prot · GL0993 · 1998-04-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:93Tisdagen den 21 aprilKl. 14.00 - 14.30Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 14 och 15 april.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att efter frågestunden omkring skulle statsrådetUlrica lämna information om könsfördel-ningen i statliga myndighetsstyrelser - centralt ochregionalt.3 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:255Till riksdagenInterpellation 1997/98:255 av ()om Kilsbergen.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 27 april 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 8 april 1998Björn uppdragI ÅkessonExpeditionschefInterpellation 1997/98:257Till riksdagenInterpellation 1997/98:257 av ()om SVT:s public service-uppdrag.Interpellationen kommer att besvaras tisdagenden 5 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 16 april 1998Marita Ulvskog4 § Svar på interpellation 1997/98:234 omflyktingförläggningen i FlenAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har ställt fem frågortill mig. Avser regeringen vidta åtgärder för att barnsom bor i s.k. korridorförläggning i likhet med svens-ka barn skall få ett "skäligt boende"? Avser regering-en vidta åtgärder för att asylsökande för vilka detföreligger verkställighetshinder skall beviljas uppe-hållstillstånd i ? Avser regeringen vidta åtgär-der för att asylsökande barn i grundskoleåldern skallfå samma rätt till utbildning som svenska barn? Avserregeringen vidta åtgärder för att asylsökande ungdo-mar skall få samma rätt till ut-bildning som svenska ungdomar? Och slutligen: Vilkaåtgärder avser regeringen vidta för att meningsfullsysselsättning utöver städning och matlagning skallerbjudas på samtliga förläggningar?Fru talman! Jag håller naturligtvis med UllaHoffmann om att asylsökande barn bör ha ett skäligtboende. har en grannlaga och förverket självklar uppgift att också se till barnens be-hov. Många av de familjer som kommer till Sverigehar traumatiska upplevelser bakom sig. Det är själv-klart att dessa familjer behöver ha en trygg och säkertillvaro de väntar på besked i tillstånds-frågan.Flertalet förläggningsplatser finns i vanliga lägen-heter med självhushåll, och det är också en strävanfrån att placera barnfamiljer i lägen-hetsboende. Mottagandet måste dock vara flexibeltoch så långt möjligt klara de svängningar i inström-ningen som kan uppstå. Detta innebär att mottag-ningsenheter - som egentligen huvudsakligen är av-sedda för ensamboende - ibland kan behöva ge logiäven till barnfamiljer i avvaktan på en bättre lösning.Om en asylsökande har fått avvisningsbeslut, skallhan eller hon självmant lämna landet. Detta framgårtydligt av utlänningslagen (1989:529). I vissa fall kandet emellertid uppstå problem, exempelvis kan myn-digheterna i den asylsökandes hemland hindra denåtervändande från att resa in. Detta sker tyvärr i en heldel fall. Att kunna återvända till sitt hemland är ettfolkrättsligt mänskligt krav. Många personer haremellertid vistats långa tider i . Detta är natur-ligtvis ingen bra situation. Tillvaron blir pressande försåväl utlänningarna som personalen vid Invandrarver-kets mottagningsenheter.För att komma till rätta med dessa problem harSverige ingått avtal med vissa länder. Exempelvis slötvi ett avtal med FörbundsrepublikenJugoslavien, för att göra det möjligt för jugoslaviskamedborgare att resa hem. Som meddelats iriksdagen har avtalet ännu inte ratificerats av För-bundsrepubliken . Vi kommer naturligtvisatt fortsätta ansträngningarna att komma överens ävenmed andra länder där denna typ av problem finns. Jagvill också erinra om att regeringen i årfattade beslut om en förordning om uppehållstillståndför medborgare i i förordningen är att medborgare frånFörbundsrepubliken som vistats så länge iSverige att ett beslut om av- eller utvisning kommeratt preskriberas före får beviljasuppehållstillstånd av humanitära skäl. Ett avvisnings-beslut som inte har verkställts preskriberas efter fyraår. Beslutet innebär att den aktuella gruppen efteransökan kan beviljas uppehållstillstånd omedelbart.Det är riktigt som säger att asylsö-kande barn inte har rätt till skolgång på exakt sammavillkor som barn som är bosatta i . Asylsökan-de barn skall dock enligt grundskoleförordningen(1994:1194) tas emot i i den kommundär de vistas. Detta skall ske så snart skolgång ärlämplig för dem med hänsyn till deras personligaförhållanden. Omfattningen av undervisningen kandock vara mindre än den som gäller för i Sverigebosatta barn. I många fall deltar barnen i den vanligaskolan i kommunen. Kommunen erhåller statlig er-sättning för skoleundervisningen. Majoriteten av deungdomar mellan som kan och vill stu-dera erbjuds undervisning i gymnasieskolan. Statligersättning lämnas på samma villkor som för grundsko-lebarn.Barnkommittén har i sitt betänkande Barnetsbästa i främsta rummet (SOU 1997:116) föreslagit attreglerna bör ändras så att asylsökande barn och ung-domar skall få samma rätt till utbildning som svenskabarn. Begränsningen i barnens skolgång skall enligtkommittén endast utgå från barnets behov och inte detregelsystem som styr rätten till utbildning för asylsö-kande barn. Betänkandet har remissbehandlats. Frå-gan om asylsökande barns skolgång bereds för närva-rande inom Utbildningsdepartementet.Den asylsökande skall bemötas med respekt försin integritet och förmåga och vilja att själv ta ansvarför sig själv och sin familj medan de väntar på beskedi tillståndsfrågan. Verksamheten i mottagandesyste-met är därför anpassad till att de boende skall ta enaktiv roll i den dagliga skötseln av förläggningen.Därutöver erbjuds de asylsökande olika former avorganiserad verksamhet vilken syftar till att den en-skilde skall kunna få mening och struktur i vardagenunder väntetiden. Den skall utformas så att den kanvara till nytta oavsett utgången i asylärendet och ärobligatorisk så till vida att den som utan giltigt skälinte deltar i verksamheten kan få sin dagersättningnedsatt. Förutom utbildning av varierande utbud, oftamed inslag av praktikplatser, anordnas också på mot-tagningsenheterna ett rikt utbud av verksamhet i olikaformer. Den kan variera från aktiviteter liknandesmåföretagsamhet, kaféverksamhet, andrahandsbuti-ker med skrädderi- och tvättverksamhet till snickerierför restaurering av anläggningens inventarier. Ut-bildningen upphandlas ofta hos externa utbildningsfö-retag som erbjuder ett stort och varierande utbudsåsom svenska och samhällsskola, IT, medier, engels-ka, hantverk och kultur. Innehållet i den organiseradeverksamheten på mottagningsenhe-ter varierar naturligtvis utifrån lokala förutsättningaroch sammansättningen av den grupp asylsökande somvid olika tillfällen vistas på respektive mottagnings-enhet.Avslutningsvis vill jag försäkra att Invandrarver-ket mycket aktivt arbetar med att utveckla mottagandeav asylsökande.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Men innan jag går in på själva svaret vill jag försökaatt lägga en bas utifrån vilken jag skulle vilja att de-batten förs. Jag måste erkänna att det inte är utan enviss bävan som jag står här . Senast som jag hadeställt en interpellation till statsrådet läste statsrådetupp sitt svar men gjorde inga ytterligare inlägg, vilketgjorde att det inte blev någon debatt om kvinnorsasylskäl.Flyktingfrågan är en känslig och värdeladdad frå-ga, och det kan just därför vara svårt att få till stånden debatt där båda debattörerna av varandra uppfattasha ett ärligt uppsåt. Sedan kan man ha olika politiskauppfattningar beroende på vilket parti man tillhör,men ärligheten och viljan till en förändring till någotsom man tror är bättre bör inte ifrågasättas.Anledningen till min interpellation är förtvivlanoch upprördhet. fick som alla partieroch statsrådet ett brev från Psyköppenvårdsteamet iFlen via . Framför allt oroarhon och hennes kolleger sig för barnens situation påflyktingförläggningen i . Hon undrar om det integår att förbättra boendet för familjerna på förlägg-ningen. Hon menar att föräldrarna inte kan ta hand omsina barn därför att de mår så dåligt på grund av långavistelsetider just på förläggningen.Charlotta L Bjälkebring, som kommer att gå uppsenare i debatten, och jag åkte dit, och interpellatio-nen är ett resultat av detta besök.Statsrådet säger i sitt svar att flyktingmottagandetmåste vara flexibelt och så långt som möjligt klara desvängningar i inströmningen som kan uppstå. Det kanjag acceptera i situationer av kris då många flyktingarkommer till . Men , då det kommer fåasylsökande, borde vi kunna ge barnfamiljerna ettskäligt boende. Som jag ser det är det det långa kon-traktet som har med ett privat bo-stadsföretag i som är problemet och somgör det krasst ekonomiskt lönsamt att låta barnfamil-jerna vara kvar på korridorförläggningen i . Jagvet genom förläggningschefen att personalen gör vadden kan för att förbättra för barnfamiljerna på för-läggningen. Men jag tror att detta är en fråga för poli-tikerna, nämligen att vi kanske måste skjuta till extrapengar för att se till att barnfamiljerna på korridorför-läggningen i får flytta ut i samhället.Statsrådet tar upp avtalet med med anledning av min fråga om asylsö-kande med verkställighetshinder. Såvitt jag förstårkommer att tillställa en lista överbeslut som skall verkställas och som skall godkännasav . Antag att endast vill taemot hälften. Vad kommer då att hända med dem somJugoslavien inte godkänner? Jag återkommer senare idebatten om det blir fler inlägg i den frågan.I samband med att bestämmelsen om preskrip-tionstiden fördes över till utlänningslag harlagen bara ändrats vad gäller preskriptionstiden, somnu är utsträckt från två till . Det bör inte varauteslutet att, om utlänningen gömt sig, på nytt ta uppfrågan om utlänningens avlägsnande ur landet ochmeddela ett nytt utvisningsbeslut.I den förordning gällande asylsökande från Jugo-slavien som regeringen utfärdade står detatt uppehållstillstånd inte skall beviljas om den hu-vudsakliga anledningen till att beslutet inte kunnatverkställas är att utlänningen hållit sig undan. Innebärdetta att regeringen genom en förordning har skärptutlänningslagstiftningen?Så till barnen och deras skolgång. En enig barn-kommitté har föreslagit att asylsökande barn ochungdomar skall få samma utbildning som svenskabarn. Detta gäller även gymnasieutbildning. Fråganbereds inom , vilket jagtycker är bra - det är bra att frågan uppmärksammas.Som en sista fråga undrar jag: Instämmer statsrå-det i det som föreslår?Anf. 3 ():Fru talman! Även jaghar besökt förläggningen i , både när den funge-rade som flyktingförläggning och även tidigare närdär var ett hem för psykiskt handikappade människor.Då hette förläggningen Jättunahemmet. Då, liksomnu, har jag upprörts av de förhållanden under vilka demänniskor lever som bor där.Fru talman! är jag särskilt oroad för de barnsom lever, vistas och bor - ja, faktiskt växer upp - påflyktingförläggningen i . Många bor där i flera år.De bor i ett litet rum utan avskildhet från övriga fa-miljemedlemmar och utan egen toalett att stänga insig på för att filsofera. Jag tror - eller, rättare sagt, jagvet, herr invandrarminister - att barn behöver av-skildhet. Men de behöver också möjligheter att haomkring sig många vuxna, friska vuxna, som ocksåtänker och vill leva livet, vuxna som inte är nedbrutnaav utvisningshot som vilar över dem.Förläggningen i är , liksom förr när det varmentalsjukhus där, en avskild del av vårt samhälle. Fåflensbor rör sig inom området eller etablerar socialakontakter där, vilket innebär att barnen är hänvisadetill att ha de viktiga sociala kontakterna i huvudsakmed personer som lever under ungefär samma förut-sättningar som de och deras föräldrar. Jag är faktisktövertygad om att det här skadar dessa barn.Förr talade vi om institutionsskadade mentalpati-enter. kommer vi - tror jag, om ingenting görs -att tala om barn som har fått liknande skador på grundav den psykiska, fysiska och sociala miljön. Här trorjag att invandrarministern och alla de som jobbar medflyktingfrågor genom att skapa en god sysselsättning,en meningsfull fritid och ett meningsfullt jobb pådagarna kan medverka till att dessa asylsökandemänniskor får litet mer av livsglädje och livskvalitet.Det är särskilt viktigt för barnen att de har levandevuxna omkring sig som kan ta sig an dem.I , liksom i många andra kommuner, finns dettomma lägenheter. Dessa finns faktiskt på gångav-stånd från flyktingförläggningen. Såvitt vi förstår harinte några förhandlingar tagits upp ännu; detta för attförsöka lösa de här barnfamiljernas problem medkorridorboendet. Det här skrämmer mig litet grand.Hur kan det komma sig att en invandrarminister, varsvärderingar vilar på samma humanistiska värdegrundsom min och med uppfattningen om alla människorslika värde, inte gör någonting radikalt nu för de härutsatta barnen? Detta skrämmer mig, som sagt. Jaghoppas på ett inlägg om detta.Kommer invandrarministern att erbjuda lägen-hetsboende nu? Kan invandrarministern ge någotbesked om det till oss nu? Jag skulle vara väldigttacksam för ett besked.Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! hade så många frågoratt jag inte hade tid att svara på allihop på en gång, såjag fortsätter.Det är givet att den asylsökande skall bemötasmed respekt för sin integritet och för sin förmåga ochvilja att själv ta ansvar för sig själv och sin familj iväntan på besked i tillståndsfrågan. Därför är verk-samheten i mottagandesystemet anpassad så att deboende aktivt skall ta del i den dagliga skötseln avförläggningen. Därutöver erbjuds de asylsökandeolika former av organiserad verksamhet. Detta syftartill att den enskilde skall kunna få en mening ochstruktur i vardagen och i sitt liv under väntetiden.Verksamheten skall utformas så att den kan vara tillnytta, oavsett utgången i asylärendet. Jag tror attSverige är unikt i det sammanhanget. Verksamhetenär också obligatorisk så till vida att den som utangiltigt skäl inte deltar i den kan få sin dagersättningnedsatt.Förutom utbildning av varierande utbud, ofta medinslag av praktikplatser, anordnas på mottagningsen-heterna ett rikt utbud av verksamheter i olika former.Aktiviteterna kan variera från småföretagsverksamhet,kaféverksamhet och andrahandsbutiker med skrädderioch tvättverksamhet till snickerier för restaurering avanläggningens inventarier osv. Utbildningen upphand-las ofta hos externa utbildningsföretag som erbjuderett stort och varierande utbud - svenska och samhälls-skola, IT, medier, engelska, hantverk och kultur.Innehållet i den organiserade verksamheten på mottagningsenheter varierar natur-ligtvis utifrån lokala förutsättningar och sammansätt-ningen av den grupp asylsökande som vid olika tillfäl-len vistas på respektive mottagningsenhet. Med dettavill jag understryka att mycket aktivtarbetar med att utveckla mottagandet av asylsökande.Flyktingförläggningen i blev uppmärksam-mad i reportage i tidningarna efter det att dethade utbrutit bråk mellan olika grupper där. Jag fickdå, fru talman, en fråga här i där man näs-tan försökte indikera att de som fanns på flyktingmot-tagningen hade en stor skuld i detta och att det härnästan skulle belasta dem. Jag menar därför att det äroerhört viktigt att just ta hänsyn till den traumatiskabakgrund som många asylsökande har till följd avterror, tortyr och krig. Då är det inte så konstigt attnerverna så att säga ligger utanpå.De frågor som ställts representerar någontingannat. Där är man kritisk till sättet att ta emot deasylsökande. Jag menar att jag med mitt svar har gettbesked om att man är mycket väl uppmärksammad påvilka svårigheter som finns. Man gör så gott man kan,alltefter omständigheterna. Detta är inte dåligt. Jaghar räknat upp de erfarenheterna, de olika program-men och de hänsyn som man försöker ta. Jag skullevilja påstå att detta är unikt i världen. Det gäller dåframför allt boendet. Själv har jag, för att svara på densista frågan som jag fick här, inga lägenheter att delaut. Men från sida försöker man såmycket som möjligt och i mån av tillgång att tillgodo-se önskemålen vad gäller lägenhetsboendet. Detkommer man att fortsätta med. Detta är ett mål, ochdet tycker jag är riktigt.Anf. 5 ():Fru talman! Jag skulle en gång för alla klart viljasäga att ingen av oss lastar personal,alltså förläggningspersonalen i . Jag har träffat depersonerna och har talat med dem ett antal gånger påtelefon för att bekräfta att jag känner att det är vipolitiker som skall ta ansvaret för det. Det är ju ändåvi som har beslutat om att lägga ned flyktingförlägg-ningar, och då blev förläggningen i kvar. Därfinns 50 stycken barn, 29 barnfamiljer. Jag vetockså att förläggningspersonalen gör sitt bästa för attställa i ordning ett boende för de här barnfamiljernaså att det skall bli så hyfsat som möjligt. Men det kaninte ersätta en lägenhet, en dörr att stänga kring sig,eller, som sade, litet avskildhet både förföräldrar och för barn.Jag är av den åsikten, och det är mitt parti också,att integrationen börjar den dag den asylsökandekommer till och söker uppehållstillstånd. Denattityd som man möts av från myndighetspersonalenär då väldigt viktig. Därför tycker vi att det är viktigtatt vi gör något åt just frågan om skolan och utbild-ningen av ungdomarna. Skall ungdomarna kunnakomma ut i samhället när de har fått uppehållstillståndmåste de ha fått en grundläggande utbildning.Jag har dock en fråga när det gäller statsrådetssvar. Det gäller vem som betalar för gymnasieutbild-ningen. I sitt svar säger nämligen statsrådet att majori-teten av de ungdomar mellan som kanoch vill studera erbjuds undervisning i gymnasieskola.Statlig ersättning lämnas på samma villkor som förgrundskolan. Men i betänkande stårdet att ansvarig för den studieverksamhet som mot-svarar gymnasieskolan är den förläggning vid vilkenungdomarna är registrerade. Förläggningen kan köpain utbildning från en gymnasieskola. Enkommun som frivilligt ordnar gymnasieutbildning förasylsökande ungdomar får inte ersättning av staten.Jag undrar om statsrådet kan hjälpa mig. Jag har för-sökt leta för att se vad det är som gäller, men jag harinte lyckats hitta det.Sedan skulle jag vilja återgå till avtalet med . I sekretesslagen 7 kap.14 § finns en sekretessbestämmelse till skydd för denasylsökande som går ut på att man inte får lämna utuppgifter om det kan antas att det kan leda till skadaför den asylsökande eller närstående om uppgifternakommer ut. I säger verksjuristen vidInvandrarverket att man inte vill lämna ut uppgifterom vilka som har sökt asyl i därför att de dåkan råka illa ut i hemlandet om myndigheterna där fårreda på att de har sökt asyl här. Man följer alltså sek-retessbestämmelsen. Det tycker jag är bra, för vi vetatt så är fallet vad gäller t.ex. peruaner, som alla be-traktas som terrorister när de kommer tillbaka om dehar sökt asyl utomlands.Men jag förstår inte riktigt hur denna sekretes-stämpling av verkställighetspromemorior går ihopmed den lista över asylsökande kosovoalbaner somenligt avtalet skall överlämnas till myndigheterna iFörbundsrepubliken . Jag skulle därförvilja be statsrådet att litet närmare utveckla sin syn påjust det.Anf. 6 ():Fru talman! Jag förstår att invandrarministern intekan dela ut lägenheter, men ministern kan åtminstoneverka för att förhandlingar med tasupp.Jag vill för invandrarministern också berätta omhur hungriga de barn är som går i förberedelseklas-serna, som ligger på flyktingförläggningens område iFlen. Som jag sagt bor ofta barnfamiljernaflera år på förläggningen. Hotet om utvisning blir detprimära i hela deras handlande. På förläggningentillämpas självhushåll, vilket å ena sidan är bra. Men åandra sidan kan det slå verkligt hårt, särskilt motbarnen.Föräldrarna sparar och gnetar för att kunna sparaså mycket som möjligt av sin dagersättning till dendag de blir utvisade. De vill ju ha litet pengar när dekommer ned till sitt modersland. Det är ju inte så lättatt hitta en försörjning när man har varit asylsökandeoch borta . Det här innebär att barnen faktisktinte får den mat de behöver för att växa och utvecklasintellektuellt, för att klara skolan och andra saker, somatt leka, vara nyfikna, vilja leva och gå vidare i livet.Barnen kommer till skolan och är hungriga. Den matsom delas ut i skolan räcker inte till barnen.Jag undrar vad invandrarministern tänker göradels för att förbättra hälsovården för barnen och in-formera om vikten av att barnen får bra mat för attkunna växa, dels om ministern kommer att lägga framnågot förslag om att höja det 60-procentiga bidragsom utgår till asylsökande barns skolgång.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller frågan om ersättningentill utbildningen är det som det står i mitt svar: Statligersättning lämnas på samma villkor som för grundsko-lebarnen.Det är svårt för mig, fru talman, att gå in på mat-lagningen på förläggningen i . Men jag vet att densom är ytterst ansvarig för i den regi-onen, , utförligt har svarat på UllaHoffmanns frågor i . Han erbjuder ocksåde intresserade att tillbringa litet än ett kortbesök på mottagningsenheten för att se hur de verkli-ga förhållandena är. Det kanske vore bra för att åt-minstone få svar på alla de frågor som ni fortfarandehar.Jag har också varit i . Jag skulle för min delvilja säga att det syns hur man försökerreformera verksamheten och förbättra den när man seratt problem uppstår, även på de områden som hartagits upp här.En sak jag särskilt skulle vilja nämna är det s.k.förvaret, där man alltså håller de personer som har fåttbesked om att de skall utvisas. De har inte haft till-räckliga asylskäl. Det har varit vad man kun-de kalla celliknande rum, och polisen har hanteratdetta. Efter den reform som vi har genomfört av ut-länningslagen är det som svarar förförvaret och inte längre polisen.Man har genast sett hur det har blivit en helt annanmöjlighet att förändra miljön. Man har satt i gång medutbildningsverksamhet och andra saker i syfte att ävenden person som skall avvisas får något slags menings-fylld tillvaro i avvaktan på detta. Det är ett exempelsom också är unikt i världen, menar jag, hur man frånInvandrarverkets sida försöker att humanisera enverksamhet som är oerhört svår, eftersom den har attgöra med människor som har lidit så mycket och somi vissa fall, där man inte har asylskäl, måste skickastillbaka. Det är svårt och traumatiskt.Men vi har reglerad invandring i , och desom har asylskäl får stanna i . De som inte hardet måste återvända. Det finns de som inte accepterarett nej. Det är där som den långa väntetiden kankomma in, för då måste fallet prövas igen. Det skallvara rättssäkert m.m. Det är naturligtvis oerhört plåg-samt, inte minst om barn är inblandade. Men jag me-nar att med den nya lagstiftning vi har och den andasom nu mer och mer genomsyrar myndigheterna harvi en human utlänningslag.Anf. 8 ():Fru talman! Först vill jag kommentera BjörnErikssons svar. Om det var det svar som han gav iAftonbladet som statsrådet syftade till var det intesvar på någon enda av mina frågor. Det var egentligenett försvar för personalen på förläggningen, som jaginte på något sätt hade angripit. Jag ville ta över an-svaret till oss.Jag kan dessutom berätta att vi har vänsterpartisteräven i som följer verksamheten vid förläggning-en ganska noga. Jag kommer att fortsätta att görabesök på flyktingförläggningarna. Jag har redan varitpå väldigt många i . Men jag har inte suttit iriksdagen så länge att jag har hunnit med alla ännu.Jag skall besöka i början av maj.Jag vill också klart deklarera och tala om, vilketofta blir ett missförstånd, att även ärför en reglerad invandring. Jag tror att alla partier iriksdagen är för en reglerad invandring. Vi pratar inteom att öppna gränserna helt fritt. Vi delar uppfatt-ningen att flyktingkonventioner och andra internatio-nella konventioner skall följas.Men det är egentligen inte konventionerna som ärämnet för interpellationen.