prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Framför alltbör miljöintressena inom rättsväsendet stärkas genomatt en miljöåklagare inrättas som har befogenhet attväcka åtal mot dem som gör sig skyldiga till brott motmiljölagarna.Hur vid talerätten än görs, så kommer den inte attkunna svara för att miljölagarna upprätthålls. Fördetta krävs det resurser men också en skyldighet attväcka åtal om ett miljöbrott uppdagas. Miljöåklagarenbör ha i uppgift att ta emot och utreda enskilda perso-ners klagomål över olika förhållanden inom miljöom-rådet. Miljöåklagaren är en utveckling av den miljö-ombudsman som vi har krävt. LennartDaléus har också utvecklat vikten av att miljön får en,som vi tycker, åklagare som tillerkänns de befogenhe-ter som krävs för att det skall vara möjligt att medkraft spela en så viktig roll. Detta är nödvändigt närdet gäller skyddet av miljön.Till slut, fru talman, vill jag säga att det, trots denkritik som jag inom några specifika områden harframfört, är bra att vi har en miljöbalk att ta ställningtill. Men det är inte så kul att före riksmötetsavslutning debattera en så viktig lagstiftning. Trotsdet hoppas jag att den process som skall fortgå för attvi skall få en bra miljölagstiftning också, fru minister,kommer att innebära att man aktivt utåt har ett ut-bildnings- och informationsarbete; detta för att miljö-arbetet, den kraft som finns ute bland människoroch det djupa engagemanget skall leva kvar, för attmiljöbalken skall bli varje mans ägodel och för attmiljöbalken skall få en sådan inriktning att det här bliren lagstiftning som gör att blir en nation sommed stolthet kan presentera ett aktivt miljöarbete ochkan vara pådrivande i det europeiska och internatio-nella samarbete som krävs för att vi för framtidenskall ha en god miljö, bra luft och rent vatten.Anf. 8 ():Fru talman! Som alla känner till har vi kristdemo-krater inte någon ordinarie ledamot i jordbruksutskot-tet. Det förorsakar oss vissa problem i den här debat-ten eftersom vi i den samlade motionen har 35 yrkan-den om förändringar i miljöbalksförslaget. Därtillkommer ytterligare motioner. I vissa delar har våraförslag fångats upp av reservationer från andra partiermen för att fånga helheten gäller vår motion och deavvikande meningar i yttranden som avgetts frånutskott där vi är representerade.Jag antar dock, fru talman, att det skulle fresta påkammarens tålamod om jag här yrkade bifall till mo-tionen i dess helhet. I stället väljer jag att göra vissanedslag och att redovisa hur vi ställer oss till de olikareservationer som föreligger. Jag hoppas att jag harlyckats botanisera rätt i det här betänkandet.Efter mycken möda och stort besvär presenteraderegeringen /98 ett förslag till miljö-balk. Om det hade funnits en vilja från socialdemo-kraternas sida skulle flera förbättringar av det liggan-de förslaget från fyrpartiregeringen ha kunnat ske vidden parlamentariska behandlingen redan 1994.Med anspelning på det fiskafänge som vi hört om idebatten här vill jag säga att det är synd att AnnaLindh inte högg på den krok, det bete, som fanns - viagnade ju så att säga om att lösa den här miljöbalken1994, när vi hade ett bra förslag. Det är, som sagt,synd att inte högg på detta, för då skullevi ha haft en miljöbalk i kraft. Detskulle ha varit ett verkningsfullt instrument. Så blevdet nu inte. Med hjälp av drogs förslageti stället tillbaka, och en ny utredning tillsattes.Sedan dess har det gått - tre förlora-de år för miljön. Totalt har miljön denna dag, när dennya miljölagstiftningen skall träda i kraft, förlorat i1 , alltså . Efter att hafått det här förslaget kan vi konstatera att det inte ärvärt alla dessa förlorade dagar. Det har alltså, frutalman, gått en hel mandatperiod. har vi vid ett antal tillfällen frågat efter denhär . Inte minst har vi försökt att ställaMiljöpartiet till svars för dess stora insats den härmandatperioden - att se till att inte få ikraft. I stället har man skjutit på den, förhindrat denoch sett till att det dröjt nästan en hel mandatperiodinnan vi får en ny, samlad miljöbalk.Fru talman! Jag tycker mot bakgrund av detta attdet är märkligt att kallar sig Miljöpartiet.Den stora frågan för partiet har det förringat. Den harförsvunnit under hela mandatperioden, och den nyalagen träder i kraft efter det att denna mandatperiodhar gått ut.Fru talman! På två för oss kristdemokrater viktigapunkter har regeringen på det principiella planet gåttoss till mötes i miljöbalksförslaget. Det handlar ominrättandet av regionala miljödomstolar och talerättför miljöorganisationer. Principerna om detta kundevi ha enats om för , precis som jagsade förut. Jag förstår fortfarande inte varför man interedan då försökte göra det. tycker jag att man medbalkförslaget, som är otillräckligt och dåligt genom-tänkt också på dessa punkter, har förfuskat idén bak-om dessa tankar.Miljöbalksförslaget är också otydligt och svårge-nomträngligt när det gäller de praktiska konsekven-serna. Det handlar bl.a. om rättssäkerhet och egen-domsrätt. Den frågan har också tagitupp på ett bra sätt. Vår uppfattning är att regeringen idenna principiella del skall återkomma till riksdagenmed förslag för att rättstryggheten och äganderättenmed tillhörande ersättningsregler skall säkerställas. Idenna del yrkar jag bifall till reservation 2, somhandlar om balkens förhållande till annan lagstiftning.Också reservation 52, som behandlar ersättningsrät-ten, täcker upp våra förslag i detta hänseende. Den harLennart redan yrkat bifall till.Det har varit mycket diskussion om vilka lagarsom skall ingå i . Oavsett vilket gränssnittman väljer finns det fördelar och nackdelar. Rentprincipiellt borde också , PBL,funnits med i balken, vilket inte har hunnits med avtidsskäl. Vi kan dock konstatera att regeringen harvalt att flytta in vattenlagen i , vilket är ilinje med vad vi har föreslagit.Förslaget om att föra in lagen som skötsel av jord-bruksmark i balken anser vi dock leder fel. Därförstöder vi reservation 28 i denna del. Vi ser hellre enutveckling av skötsellagen, där skogsvårdslagen kanfå vara en förebild. Det handlar om att betro skogsä-gare och lantbrukare förmåga att förvalta mark ochskog enligt ekologiskt uthålliga principer.Det krävs också en bättre resurshushållning medbrukningsvärd . Åkermarken måste bättre äni dag skyddas mot exploatering för bebyggelse ellerandra anläggningar. För att åstadkomma en striktarehushållning av brukningsvärd bör den klas-sas som riksintresse, och i denna del stöder vi reser-vation 8.Enligt regeringens förslag skall kraven på miljö-konsekvensbeskrivningar, MKB, utökas och skärpas ibalken och ytterligare anpassas till EG-regler ochandra internationella regler. Krav på MKB är ett brainstrument för att förebygga oönskade miljöproblem,och regeringens förslag är i huvudsak bra. Men riskenfinns att det kan missbrukas och bli ett orimligt kravför minsta lilla projekt, vilket också har lyfts framtidigare i debatten. Förslaget om att utöka kraven påMKB bör därför begränsas till verksamheter som kanantas medföra betydande miljöpåverkan. Denna frågabehandlas under mom. 24, och vi har där egna för-slag.Miljöbalksförslaget tycks utgå från att kommer-siellt organiserade former av friluftsliv på annansmark ingår i allemansrätten. En konsekvens av dettakan bli att markägare som själv hade tänktatt på sin mark bedriva friluftsverksamhet blir för-hindrade att göra detta därför att en utomståendehunnit före. Det är givetvis inte riktigt att personer ikommersiellt syfte får organisera aktiviteter på annansmark utan att fastighetsägaren får ta del av vinsteneller ens har tillåtit verksamheten, speciellt som det ärett permanent utnyttjande. I förlängningen kan dettainnebära en risk för att allemansrätten i dess traditio-nella former kommer i vanrykte och ett oönskat slita-ge på naturen. Av denna anledning vill vi att en änd-ring i lagstiftningen görs varvid det klart framgår attkommersiellt organiserade verksamheter inte får skeutan berörd markägares eller dennes rättshavaresmedgivande. I denna del yrkar jag bifall till reserva-tion 20.Regeringen föreslår också att tillståndsplikt ävenfortsättningsvis skall gälla för kommersiella täkter avberg, sten, grus, sand m.m. Även husbehovstäkterskall kunna underställas tillståndsplikt enligt balken.Detta menar jag är att bortse från den verklighet somden enskilde jordbrukaren befinner sig i. Husbehov-stäkter har stor betydelse för de areella näringarna.Öppnande av husbehovstäkt på lantbruksfastighet äratt beteckna som pågående markanvändning. Dettamåste också fortsättningsvis vara möjligt. Annars kanhelt absurda situationer uppstå. Vi har i denna delegna förslag redovisade i motionen.Kristdemokraterna har länge varit förespråkare avmiljödomstolar, men vi har svårt att se den miljörätts-liga vinsten med regeringens uppläggning. Vad man ipraktiken gör är att byta namn på Koncessionsnämn-den till miljödomstol, vilka sedan läggs ut på någraplatser i landet. Dessvärre kommer inte miljödomsto-larna i regeringens tappning att styras av rättegångs-balkens regler när de skall handlägga tillståndsären-den. Vi förordar i stället att miljödomstolarna skall hasamma utformning som vanliga domstolar där parter-na för fram sina ståndpunkter som vid vanliga rätte-gångar och där domstolens sammansättning inte ärpartsbunden. Också i denna del har vi egna förslag.Regeringen och utskottet föreslår också att miljö-organisationer ges rätt att överklaga domar och beslutom tillstånd, godkännande och dispens enligt miljö-balken. Detta är ett gammalt kristdemokratiskt krav.Vi ser gärna att den kunskap och det engagemang somåterfinns inom den organiserade miljörörelsen bättreskall kunna tas tillvara och kanaliseras in i beslutsfat-tandet under ordnade former. Men när vi ser vilkakrav regeringen ställer på en miljöorganisation för attden skall godkännas och få överklaganderätt är vikritiska. De begränsningar regeringen gör när detgäller medlemsantal, historik och verksamhetsformerexkluderar i princip alla föreningar utom Natur-skyddsföreningen.Det är t.ex. noterbart att Stiftelsen ,som är den miljöorganisation som på ett systematisktsätt för miljöns talan vid koncessionsförhandlingaroch i form av flera skadeståndsprocesser i vanligadomstolar å miljöoffrens vägnar, inte kommer attgodkännas med regeringens definition. Det visar ändåatt det är något som är galet med förslaget. Därför villvi att det skall omarbetas så att föreningar som exem-pelvis Stiftelsen får talerätt. I denna delstöder vi reservation 37.Sedan kommer vi till frågan om resurser för attklara av att genomföra denna miljöbalk. Det är oer-hört centralt att miljötillsynen fungerar och att till-synsmyndigheterna har de nödvändiga resurserna föratt kunna sköta sitt ansvarsområde. Vi kan konstateraatt regeringen har skurit ned resurser för tillsynsmyn-digheterna till en oacceptabel nivå. Det är någontingsom vi från sida vid flera tillfällenhar påtalat. Vi har också haft en tydlig prioritering avresurser till miljötillsyn i våra budgetalternativ. Enförutsättning för att tillsynen skall fungera är resur-stillskott. bör göra ett principuttalande omdetta, och därför yrkar jag under mom. 77 bifall tillmotion Jo33 yrkande 23 och 34.Samma sak gäller också de rättsvårdande myndig-heterna. Vi har i budgetsammanhang anvisat mermedel än regeringen för att säkerställa de rättsvårdan-de myndigheternas styrka. Också på detta område börriksdagen göra ett principuttalande om att resurstill-skott är en förutsättning för en fungerande lagstift-ning. På samma sätt är det för centrala miljömyndig-heter, kommuner, länsstyrelser och alla de som har atthandlägga miljöärenden. De måste givetvis ha resur-ser till förfogande för att klara av detta. Annars kom-mer inte en ny miljöbalk att fungera.Vi kan skriva hur fina lagar som helst och ha hurhöga ambitioner som helst. Om vi i realiteten inte hartillsyn och kontroll eller åklagare som har resurser attdriva mål faller mycket av det fina och det vackra.Därför är resursfrågan central för att möjliggöra etteffektivt upprätthållande av lagstiftningen på miljö-området.Vi har låga straff för miljöbrott, och det ärsällan någon fälls med hårdare straff än dagsböter.Regeringen och utskottet föreslår att straffen föröverträdelser på miljöområdet skall skärpas. I de allraflesta fall skall de sträcka sig från böter till fängelse ihögst . För grova miljöbrott skall skalan sträckasig från till högst . Från åklagarsi-dan har det kommit ett antal kritiska synpunkter somfokuserar just på de svårigheter som finns att utdömakännbara straff. Statistiken talar sitt tydliga språk.Under 1996 polisanmäldes 327 personer för brott motmiljöskyddslagen. 17 fällande domar avkunnades.Samtliga fick böter, ingen fick fängelse.Samma år fälldes en enda person för miljöbrottenligt . Han fick böter. Vi kristdemokra-ter anser att regeringens förslag inte är tillräckligtgenomarbetat och att det finns anledning att fråga sigom straffskalan ligger på en rimlig nivå. Straffen föröverträdelser på miljöområdet måste uppfattas somavskräckande och därigenom fylla sin viktigastefunktion i att verka förebyggande och återhållande påde mindre seriösa aktörer som dessvärre finns. Tyvärrkan vi tala om manschettbrottslighet - det är det somdet handlar om här.För att få tillräcklig allmänpreventiv effekt börstraffskalan skärpas. För miljöbrott bör man kunnadömas till böter eller till fängelse i högst . Förgrova miljöbrott bör straffskalan sträcka sig frånfängelse till högst tio år.I denna del, mom. 77, yrkar jag bifall till motionJo33, yrkande 27.Här har jag några frågor till såväl miljöministernsom utskottsmajoritetens företrädare. Vid den utfråg-ning som utskottet genomförde med åklagare, miljö-organisationer m.fl. ställde jag frågan om den nyamiljölagstiftningen skulle leda till fler fällande domar.Svaret från åklagarna och samt från var entydigt: Nej,så blir det inte.Då måste man fråga sig om dessa personer somarbetar rent praktiskt med miljöbrott har fel eller rätt.Vad säger miljöministern? Vad säger utskottsmajori-teten? Har de rätt? Vilken slutsats drar regeringen ochmajoriteten av det? Är den föreslagna miljölagstift-ningen otillräcklig eller är det något annat som intefungerar? Och om de har fel - varför skulle de somarbetar med de här frågorna veta mindre än regering-en och utskottsmajoriteten?Om vi kunde få ett klarläggande i dessa frågorvore mycket vunnet i debatten.Regeringen och utskottet föreslår vidare att till-synsmyndighet skall påföra näringsidkare en särskildmiljösanktionsavgift vid överträdelser av miljöregleroch vid överträdelser av tillstånd och villkor somgäller för verksamheten. Vi kristdemokrater ställeross bakom principen om miljösanktionsavgifter, menvi anser att de är för lågt satta. Med den föreslagnaavgiftsnivån blir det i praktiken möjligt för skrupelfriaaktörer att redan i förväg kalkylera in det maximalabeloppet på , som utskottet nu för-dubblat den av regeringen föreslagna taksumman till.Vi anser att beloppen måste vara direkt kopplade tilldels hur mycket en förebyggande åtgärd skulle hakostat - avgiften skall alltid ligga väsentligt högre ändet beloppet - dels till hur stora skador som uppstått.Det finns därför inte någon anledning att ha någotmaximibelopp i denna del.Fru talman! Vi kristdemokrater står givetvis i öv-rigt bakom våra motioner, men för att spara kamma-rens tid yrkar jag inte bifall till alla delar. Jag hinnerför övrigt inte heller gå igenom den mängd ytterligareförslag vi har. Jag tyckte att utveckladefrågan om miljökvalitetsnormer väldigt bra. Det kanräcka med vad hon sade. Jag stöder i den delen reser-vation 16.Vi har inte hunnit gå igenom frågorna om GMOeller om preskriptionstider för miljöbrott. Det finns enrad områden som inte hinner gås igenom.För klarläggande stöder vi kristdemokrater i övrigtreservationerna 5, 16 och 29. Vad gäller reservatio-nerna 11, 12, 31, 53 och 55 avstår vi vid eventuellomröstning eftersom vi har egna förslag i dessa delar.Avslutningsvis kommer vi också att avstå vadgäller reservation 1 och 4 i betänkandet om följdlag-stiftningen eftersom vi också där har ett eget förslag. Iövrigt står vi bakom vår motion som behandlas i detbetänkandet, men för att spara kammarens tid avstårvi också i denna del från att yrka bifall.Anf. 9 ():Fru talman! Med dagens beslut om antagande avny miljöbalk tar miljöfrågorna klivet in i 2000-talet.Miljöfrågorna etablerar sig som en egen fråga somkan bedömas utan sidoblickar på eventuella kortsikti-ga vinster för företag eller enskild. Slarv och okun-skap skall minimeras.Målet med är att främja en hållbar ut-veckling så att nuvarande och kommande generatio-ner tillförsäkras en hälsosam och god miljö. En sådanutveckling bygger på insikten om att naturen har ettskyddsvärde och att människornas rätt att förändraoch bruka naturen är förenad med ett ansvar att för-valta den väl.Miljöbalken skall ses som en både samordnad,skärpt och breddad miljölagstiftning för en hållbarutveckling. Den kommer att ersätta 15 nu befintligalagar.Fru talman! Låt mig i punktform lyfta fram deviktigaste förslagen.Balkens mål är att främja en hållbar utveckling.Nu införs grundläggande principer, t.ex. försiktig-hetsprincipen, som skall tillämpas. Genom allmännahänsynsregler ställs samma krav på all verksamhet -försiktighetsmått, lämplig plats, hushållning, produkt-val m.m.Regler och miljökvalitetsnormer införs. Kraven påmiljökonsekvensbeskrivningar utökas och skärps.Vattenlagen arbetas in. Miljön får större betydelse.Vid prövning av miljöfarlig verksamhet skall ocksåden joniserande strålningen till omgivningen prövas.Enligt förslaget skall miljöorganisationer med2 000 medlemmar få talerätt, dvs. rätt att överklagadomar och beslut om tillstånd, godkännande ochdispens enligt balken.Verksamheter som har stor påverkan på miljö ochnaturresurser, däribland stora trafikanläggningar, skalltillåtlighetsprövas av regeringen.Strandskyddets ställning görs tydligare. Till-ståndskrav på husbehovstäkter föreskrivs.Ansvaret för efterbehandling av mark görs tydliga-re. En saneringsförsäkring införs.Nu skärps straffen, och straffbe-stämmelser arbetas in i balken.Dan nämnde miljösanktionsavgifternasinförande. De skall beslutas om av tillsynsmyndighe-ten. Jag kan redan säga till att de för-höjda avgifter som utskottet föreslår kan utdömasflera gånger. Den som vill trotsa lagstiftningen får detalltså rätt hett om öronen.Regionala miljödomstolar ersätter och vattendomstolarna. Reglerna om gene-tiskt modifierade organismer arbetas in i balken.Till slut vill jag nämna att tillsynsansvaret under-stryks i balken och att kommunens tillsynsansvarutökas.Efter denna verkliga snabbredovisning vill jagsätta in balken i ett miljöhistoriskt sammanhang. Somen parentes vill jag för den speciellt intresserade påområdet hänvisa till sidorna 23 och 27, där utskottetmed kansliets hjälp ger den mest kortfattade historikom miljöfrågorna som går att få. Jagtycker själv att den är väldigt uttömmande.När miljöproblemen under den första halvan av1900-talet fördes på tal saknades i många fall kunska-pen och förankringen för att åtgärda problemen. Ettsådant exempel som jag kan ta från var närfrågan om Henriksdals reningsverk behandlades iriksdagen för många herrans år sedan. Då var det enriksdagsman som sade: Detta är kommunalt slöserimed medel, när hela står till vårt förfogan-de! Detta ger en bild av hur man uppfattade det helaför så länge sedan.Men för oss som började jobba med de politiskamiljöfrågorna var det kanskeockså lättare än vad det är . Det fanns klipp attgöra om man gav sig in i miljöpolitiken, skulle mankunna säga. Med ett beslut kunde vi förhållandeviskvickt se förändringar. Ett exempel är de kommunalabesluten som sedan följdes upp centralt om svavelhal-terna i våra oljor. Svavelhalterna är nere på entiondel av de utsläpp som man hade 1970.Vattenfrågan fick också förhållandevis snabba re-sultat när reningsåtgärder sattes in. siktdjupär nu lika gott som det var . Riddar-fjärdens vatten är badbart vid de bad som finns i hu-vudstaden - oavsett vad EU säger. Vi kan från vårafönster här i se hur laxen fångas inför våraögon. Det var faktiskt möjligt att snabbt få resultat.Under 80- och 90-talen uppmärksammade man ipolitiken de miljöproblem som produkternas kemika-lier och avfall orsakar. Men detta får inte förleda ossatt tro att problemen är lösta. Många av dem finnskvar - mer komplicerade, svårare att upptäcka ochmer internationaliserade.Vi har fått nya miljöproblem där äldre lagstift-ningar inte räcker till. Därför behövs nya metoder,nya tillvägagångssätt. är anpassad till dennya tidens problem. I arbetet med att förverkliga etthållbart samhälle skall vara miljöpoliti-kens centrala verktyg. Balken kommer att modernise-ra den svenska miljörätten.Fru talman! Bakom införandet av en miljöbalk ståri dag samtliga politiska partier, även om engage-manget nog får sägas vara väldigt varierat. Underarbetet med har socialdemokraterna islutfasen samarbetat med och Miljö-partiet. Samarbetet har varit konstruktivt och målin-riktat.Till betänkandet har fogats 55 reservationer. En-dast en av dessa är en gemensam reservation frånModeraterna, . Jag utgårfrån att ansluter sig till den gemen-samma reservationen - vi har här också hört att så ärfallet.Av de 55 reservationerna svarar en-samma för 31 stycken, eller av avlämnadereservationer. är också det parti somgenom sina förslag konsekvent försöker urholka bal-kens möjligheter att bli en effektiv lag. Eftergifternaär många på miljöns bekostnad.Både och har tagit uppden gamla balken. De här reservationerna, och detfaktum att de partier som lade fram den gamla balkenså pass dåligt har kunnat hitta varandra i sina reserva-tioner, förklarar varför den lag som då lades fram varså urvattnad. och talar om vemsom gjorde vad i regeringen - och det är väl då under-förstått att dömer ut agerande imijöpolitiken under den tiden - och också det är välen förklaring till att en del av arbetet nu måste görasom.Låt mig ta ett exempel från reservation 3, där mo-deraterna har en bärande princip för . Därsäger : "Som anförs i motionen har nu-tidshistorien med all önskvärd tydlighet visat attmarknadsekonomiska principer och ett konkurrens-kraftigt och fungerande näringsliv är av avgörandebetydelse för en positiv utveckling på miljöområdet. "Detta är inte sant i den verklighet jag har levt i. Dethar inte varit konkurrensen som har drivit fram miljö-frågorna. Orsaken till att företag har konkurrerat utsina konkurrenter har inte varit att man velat ha bättremiljöprodukter. Orsaken var att samhället lade sig i,att samhället inte accepterade de avigheter man upp-täckte att företagen kom med. Det är inte en sann bildsom ni ger i er reservation, i reservationen fortsätter: "En stor del avinitiativet på miljöområdet ligger hos enskildamänniskor och framsynta företagare som agerar påden fria, konkurrensutsatta marknaden." Ja, utan dekrav som de politiska församlingarna ställde hademan inte anpassat sig på det sättet. riksdaghar faktiskt genom sin lagstiftning givit konkurrens-fördelar för en rad svenska företag.Under mina som miljöborgarråd i Stock-holm var det så att varje gång vi ville göra en in-skränkning, lägga ut ett föreläggande på ett företag,sade man att det var omöjligt, att det inte gick. Ochvarje gång lyckades det, varje gång var det möjligt attnå fram till det man sade var omöjligt. Den enda slut-sats jag kan dra av det är faktiskt att jag inte tog itillräckligt, att jag borde ha fört fram fler förslag.Ni skriver också i reservationen: "Inom näringsli-vet ses miljöarbetet alltmer som något av godo, somkan öka både marknadsandelarna och vinsterna." Därsansar ni er litet och säger att det inte var så förut menatt företagen nu börjar se det på det sättet. På denpunkten har ni faktiskt litet rätt. börjar fler företagförstå att man kan ha konkurrensfördelar av miljövins-ten. Men så var det inte tidigare. Försök inte slå inågon det, för det är inte sant.I två reservationer, som också här har berörts,nr 51 från och nr 52 från ,tas ersättningsrätten upp, dvs. regeringsformen 2 kap.18 §.