prot · GL09114 · 1998-05-28 00:00:00 — Han tyckte i likhet med andrasocialdemokrater i utskottet att det behövdes ett sär-skilt tillkännagivande för att stödja hyresgästen.Jag undrar om det då inte hade varit bättre att litetmera konkret ange på vilket sätt vi skall stödja hyres-gästen. Jag tycker att det bästa sättet är att säga att omman inte kan komma överens och om hyresgästen villha den modell som utredningen har föreslagit, skall iförsta hand den gälla.Det handlar alltså om litet olika tilltro till rege-ringen, oavsett vilket slags regeringen det kan tänkasbli. Jag tycker att vi i skall ge litet fastarespelregler. Framför allt bör vi ge ett konkret stöd tillinstitutioner av typen , som nubefinner sig i en mycket svår situation.Anf. 172 BO () replik:Herr talman! Jag tycker att tillkännagivandet är ettuttryck för respekt för den sexpartimotion som harväckts. Man tyckte tydligen inte att läget var så klartsom det borde vara. Vi var beredda att ta hänsyn tillden stora oro som fanns i de andra partierna genomatt göra detta klarläggande tillkännagivande. Jagtycker för min del att det är fullt tillräckligt.Beträffande stödet till hyresgästerna har jag sam-ma uppfattning som jag tidigare framfört, att vårttillkännagivande inte bara är ett stöd till de sex parti-erna utan också till hyresgästerna. Genom detta till-kännagivande står vi kanske, , påsamma sida.Anf. 173 () replik:Herr talman! Jag är glad för det tillkännagivandesom har gjorts. Man talar här om en dialog med hy-resgästerna men inte om två likvärdiga parter. Jagtycker ändå att det hade varit bra om man hade varitså tydlig att man hade talat om vilken instans somskall avgöra en hyrestvist.Anledningen till att jag begärde ordet var att BoNilsson sade att någon talare tycks tro att det blir merpengar till kultur. Jag vet inte vilken det skulle vara -jag har inte hört någon framföra något sådant. Där-emot tror jag att det blir tydligare om man särredovi-sar budgetposterna, så att man ser vad som går tillhyra och vad som går till verksamhet. Det blir dåtydligare hur litet pengar som går till kulturverksam-het. I vissa fall blir det inga pengar alls till den, utanpengarna går till hyra och personal.Jag vill vidare göra det förtydligandet att jag ärmycket kritisk till den rundgång som kommer attkvarstå i systemet. Man ger pengar till kulturen, ochkulturen ger tillbaka pengarna till ,som sedan ger dem åter till staten. Det är en rund-gång, som jag tycker att banken tjänar mest på, intekulturen.Anf. 174 BO () replik:Herr talman! Det var ju skönt att höra att EwaLarsson är glad för tillkännagivandet. Det var litetgrand avsikten med det.Frågan om vilken instans som skall lösa tvistertycker jag att vi har klargjort i vårt betänkande. Jagvill återigen säga att jag har stort förtroende att tvisterkan lösas i samråd mellan hyresgäst, hyresvärd ochregeringen, vilken såsom modellen nu ser ut yttersthar att lösa tvisterna.Vad jag menade med uttalandet om mer pengar tillkultur var att om man tycker att mu-seet eller någon annan kulturinstitution behöver merpengar för sin verksamhet, är det mer renhårigt att geett ökat anslag till det än att sjabbla med avkastnings-krav och sådant. Jag tycker att det är ett dåligt sätt attlösa en sådan här fråga. Därför tycker jag att vi skallhålla fast vid den modell som innebär stor flexibilitetoch stora möjligheter för de berörda att lösa frågorna.Anf. 175 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att det är att sjabblamed pengar när man säger att man är mycket kritisktill marknadsanpassad hyressättning för nationellakulturinstitutioner, för nationalmonument. Jag tyckeratt det är fel att de skall marknadsanpassas.Anf. 176 BO () replik:Herr talman! Jag vill beträffande anslagsgivningtill sådana här verksamheter bara kort tillägga att mannu har bestämt sig för en modell för hur hyressätt-ningen skall gå till. Om man tycker att en institutionhar för litet pengar, kan man lösa det problemet ge-nom att öka anslaget. Jag tycker att det är en renprincip, och det är så det skall gå till.Anf. 177 (mp):Herr talman! Jag skall beröra justitieutskottets an-svarsområde, som här avser häkten och anstalter.Dessa byggnader är verkligen ändamålsfastigheter.Man kan inte använda dem till mycket annat än detsom de är specialdesignade för. Trots det uttas mark-nadsmässiga hyror, vilket jag tycker är helt vansin-nigt.I början av min tid i justitieutskottet var vi ute ochbesökte många verksamheter, och en ständigt åter-kommande synpunkt från kriminalvårdens anstalteroch häkten var att det var vansinnigt att man därskulle betala så höga hyror. Det är också befängt atten statlig verksamhet skall betala till en annan statligverksamhet, i det här fallet till , som ägerdessa fastigheter. Då tänkte jag att det här måste jagjobba för att ändra på.Nu kommer det här betänkandet, och vi har ocksåskrivit ett yttrande. Vilken reservation är då bäst, nr 1eller 2? Målet i dem är detsamma. Vi vill inte hamarknadsmässiga hyror på ändamålsfastigheter avdetta slag, sådana som har nämnts inom kulturområdetoch dessa anstalter och häkten.Vi är inte nöjda med det som gäller , BoNilsson. Det fungerar inte som det borde. talar om flexibilitet och säger att det är smi-digt och öppet är detta inte vad vi skulle vilja ha. Vihar kommit fram till att förslaget i reservation 1, somjag yrkar bifall till, herr talman, är det som skullekunna avhjälpa problemet. Detta står emellertid inte iså hög grad i motsats till det som sägs i reservation 2.Skillnaden gäller vägen dit, men målet är detsamma.Det hade varit bra om så många som möjligt hadekunnat ena sig om en reservation. I så fall hade nästanalla partier kunnat stå bakom det förslaget.Det måste ju vara något fel, , när alla ioppositionen ser att det finns brister i systemet. säger att det behövs mer tid för nuvarandesystem och att ändringarna inte behövs. Men en för-bluffande stor majoritet anser ändå att så är fallet.Blir hyrorna för dessa fastigheter lägre går det vältyvärr inte till verksamheten, utan då blir det avdragpå anslaget i motsvarande del. Den här rundgångenverkar ändå helt oövertänkt. Jag tycker därför att enbättre modell, som den utredningen har kommit framtill och som jag har fastnat för, skulle genomföras.Det måste ändå, , väcka en viss eftertankenär så många partier påpekar detta.Anf. 178 BO () replik:Herr talman! Jag trodde att det tillkännagivande vihar gjort visar på att detta faktiskt har väckt eftertan-ke. Vi har varit beredda att tala om att man skall tahänsyn till hyresgästen. Vi har alltså lyssnat på er ochockså varit beredda att vidta åtgärder.Som jag ser det säger justitieutskottets yttrandefaktiskt båda sakerna, både vad jag tycker och vad nitydligen tycker. Det står som avslutning i yttrandet:"Utskottet vill mot den här anförda bakgrunden föror-da att en ny hyressättningsmodell konstrueras förändamålsfastigheterna med huvudsaklig utgångspunkti utredningens förslag." Sedan fortsätter man:"vill utskottet, i enlighet med vad regering-en anför, understryka vikten av att största möjligautrymme lämnas för parterna att förhandla fritt i allafrågor som rör drift och underhåll, m.m." Man sägeralltså ja till båda sakerna.Utbildningsutskottets yttrande säger att regering-ens modell är bra, att den är flexibel, att det är så manskall förhandla åtminstone tills vidare.Vår uppgift i finansutskottet ligger i att försökasamordna olika yttranden. Vi har då valt att göra dethär tillkännagivandet för att tillmötesgå men ändåfortsättningsvis acceptera den modell som betyderflexibilitet och avreglering. Jag tycker för vår del attvi har gjort den sammanvägning som är nödvändig.Jag kan lägga till att Akademiska Hus har gjort enenkätundersökning om hur deras hyresgäster ser påden här verksamheten, och en mycket stor majoritet ärnöjd med den utveckling som har skett efter reformen.Det är alltså här litet svårt att ha någon entydigåsikt. Möjligen går det för justitieutskottet, men föross som skall sammanväga de olika synpunkternatycker jag att det här är en bra balans.Anf. 179 (mp) replik:Herr talman! Jag tycker det har framgått av dagensdebatt att man inte kan göra enhetliga bedömningaröver hela linjen utan att man kanske måste göra un-dantag för vissa områden.Vad gäller de verksamheter som ligger under jus-titieutskottets ansvarsområden handlar det inte omnågra nöjda hyresgäster. De är missnöjda och klagar,och då måste man ta de signalerna på allvar och un-dersöka varför det är på detta vis.Det skulle vara bra om det stod klart uttryckt attdet vad gäller dessa fastigheter, som jag då represen-terar, inte skall vara någon marknadsmässig hyres-sättning, punkt slut. Också var inne pådetta. Men som säger måste det ändåfinnas en beredskap för andra konflikter. Det är dettasom fattas för att vi skall kunna bli helt eniga.Anf. 180 BO () replik:Herr talman! Det är precis det som nu sadesom är problemet, att man inte kan bedöma alla lika.Då är det väl rimligt att man har en diskussion i varjeenskilt fall. Det är också därför vi har gjort det till-kännagivande som vi har gjort, nämligen att direkti-ven bör utformas så att de går ut på att fastighetsverk-samheten är ett stöd till den verksamhet som bedrivs ilokalerna. Jag tycker för min del att det är myckettydligt. Jag skall inte hemfalla åt samma dåliga argu-ment, att man kanske inte har förstått, men jag tyckerför min del att det här är ganska tydligt.Anf. 181 (mp) replik:Herr talman! Det som saknas i tillkännagivandetär att det inte skall vara fråga om några marknads-mässiga avkastningskrav. Det borde tydliggöras. Detär väl det som är tvistepunkten här.Anf. 182 ():Herr talman! Jag beklagar att jag blev något för-dröjd till denna debatt, men jag får nu tillfälle attutveckla några synpunkter på ämnet.Jag noterade att hävdade att han för-stått vad modellen om hyressättning innebär, och manfår väl då ta honom på orden. När han då förespråkarpropositionens förslag i det här avseendet innebär detatt han även för framtiden vill bygga in de konflikt-punkter som vi har sett råda beträffande just hyres-sättning av ändamålsfastigheter. Regeringen tillsatteden högt kvalificerade utredaren för att komma frammed tydliga spelregler för hyressättningen av ända-målsfastigheterna. Det förslaget är mycket väl under-byggt och skulle ge förutsättningar för att hyresgäs-terna i sina relationer med eller skulle veta vad som gäller, att de, pre-cis som uttryckte det, skulle ha enviss trygghet i att den föreslagna hyressättningsmodel-len skulle gälla om man inte var överens. Jag tyckerinte har kommit med något riktigt argu-ment som talar mot att man skulle kunna ha den ord-ningen.Jag noterar också att reservation 1 i praktiken till-godoser reservanterna i utbildningsutskottet, kulturut-skottets yttrande och justitieutskottets yttrande. Det ärbara det att vi i reservation 1 har klargjort att den härmodellen ligger till grund för relationerna i stället föratt man så att säga går bakvägen genom ett särskiltbeslut om sänkt avkastningskrav.Bo Nilsson påstod som sagt att han hade förståtthyressättningsmodellen. Vad som däremot framgickmed önskvärd tydlighet var att han inte förstått vadsom står i reservation 10 beträffande fastighetsinves-teringsbolag. Det handlar inte alls om frågan om för-säljning av aktier i , utan det handlar, BoNilsson, om att skapa möjligheter för t.ex. Bo Nilssonoch mig att investera i fastigheter utan att behövaköpa hela fastigheten. I praktiken är det en fråga omatt vanligt folk skulle kunna få spara i fastigheter påsamma sätt som de riktigt stora kapitalisterna i dagkan göra. Jag har väldigt svårt att förstå vilka argu-ment kan åberopa mot att vi i vårt landskulle införa den formen, eftersom den har visat sig såframgångsrik i en del andra länder.Sedan kom in på frågan om försäljningav aktier i på marknaden. Att föreslånågot sådant skulle tyda på en krämarmentalitet, sadeBo Nilsson. Jag tycker att borde vara litetförsiktig med att fälla uttryck av den arten. Även omolyckan skulle vara framme och socialdemokraternasatt kvar i regeringsställning efter nästa val görs juallmänt den bedömningen att socialdemokraternakommer att föreslå en börsintroduktion av . Det är bara det att man inte gör det just nu införvalet. Om ett à skall alltså stå häroch troligtvis inför försvara ett rege-ringsförslag som gäller försäljning av aktier i . Då skall komma ihåg hurBo Nilsson här talade om att en sådan åtgärd skulletyda på krämarmentalitet.Nu finns det ett antal partier som med rätta före-språkar att staten börsintroducerar ochsäljer aktierna och därigenom åstadkommer ett brettfolkligt ägande. Till de partierna hör även Centerpar-tiet med anledning av en motion till vårbudgeten.Likväl har , som vill vara socialde-mokraterna till lags, avstått från att yrka bifall till detcenteryrkandet i anslutning till detta ärende. Jag fin-ner detta vara mycket anmärkningsvärt. De centerpar-tister som lyssnar till den här debatten borde kanskeställa sig frågan varför inte ställer upppå reservation nr 6, som jag härmed vill yrka bifalltill.Anf. 183 BO () replik:Herr talman! inledde med att sä-ga att man bygger in konflikter i den modell som vihar valt. Det är jag mycket förvånad över. Såvitt jaghar förstått har ingen tvist gått så långt som tillavgörande av regeringen. Det uppfattar jag som i stort sett klarar av detta. har en tvist som möjligen kan bli föremål föravgörande av regeringen. Då tycker jag att den skalllösas på det sätt som denna modell anger. Jag utgårifrån att detta med att bygga in konflikter bara var enfelsägning av det gäller att införa utredningsmodellen harjag försökt att förklara detta så gott jag har kunnat.Det är inte säkert att hänger med pådetta. Han har kanske en annan åsikt. Men man är juinte tvungen att förverkliga alla utredningsresultat -det har t.o.m. jag smärtsamma erfarenheter av. Härhar regeringen ansett att man vill avvakta och gemodellen en ytterligare chans. är en kort tid.Om man nu skall tala om brister i den tidigaremodellen tror jag att det nu med de förtydligandenoch tillkännagivanden som har gjorts tror jag att detfinns förutsättningar för regeringen att ge direktiv tillde verk och bolag som har att fastställa hyror och somär hyresgäster. De kan säkert klara ut detta på ett brasätt. Det fanns kanske brister förra gången, men nutror jag att man har rättat till dem.Sedan sade någonting om att omolyckan skulle vara framme och jag sitter kvar, skullejag bli tvungen att försvara det här förslaget. Men omnågra år kommer inte jag att sitta kvar här, eftersomjag lämnar efter den här perioden. Men jagär säker på att mina kamrater också i fortsättningenframgångsrikt kommer att hävda den socialdemokra-tiska politiken.Anf. 184 () re-plik:Herr talman! Det är ju tur för att hanslipper försvara en eventuell framtida socialdemokra-tisk proposition om en börsnotering av det vore klädsamt av om han togtillbaka yttrandet om att en börsintroduktion av t.ex.Vasakronan skulle tyda på en speciell krämarmentali-tet. Skall det yttrandet tolkas som att regeringensåtgärd att försälja aktier i också var etttecken på krämarmentalitet? Nej, jag tycker att manomöjligen, efter vad som har förevarit under de senas-te åren, kan föra debatten på det sätt som Bo Nilssonförsökte att göra.Beträffande hyressättningsmodellen är det allmäntkänt att frånvaron av tydliga spelregler i fråga omändamålsfastigheterna har orsakat konflikter ellerembryon till konflikter, låt vara att de inte har förtsupp till regeringens bord. Det är riktigt att man igrunden skall ha en marknadsprissättning på fastighe-ter och hyror. Men det är lika oriktigt att tillämpadetta in absurdum så att det blir ett internt spel inomstaten för uttryckliga statliga ändamålsfastigheter.Och detta har den statliga utredaren påvisat. Han harframlagt en modell för hur hyressättningen beträffan-de dessa fastigheter bör ske. Regeringen har ju intekunnat åberopa några rimliga argument för att intefölja den modellen. Jag tycker att hartydliga svårigheter att här argumentera för sin ochregeringens åsikt.Anf. 185 BO () replik:Herr talman! Jag tycker inte alls att jag har någrasvårigheter att argumentera för modellen. För detförsta är det för tidigt att återinföra en reglering. Fördet andra har det inte varit några tvister som har be-hövt att gå till ett yttersta avgörande. backadeLennart och sade att det rörde sig om emb-ryon - tidigare talade han om konflikter. Det börjarkanske likna sanningen.Då får man använda den modell som finns ochförsöka att lösa frågan genom regeringens avgörande.Jag tycker inte att det är vare sig konstigt eller svårt.Jag trodde att en marknadsorienterad hyressättningskulle attrahera . Jag är litet förvå-nad över att det tydligen är reglering som skall gälla.Jag tycker att det finns litet av krämarmentalitet idet moderata samlingspartiet, och det står jag för. Detinnebär ju inte att jag har rätt, men jag tror att det ärså.Jag har ingen anledning att ta tillbaka någonting,utan jag står fast vid det som jag har sagt. Sedan fårframtiden utvisa hur politiken blir i fråga om att för-sälja aktier av den här typen.Till sist: I reservation nr 10 står det faktiskt:"Dessutom bör FIB kunna fylla en viktig funktion påmarknaden i samband med att statens kommersiellafastigheter, särskilt , skall börja avyttrassamt i samband med försäljning av andelar i kommu-nala bostadsföretag." Visst står det så i reservationnr 10.Anf. 186 () re-plik:Herr talman! Det är riktigt, , att fastig-hetsinvesteringsbolag skulle bl.a. underlätta för van-ligt folk att köpa andelar i om man inför-de den möjligheten. Men fastighetsinvesteringsbolagskulle framför allt ge vanligt folk möjlighet att inves-tera i vanliga fastigheter, någonting som inteförekommer i t.ex. fastighetsbolagen på börsen. Jaghar svårt att förstå varför förmenar vanligtfolk att äga andelar i fastigheter på det sättet.Bo Nilsson får gärna kasta ur sig att det föreliggeren krämarmentalitet hos Moderata samlingspartiet omhan tycker det. Vad det skulle grunda sig på är förmig obegripligt. Men sade att tanken påatt försälja aktier i tyder på en krämar-mentalitet. Då är min fråga: Vad är skillnaden mellanatt sälja aktier i det statliga , ett fastig-hetsbolag som staten äger, och att sälja aktier i t.ex.Nordbanken, en bank som staten innehar många aktieri? Jag har svårt att inte dra den parallellen. Jag tyckeratt det är väldigt egendomligt att talar omkrämarmentalitet när man vill sprida ägandet till van-liga människor som vill spara i aktier.Jag förstår däremot att kan känna enviss glädje i att vill vara så till lags ifrågan att man inte ens yrkar bifall till sina egna för-slag.Anf. 187 BO ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort.Jag tycker att ett aktivt statligt ägarskap i fastighe-ter är ett bra sätt att lösa sådana här frågor. Jag tror attdet är viktigt att staten här har en stor roll och intefrånhänder sig de möjligheter som finns i konkurrensmed de stora privata fastighetsföretagen. Det står jagför.Att sprida ägandet kan möjligen vara något somlåter attraktivt. Dock är det sällan som de små aktie-ägarna får något verkligt inflytande över fastighets-marknaden. Därför är det viktigt att staten håller fastvid viktiga fastigheter och att de, kanske jag t.o.m.skall tillåta mig att säga, blir mer aktiva som ägare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Förvaltningen av statsskuldenFöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU29Förvaltningen av statsskulden (prop. 1997/98:154)Anf. 188 ():Herr talman! Regeringens proposition 154 omförvaltning av statsskulden gör det lättare för riksda-gen att sätta upp mål för statens upplåning. Proposi-tionen skapar större klarhet i beslutsbefogenheter,vilket är en förutsättning för att demokratin skallfungera. Det är också bra att utskottet ser till att rege-ringens årliga utvärdering av statsskuldsförvaltningenkommer tidigare, så att kan behandla fråganunder våren.Min kritik i motion Fi64 gäller förslaget i 5 § la-gen om statens upplåning, att statsskuldsförvaltningenskulle underordnas de krav som penningpolitikenställer. Om ändringen i grundlagen går igenom eftervalet, får rätt att själv besluta om pen-ningpolitiken utan några demokratiska hänsyn. Jaganser att det är viktigt att regering och riksdag behål-ler makten över statens upplåning och inte tillåter enhandfull oavsättliga bankdirektörer i Riksbankensdirektion att styra sig.I min motion nämner jag att staten kan vilja ta upplån för att säkerställa rätten till arbete, enligt rege-ringsformens portalkapitel om statsskickets grunderoch FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna.Vidare kan staten behöva satsa stora resurser för attunderlätta omställningen till ett kretsloppssamhälle, ienlighet med i 1992.I motionen nämner jag metoder, vilka vi väl kän-ner till, för staten att genom lag själv förvalta enlämplig del av det kapital som allmänheten anförtrottbanker och försäkringsbolag. Jag för också fram tan-kar från i Skattungbyn i om hurkommuner med statens hjälp skulle kunna bygga upplokalt styrda småföretagarfonder för produktiva inves-teringar.Finansutskottet påpekar helt riktigt att den ordningsom jag förespråkar i motionen har stora likheter medden kreditpolitiska reglering som tillämpades fram tillmitten av . Alltfler börjar nu ifrågasätta dehäftiga ekonomiska förändringar som oss alla med på.På s. 111 i om rationalitet och makt i beslutet att avreglerakreditmarknaden citerar ur ettbrev från , som såg den slutliga avreg-leringen av kreditmarknaden som en ideologisk frågaav hög rang: "Det betydde att socialdemokratin efterdecenniers segt motstånd överlämnade en av sinamest symbolfyllda bastioner för styrning av densvenska ekonomin till marknadskrafterna." Kjell-OlofFeldt påstår att dåvarande statsminister , somvar upptagen av privata bekymmer, sade: "Gör som nivill. Jag begriper ändå ingenting." har IngvarCarlsson i en TV-intervju framfört tvivel på att kredi-tavregleringen var av godo.Då kan man ju fråga sig om , som regeringoch riksdagspartier påstår är ett självständigt land, harnågon möjlighet eller ens rätt att ändra ett beslut somriksdagen fattat, om vi kommer fram till att det varfelaktigt. Utskottets svar är ett klart nej på den frågan.Jag citerar: "Med avskaffad valutareglering och EU-medlemskapet är en kreditpolitisk reglering av detslag motionären förespråkar inte längre möjlig attupprätthålla. "vägrade emellertid att ge upp kronanoch för att låta sig anslutas till valutau-nionen, den tredje fasen i EU:s ekonomiska och mo-netära union, fastän vi nog egentligen var tvingade tilldet. Genom att acceptera har vigodkänt EMU. De två första faserna av EMU är in-förlivade och medförde just kreditavregleringar ochförbud för staten att låna i . Juridiskt är vibundna att acceptera också den tredje fasen, meneftersom vi inte vill, godtog EU detta med en delpolitisk fingerfärdighet.Jag anser att vi skall fatta självständiga beslut somgäller också de två första EMU-faserna, eftersom detannars blir svårt att inte också glida in i den tredjefasen. Om vi redovisar goda motiv som har starktfolkligt stöd, kan vi lugnt avvakta EU:s förmodadeprotester och se vad som händer. Vi borde ha lärt ossatt EU är ett politiskt samarbete mellan stater somändå fortfarande anser sig vara självständiga. Sverigevarken påverkar eller väcker respekt genom att varaföljsamt till allt som EU-byråkratin hittar på.Från finansministern får vi höra att när vi nu stårutanför valutaunionen är det ännu viktigare att vi haren stark ekonomi. Jag instämmer, men anser inte att vinågonsin får en stark ekonomi om vi rättar oss efterEU:s ekonomiska politik. Konvergenskraven är barameningsfulla för dem som tänker ha en gemensamvaluta och centralbank och som anser att ett stabiltpenningvärde är viktigast av allt. Detta är alltså inteSveriges väg. EU:s ekonomiska politik har inte lyck-ats lösa det helt överskuggande problemet, nämligenarbetslösheten.Riksdagen får mycket väl utformadefaktapromemorior från om Europe-iska kommissionens förslag.