har gjort olika på-tryckningar och tagit upp frågan före beslut osv. tyck-er jag att det även här tydligt framkom vid utfrågning-en hur det förhöll sig. var på ettsocialdemokratiskt partimöte där man var direkt be-rörd av Polenkabeln. Att han tog upp den frågan ochargumenterade för skälen till att Polenkabeln skulledras är väl inte speciellt märkligt. Man kan inte kokasoppa på en spik, !Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag vill bara markera att reservationensom jag talar om för räkning handlar omjävsfrågorna. Vi har inte funnit att det finns någonbakgrund till det tar upp i det materialsom vi har fått hitintills.Mats börjar sitt anförande med att talaom att han delar uppfattningen om betydelsen av attinte ens misstänkas för jäv. Då kan jag inte förstå atthan så hett försvarar det som själv säger,nämligen att han var med och lämnade sakupplys-ningar i sitt eget koncessionsärende under ett beslu-tande regeringssammanträde. Jag tycker att detta ärpoängen i den här reservationen. Han var med. Tidi-gare har sagt att man inte ensfår vara i närheten för att man inte skall kunna miss-tänkas för jäv. Här tar alltså medsig för att lämna sakupplysningar vid ett beslu-tande sammanträde.Det finns en blind fläck hos ochSocialdemokraterna som gör att de inte kan se attdetta är en jävssituation. Jag tycker att kunna erkänna att den blinda fläcken finns. Alltvad vi har fått fram visar att just här har det före-kommit misstankar om jävssituationer.Anf. 90 () replik:Herr talman! Den som gjorde underlaget för dethär beslutet var inte . Det var AndreasZsiga.När frågan om den här regeringsbehandlingenkommer upp får jag väl göra likadant igen, dvs. jagfår väl läsa innantill för att klarlägga vad det var somLars var med och lämnade upplysningar om.På fråga av , den gången också, omvilka sakupplysningar som lämnade underregeringssammanträdet svarar han: Jag lämnade sa-kupplysningar. Jag kan berätta vad det var för upp-lysningar. Jag fick frågan om kabelns sträckning. Dåvisade jag kartan. Den andra frågan jag fick var vadStatens naturvårdsverk har sagt i ärendet. Då läste jagupp det remissvaret. Vad har sagt iärendet? Då läste jag upp deras remissvar. Sista frå-gan var vad det står i förslaget till beslut. Då läste jagupp det, sedan gick jag ut.Mera klart och tydligt kan väl detta ändå inte vara.Han har svarat på frågor och läst innantill i remissvar.Om det skall vara jäv, undrar jag vart vi är på väg.Anf. 91 () replik:Herr talman! Vi har tydligen olika uppfattningarom vad jäv innebär. Han var närvarande. Han kundeavlyssna debatten. Han blev också tillfrågad om sa-kupplysningar under ärendets behandling. Han kanalltså ha inhämtat upplysningar som han sedan kan haanvändning för i sin egenskap av ordförande i . Detta är en jävssituation. Det är den som är in-tressant att diskutera, inte vem som gjorde underlageteller precis exakt vilka upplysningar han lämnade.Han fanns med i rummet. Han kan alltså ha hört merän vad han egentligen borde ha hört för att kunnafungera som en oberoende styrelseordförande i har han haft diskussioner med en stats-sekreterare på under den tidhan var ordförande i . Det står att det gälldefisket, men det är ytterligare en jävssituation somvisar att inte själv gjorde korrekta be-dömningar. Jag menar att det återfaller på ministernsom borde ha tagit över och gjort de korrekta be-dömningarna.Anf. 92 () replik:Herr talman! Jag beklagar verkligen att MargittaEdgren inte kommer att vara med i KU nästa mandat-period när vi skall börja en ordentlig diskussion omvad jäv är. Skall det vara tolkningsom skall gälla innebär det att man inte kan vara högtjänsteman i ett departement och sitta i en styrelse.Det är ju en sak. Det är upp till att haden åsikten. Men är det ju faktiskt tillåtet, ochdetta har skötts på ett utomordentligt sätt.Sedan säger att detta med att tafram underlaget inte var så viktigt. Det viktiga var var närvarande. Då har vi helt olika åsikter omvad det handlar om. Det handlar om att skriva fram ettunderlag till ett beslut och att sitta med och läsa uppremissvar och sedan gå ut när beslutet fattas. Att draslutsatserna att det sedan på något sätt skulle ha på-verkat hans ställning som ordförande i är juorimligt.Anf. 93 () replik:Herr talman! Vi har nog olika synpunkter på dethär med jävsfrågorna. Det verkar vara alldeles klart.Jag tycker för min del att en tjänsteman på ett depar-tement som sitter som styrelseledamot i ett statligtföretag absolut inte bör vara med i beredningen av ettärende där det företaget söker tillstånd. Det kan varamiljötillstånd eller annat. Det är en definitiv stånd-punkt. Jag har väldigt svårt att se att man skulle kunnaförsvara någon annan hållning.I det här ärendet har ju tjänstemannen t.o.m. varitstyrelseordförande, dvs. en av de absolut främstarepresentanterna för företaget. Dessutom har han varitmed under föredragningen inför regeringsbeslutet ochlämnat sakupplysningar. Han har dessutom varit medunder beredningen innan. Jag tycker att det här är ensolklar jävssituation. Det är klart att man kan försökadribbla bort korten, men jag tycker att det är väldigtsvårt att se någonting annat än att det här har varitfrågan om en jävssituation som inte borde få uppstå.Tyvärr är den här typen av jävssituationer ganskavanliga för den . Det är någontingsom jag tycker är bedrövligt och som vi måste kommatill rätta med.Anf. 94 () replik:Herr talman! Jag har inga förhoppningar om attjag på något sätt skall kunna övertyga att han har fel. Att dessutom upprepa samma ar-gument som jag alldeles har framfört i två repli-ker till tycker jag är att slösa medtiden i den här debatten.Vi får väl hoppas att blir kvar i KUnästa mandatperiod. Det viktiga är ju att reda ut vadjävssituationer innebär och vad det är för regler somskall gälla. Om man, som , anser inte ens får finnas till och sitta som styrelseordfö-rande i ett bolag är det klart att allt blir jäv. Om mansköter detta korrekt, gör korrekta bedömningar och ärmycket medveten om vad det handlar om från börjantycker jag att detta definitivt inte innebär en jävssi-tuation. Och det har ju en mycket bred majoritet ock-så klarlagt.Anf. 95 ():Herr talman! klarar inte riktigt attsäga precis som det var. Jag sade att man inte börfinnas med i beredningen av ärendet. Det klarar haninte att säga utan säger att man inte får finnas till. Omhan skulle upprepa vad jag har sagt faller hans egnaargument ganska platt. I stället försöker han hitta pånågot annat som jag inte har sagt.Men vi får väl som sagt föra debatten vidare nästaår om det är så att och jag sitter kvar ikonstitutionsutskottet. Det rådet ju allenast väljarnaöver, och möjligen partiorganisationerna också.Anf. 96 ():Herr talman! Jag gör kanske likadant som PeterEriksson. Jag hårdrar kanske argumenten litet åt mitthåll. Men med argument blir det enorimlig diskussion. Det har ju klart framgått att Rekkeinte har varit med vid beredningen. Det var AndreasZsiga som skrev fram förslaget och skötte beredning-en. Om det, på en regeringsberedning, är jäv att visaen karta över var kabeln skall gå får vi det kinkigt iframtiden, . 97 ():Herr talman! gick väldigt långt.Det är helt solklart i det material och de utfrågningarvi har gjort att har varit med i beredning-en. Det är helt solklart. Det går inte att komma ifråndet på flera sätt. Jag skulle helst vilja att MatsBerglind erkände det i stället för att låtsas som omhan inte har varit med. Det går ju att läsa innantill.Anf. 98 ():Herr talman! Det är bara att konstatera att detfinns en mycket bred majoritet i KU som inte gör denbedömning som gör. Därmed tyckerjag att frågan ganska tydligt visar vilken ställning vihar tagit i KU.Anf. 99 ():Herr talman! Jag håller inte med. KU:s majoritethar inte sagt att inte var med i beredningen avdet här ärendet. Det står inte i det som utskottsmajori-teten har skrivit, utan det är en tolkning som MatsBerglind hittar på nu.Regeringens beslut om sekretess beträffande vissahandlingar rörande Scientologikyrkan (avsnitt 3.5)Anf. 100 ():Herr talman! Det ärende som vi nu diskuterarskulle kunna tolkas som litet trivialt. Jag tror att ut-skottsmajoritetens slutsats också kan låta som om detvore ett ganska enkelt ärende.Utskottsmajoriteten anser att regeringen har prö-vat om det s.k. scientologmaterialet var en allmänhandling. Man har kommit på att ett utlämnande avdet skulle påverka förhållande till främman-de makt. Därmed har regeringen enligt sekretesslagenhemligstämplat det hela. Det är alltså ett enkelt ärendeenligt utskottsmajoriteten. Regeringen har rätt atttillämpa sekretesslagen och har så gjort. Och därmedfinns det ingen anledning till någon anmärkning, anserutskottsmajoriteten.Men är förhållandet inte så enkelt. Det där varnog anmälaren, dvs. undertecknad, helt medveten omnär anmälan gjordes.Förhållandet är följande. Ett material lämnades intill . Sedan begärdes det att manskulle få se detta material. Materialet betraktades somallmän handling och lämnades ut vid flera tillfällen.Då inträder det att den utsättsför påverkan eller uppvaktningar från först enskildasenatorer och andra personer i . Sedermera harframkommit i TV-program att någon av de uppvak-tande inte ens var medveten om att han hade uppvak-tat den i ärendet eftersom lobbyis-ter fick honom att skriva under ett brev som skickadesi väg.Den börjar att få kalla fötter.Efter ett par veckor ändrar man sin inställning. Närmaterialet sedan begärs ut, när människor begär att fåtitta på det som allmän handling, så är det plötsligt enhemligstämplad handling. Regeringen har alltså underen tidsrymd av bytt fot i en fråga ochändrat sig från att se en handling som allmän till att seden som en sekretessbelagd handling. Skälet till dettafotbyte har varit att man har utsatts för påverkan frånannat land.När min anmälan skrevs i ärendet framgick det avpressuppgifter att denna påverkan kom från enskildasenatorer och några organisationer. Vid KU:sgranskning har det framkommit att det också har varitföreträdare för myndigheter som har uppvaktat densvenska regeringen i ärendet.Vad man har anfört är att materialet skulle varaskyddat av upphovsrätt och att den svenska offentlig-hetsprincipen skulle stå i strid med upphovsrättsligaavtal som har anslutit sig till när det gällerinternationell handel.Det är egentligen mycket tveksamt om det före-kommer en sådan motsättning. Det heter i de överens-kommelser som har biträtt att man inte fårbehandla utlänningar sämre än det egna landets med-borgare. Det har i det här fallet inte gjort närmaterialet var offentligt.Däremot behandlar man ju svenska medborgaresämre än utländska medborgare när detta materialhemligstämplas på grund av påtryckningar från utlan-det. Det reser en första principiell fråga om Sverigeskall ha en sådan rättstillämpning att den diskrimine-rar vårt eget lands medborgare i förhållande tillfrämmande länders medborgare när det gäller offent-lighetsprincip och inlämnat material.Ett lands oavhängighet är att det hävdar sin rätt attbesluta i egna angelägenheter. Det gäller också hävdar rätten att på egna villkor slå vakt omsåväl sina medborgares rättigheter och intressen somde grundlagar man förfogar över.Sverige kan, och regeringen har naturligtvis rätt,att med hänsyn till bl.a. internationella förhållanden,förhållande till andra länder och landets egna säker-hetsintressen göra bedömningar som gör att mansekretessbelägger material.