prot · GL0956 · 1998-01-27 00:00:00 — Jag vill alltså avvakta den rap-port som jag kommer att få från i mit-ten av mars innan jag tar vidare ställning till vad sombör göras i detta fall.Anf. 28 ():Fru talman! Jag kan instämma i att det är bra ochviktigt att det nu pågår ett arbete mellan Sjöfartsver-ket, och företrädare för fiskerinäringenom hur man skall förebygga nya olyckor. Det är jät-tebra. Men det påverkar inte på något sätt den olyckasom har skett med . Den kritik som jag återigenframför är att den svenska såsnabbt har gjort en egen utredning som bygger påantaganden och sannolikheter och därefter inte velatmedverka till att leta efter fartyget, vare sig genom attsjälv medverka eller genom att finansiera eftersök-ningar. Och när båten är lokaliserad anser man inte attdet är någon ny omständighet som kan antas ha bety-delse för den skrivbordsprodukt som Haverikommis-sionen har gjort utan att ta del av några ledtrådar somkan finnas på fartygets skrov. Det är detta, kommuni-kationsministern, som den stora debatten, i varje fallpå , har handlat om, dvs. att den har varit så pass passiv. Har detmöjligen gått prestige i ärendet, och är det därför somman vägrar att medverka till att göra en ordentligundersökning av vraket? Man kan ju göra en mycketnoggrannare filmning av vraket. Och man kanskeockså på något sätt kan undersöka den sida på fartygetsom ligger nedåt botten för att därigenom få framnågon ledtråd.Varje ledtråd i detta tragiska haveri kan medverkatill att man kan få fram orsaken till haveriet och för-hindra nya olyckor. Det kan också vara bra för detfortsatta projektarbetet mellan , och företrädare för näringen som det är såvärdefullt att det har startat.Jag förstår att statsrådet inte kan gå in med minis-terstyre och på det sättet rikta kritik. Däremot tror jagatt det skulle underlätta om regeringen och kommuni-kationsministern förutsatte en så grundlig undersök-ning som möjligt för detta fartyg. För de anhöriga tillde förolyckade är en olycka med ett mindre fiskefar-tyg en lika stor tragedi som en olycka med ett störrefartyg, t.ex. Estonia. I fråga om detta har inte fullföljt en grundlig utredning. Detdanska har förklarat att det fanns allanledning att undersöka vraket.Jag konstaterar att kommunikationsministern hål-ler en liten dörr öppen för att invänta den rapport somkommer för att då kanske ge någontyp av utredningsuppdrag från regeringens sida.Om man kan hävda, som det står i svaret, att reg-lerna i 18 § i förordningen om undersökning avolyckor har förhindrat den svenska haverikommissio-nen att undersöka vraket och delta i efterforskningarav fartyget, då tycker jag att man bör ge en signal omatt denna paragraf bör ändras.Anf. 29 Kommunikationsminister ():Fru talman! Avslutningsvis skall jag säga att jaghör kritiken från . Jag tror att även Sta-tens hör den. Den kritiken har jagockså mycket väl kunnat notera från de berörda påvästkusten. Jag har följt denna debatt mycket noga,och jag har stor respekt för hur de människor som harengagerat sig i dessa frågor känner och för de kun-skaper som de har.När det gäller om regeringen skall ge en signal omatt det skall göras en grundlig undersökning vill jagsäga att det i instruktionen för Statens haverikomms-sion anges mycket tydligt att det vid varje tillfälleskall göras så grundliga undersökningar som möjligt.Vid det tillfälle då detta gjordes var problemet inte kunde finna båten. Jag skall inte försvaraden statliga myndigheten, men det var inte hellernågon av alla de andra - organisationer och frivilliga- som var med vid det tillfället som hittade båten. Detvar nog inte så lätt vid just det tillfället.Jag tror inte att det ligger prestige i frågan. Menjag tycker att det vore klokt om vi avvaktar tills vi fårrapporten från innan vi låser fast oss inågra positioner. Mitt svar, både till ochtill alla andra som har engagerat sig i denna fråga, äratt vi skall avvakta och se vad som finns i . Där finns näringen med, och där finnsockså den statliga myndigheten med.Låt oss återkomma till det som är bäst att göra efteratt vi har sett vad som står i rapporten.Anf. 30 ():Fru talman! Vi kommer kanske inte så mycketlängre i denna debatt. Men rapporten som kommer imars tar ju upp hur man skall jobba för att förebyggaolyckor framöver. Den svenska haverikommissionensrapport om kom snabbt - - ochfastslog återigen via antaganden hur olyckan hadeskett.Vad vi kritiserar är att däref-ter inte på något sätt har velat medverka till ytterligareefterforskning och inte heller velat vara med ochfinansiera. I stället får man via insamlingar i Sverigepå privat väg leta efter ett fartyg för att finna ledtrå-dar. Detta möter hård kritik när det gäller i . harsvarat att man inte kan ta upp arbetet på grund av deregler och förordningar som finns. I interpellationenmenar jag att man väl får göra en sådan justering avparagraferna att det i , precis som i ,kan gå att fullfölja en utredning för att lokalisera ettfartyg och göra en noggrann undersökning.Återigen: Jag hör på kommunikationsministern atthon ändå vill hålla dörren öppen inför ett eventuelltregeringsförslag . Slutligen vill jag understrykaatt detta ärende och det sätt på vilket Haverikommis-sionen arbetat inte har stärkt allmänheten i dess upp-fattning om i Sverige.Anf. 31 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att vi båda är angelägna omatt det skall gå att ha ett stort förtroende för under-sökningsmyndigheten, . Detär möjligt att det finns skäl att i detta läge också seöver instruktion och förordning men också det tyckerjag att det är för tidigt att ta ställning till. Denhär debatten kan vara ett led i ett sådant förberedelse-arbete.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:83 om rättenatt utfärda domännamn på InternetAnf. 32 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat utbild-ningsminister vad han är beredd att göraför att domännamnsgivningen på Internet skall bli enmyndighetsutövning och att inkomsterna från verk-samheten därmed skall gå till staten. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svarapå interpellationen.Det är ett allmänt samhällsintresse att den svenskadelen av Internet fungerar väl. Detta intresse omfattarbl.a. att den svenska .se-domänen hanteras på ettriktigt sätt. Jag delar uppfattning attdomännamnshanteringen i skall skötas på ettsätt som garanterar Internetsystemets tillgänglighet.För närvarande pågår arbetet med att sammanställa deremissvar som kommit till Kommunikationsdeparte-mentet med anledning av Statskontorets rapportSvenska delen av Internet. Statskontoret har på rege-ringens uppdrag kartlagt den svenska delen av Inter-net. Statskontorets bedömning är att den nu aktuellahanteringen av domännamnen har förutsättningar attfungera men föreslår att en utvärdering av hanteringengörs inom ett år.En fråga som många har ställt sig är varför statenrepresenterad av Tekniska högskolan, KTH, överlåtit.se-domänen till en privat stiftelse. I praktiken förhål-ler det sig så att staten aldrig erhållit uppdraget attsköta domännamnshanteringen. Detta uppdrag gavs1986 till en privatperson av den internationella (). har Internet utveck-lats lavinartat. Antalet registreringar av domännamnhar ökat från något tusental till drygt 20 000per år. Det har funnits ett påtagligtbehov av att finna nya former för hanteringen. , som har IANA:s uppdrag att skötahanteringen, stiftades av den svenska delen av () och UsersSociety (SNUS). Stiftarna har haft en uttalad vilja atthindra kommersiella intressen att ta över. De avgiftersom tas ut, , skall täckade faktiska kostnader som är förknippade med attåstadkomma en ändamålsenlig domännamnshantering.Regeringen följer arbetet med domännamnshante-ringen mycket nära. Den nya hanteringen måste levaupp till högt ställda krav på öppenhet och representa-tivitet. måste klara av att hitta lösningarsom får en bred acceptans och måste kunna visa att deavgifter som tas ut är motiverade med hänsyn till denhantering som krävs. I detta sammanhang kan nämnasatt stiftelsen har för avsikt att tillämpa offentlighets-principen i sin verksamhet.Anf. 33 ():Fru talman! För att undanröja alla missförståndvill jag inledningsvis säga att avsikten med min inter-pellation inte på något sätt är att kritisera dem somhar drivit fram Internet i . Litet förenklat kanman säga att Internet har vuxit fram på ett ganskaanarkistiskt sätt, framför allt i . Det är inte såsom ibland försökt påstå, nämligen att detär ett slags marknadskrafter som har drivit fram Inter-net. Snarare är det unga, engagerade människor somvarit påhittiga och som har drivit fram detta. Det ärbra att det fanns kunniga människor i somkunde ta över det här och som kunde ta på sig olikauppdrag och utveckla Internet i Sverige.Nu har vi emellertid kommit till en punkt då det ärnödvändigt att staten går in och ser till att det kangaranteras - vi båda har ju den uppfattningen - attInternet är tillgängligt för alla. Dessutom skall detvara ett öppet system.Det förslag som Statskontoret har lagt fram ochsom redan är genomfört - detta innan remissinstan-serna fått yttra sig - har mött en kompakt kritik hosremissinstanserna. Jag har sett att kommunikations-ministern i en intervju också gör bedömningen att detär en homogen remissopinion som hävdar att detrimliga är att , eller någon an-nan statlig instans, tar över domännamnshanteringen.Jag kan som exempel nämna yttrandedär det anses att en statlig myndighet bör ha ansvaret,för annars riskerar man att enbart lönsamma regionerfår del av informationstekniken. Både ochTelia säger att den här kan vara sårbarför kupper. Jag är egentligen litet förvånad över attkommunikationsministern utifrån sitt svar inte av-slutningsvis säger att det nog är rimligt, även om detfår ta litet tid, att den här verksamheten går över tillstaten.Jag vill också säga några ord om formerna föröverlåtelsen. Kommunikationsministern säger attstaten aldrig har haft det här uppdraget utan att det ären privatperson som har haft det. I ett slags formellmening är det kanske riktigt. Det handlar om en per-son på KTH som har arbetat på en statlig högskoladär han fick sin lön och kunde använda lokalerna.Hans position så att säga är juridiskt en ganska knepigfråga. I en intervju har jag sett att chefjuristen påHögskoleverket talat om laglöst land. finns detdock en JK-anmälan så nu får vi kanske detta klarlagt.Jag tror att intresset kommer att öka för staten attverkligen se till att inkomster och saker som görs förstatliga pengar kommer skattebetalarna och staten tillgodo.Slutligen: Det här är ett område där stora interna-tionella bolag nu för glatta livet arbetar på att tamakten över Internet och informationstekniken. Där-för brinner det faktiskt litet grand i knutarna när detgäller att göra så som kommunikationsministern nutydligen vill. Att vänta på utvärderingen är fak-tiskt att tappa tempo. Jag är allvarligt orolig för att detunder detta år kommer att hända mycket som sedankanske gör det mycket svårare att gå in. I Sverigebehöver vi lära oss att ta ett samhäll-sansvar för Internet.Anf. 34 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att utveck-lingen på detta område går väldigt fort. Vi håller nupå med slutförandet av en sammanställning av deremissvar som kommit in från Internetutredningen.Ganska tidigt kunde vi se att många och tunga remiss-instanser är tveksamma till den hantering som harbyggts upp för .se-domänen.Jag delar uppfattningen att det finns ett behov avatt stärka statens möjligheter att utöva tillsyn och attha ett inflytande över de organisationer som skallförvalta både namn och nummerplaner, såsom . Vi har därför, utan att föregripa den storaremissammanställningen, redan satt i gång med att seöver hur vi kan använda telelagen och hur vi kan få inskrivningar i telelagen för att reglera och utöva tillsynöver verksamhet. En sådan regleringskulle kunna innehålla t.ex. regler som förbjuder attvissa grupper diskrimineras vid tilldelning av domän-namn. Samma sak vid reglering av vilka avgifter mantar ut, de får inte överstiga en viss nivå.Jag tycker också att det vore en poäng om manhade en myndighet som förvaltade .se-domänen. I dagborde förmodligen den naturliga myndigheten varaPost- och . Men skulle man inteklara av detta. Det handlar om en successiv uppbygg-nad. Det viktigaste just nu är att vi har kontroll överdomännamnshanteringen.Vi jobbar alltså på flera fronter för att detta inteskall gå oss ur händerna. Men som jag började medatt säga är det ett arbete som måste ske i snabb takt,och det sker också mycket från vecka till vecka. Vijobbar intensivt med detta.Anf. 35 ():Fru talman! Det uppfattade jag som positivt. Jagtolkar svaret som att det egentligen inte handlar omatt vänta , som det står i själva interpellations-svaret, utan det handlar om att någonting måste händamycket snabbt för att man skall kunna klara det suc-cessiva övertagandet av det statliga ansvaret för detta.Det är nog inte så att den fulla kontrollen gäller i dag.Vi kan ju mycket snart få ett ärende där någon över-klagar ett beslut som har fattats i den här stiftelsen.Hur hanteras då ett sådant? Är det en rent civilrättslighistoria mellan de här parterna?Det finns redan ett antal klagomål på den här stif-telsens beslut. Jag pratade med en person som visstemycket om det som händer internationellt, inte minst iUSA, där det som vanligt är mycket starkare anarki.Det är många som helt enkelt struntar i de beslut somfattas i den amerikanska motsvarigheten. Att t.ex. allanamn enligt de här reglerna skall sluta med .us är detmassor av användare som helt enkelt struntar i. Om vilåter det här fortsätta, det räcker kanske med mycketkort tid, tror jag att anarkin har spritt sig så mycket attdet blir oerhört svårt.Det här handlar faktiskt också om ganska storapengar. förekommer det ofta på det här områdetkalkyler som är något vidlyftiga, men jag har settsiffror på många hundra miljoner. Det talas t.o.m. ommiljardbelopp. Det lär redan vara köer uppbyggda tillvissa populära domännamn som finns runt om i värl-den.Återigen, det är verkligen bråttom att bygga uppden här kompetensen och förmågan. Jag undrar omdet verkligen är så att det inte finns en beredskap påPost- och . Om kommunikationsministerni dag hade givit ett mycket klart svar till mig och sagt"Ja, så fort vi någonsin kan skall det här överföras",tror jag att det också hade satt en press på Post- ochtelestyrelsen att börja förbereda. Men man kanske kanhoppas på att kommunikationsministern i sitt nästainlägg förtydligar detta ännu litet mer och säger justatt bör börja bere-da sig på att detta skall tas över och vara deras ansvar.Anf. 36 Kommunikationsminister ():Fru talman! När jag talar om telelagen skall vikomma ihåg att det är som ärtillsynsorgan för telelagen. När det gäller t.ex. över-klagande, som är en sådan fråga som vi arbetarmycket intensivt med just , måste ett regelsystemskrivas in så att man kan använda telelagen som detlagrum som man kan luta sig mot.Sedan vill jag också säga att departementet har ettbra samarbete med dem som sysslar med de här frå-gorna , dvs. Mina tjänstemän och jagsjälv har haft flera och mycket nära kontakter medföreträdare för stiftelsen då vi har diskuterat den härsaken. Såvitt jag förstår finns det inget skumt där. Dehar inte på något sätt något intresse av att motarbetavare sig offentlighet eller tillgänglighet.När det gäller hur vi skall gå vidare så att vi får enbra organisation är det viktigt att säga att vi bör full-följa detta tillsammans med . Då tror jagatt vi kan få en lösning som tillfredsställer tillgänglig-het, rättssäkerhet och möjligheter för nya användareav det här systemet.Anf. 37 ():Fru talman! Nej, jag misstänker inte att det finnsnågot skumt i detta. Jag är säker på att de personersom nu leder den här stiftelsen är engagerade i att dethär skall fungera bra.Men de goda kontakterna mellan departementetoch de här personerna kan också vara ett problem,därför att det här handlar om just opartiskhet. Detfinns också andra intressen. Det finns kritiker till denhär stiftelsen. Det finns de som hävdar att den är förensidigt sammansatt, att det är vissa intressen som ärföreträdda. är faktiskt inblandade ochandra inte. Det är ju inte en slump att ett par av detunga remissinstanserna, jag nämnde Posten och Te-lia, säger att det är risk för kupper. Det kanske är attmåla en viss person på väggen, men det är som sagtvar inte alltid bra att departementet har alltför närakontakter med en privat institution, som det trots allthandlar om.Jag tycker avslutningsvis att det är säkrast attkommunikationsministern så snabbt som möjligt sertill att det här blir en opartisk neutral statlig instanssom inte bara övervakar utan också har hand om själ-va utdelningen av domännamn i Sverige.Anf. 38 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som jag sade när vi började diskuteradetta går det ganska fort och det händer nya sakernästan . och telela-gen är två instrument som vi kan använda. Jag villbara peka på ett problem som gäller om Post- ochtelestyrelsen också skulle vara den som hanteradedetta. Då måste vi se till att vi får ett annat kontrollor-gan, för man kan ju inte kontrollera sig själv.Vi måste alltså börja med att bygga upp kunskapoch kompetens på och det görsjust . Det är ett arbete som också forceras. Vi arbe-tar på olika fronter.Den ensidiga sammansättningen i stiftelsen ochproblemet med goda kontakter kan naturligtvis alltidangripas, åtminstone kontakterna. Men den ensidigasammansättningen håller på att luckras upp så till vidaatt man breddar sammansättningen.Jag delar uppfattningen att det här är viktigt. Somman brukar säga: hustru får icke misstänkas.Vi arbetar för samma mål, och det gäller att i kontroll-funktionen försöka vara lika snabb som de som abon-nerar på nya domännamn.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1997/98:98 om Pos-ten ABAnf. 39 Kommunikationsminister ():Fru talman! Per har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för att återställa förtroendet för densvenska postpolitiken.Det är riktigt, som Per skriver, att postmark-naden genomgår en kraftig förändringbåde nationellt och internationellt. EU antog den 15december 1997 det s.k. postdirektivet. Direktivetinnebär en viss grad av avreglering, dock inte så storsom Per vill ge intryck av. Medlemsländernasmöjlighet att behålla sitt monopol kommer även fort-sättningsvis att omfatta större delen av den europeiskamarknadens postvolymer.Per har också rätt i att är bland deförsta länder i som avskaffat brevmonopoletoch att de övriga länderna noga följer utvecklingen påden svenska postmarknaden. Det innebär samtidig attvi har föga vägledning av andras framgångar ochmisstag. Därför finns det inte heller någon praxis dådet gäller tolkningen av konkurrenslagstiftningen pådenna avreglerade marknad.Kommunikationsdepartementet har under år 1997utrett statens roll på postmarknaden. En proposition iämnet kommer att lämnas till i början påmars 1998.Anf. 40 PER ():Fru talman! När man lyssnar på ministern skulleman kunna tro att varje ny bransch som uppstår iSverige har rätt till en nystart när det gäller konkur-rensregler. Det är dessbättre inte så, utan varjebransch har att följa de konkurrenslagar som vi har.Svaret är litet nonchalant med tanke på att det intefinns något företag, privat eller statligt, som så mångagånger har varit utsatt för kritik i konkurrensfrågorsom Posten. Posten står i en särställning - sedankommer ingenting, sedan kommer ingenting och se-dan kommer och några privata företag.Jag tycker faktiskt att ministern borde fundera litetöver hur det ser ut och vad hon som minister kangöra. En välvillig tolkning är att svaret är överslätan-de. En mindre välvillig tolkning är att det inte är nå-got svar alls på frågan.Jag skulle vilja veta på vilket sätt det här är en nybransch, där man har rätt till en särställning när detgäller att bryta mot de regler och lagar som finns påområdet.Anf. 41 Kommunikationsminister ():Fru talman! Postmarknaden är inte någon nybransch. Den har funnits sedan 1636.När det gäller kritik tycker jagatt en sak är alldeles klar. Vi sade 1993 från opposi-tionens sida - jag framhöll det själv från denna talar-stol - att den här branschen inte var mogen och attden inte borde avregleras på det sätt som då skedde.Jag tycker att väldigt mycket av den kritik som jagdå framförde har besannats. Vi måste nu städa uppefter det som genomfördes av den dåvarande riks-dagsmajoriteten och av den regering som Per varanhängare till. Om man inte hade varit så snabb i sinönskan att avreglera, skulle vi inte ha haft deproblem som postkunderna nu från dag till dag upple-ver. Man kan säga att de manifesteras i mer ellermindre väl formulerade anmälningar till Konkur-rensverket.Skall någon fundera över vad som är unikt ochinte unikt inom den här branschen, borde det alltsåvara Per och hans partivänner, som drev den härfrågan oerhört starkt vid det aktuella tillfället. Det härär en unik bransch, eftersom den är en viktig del avinfrastrukturen. Det är ett samhällsansvar att se till attoavsett var vi bor och oavsett vilket jobb vi har ochhur gamla vi är skall vår rätt till postservice tillgodo-ses. Det är inte som att köpa varmkorv. Det är en storskillnad mellan den här typen av service och väldigtmycket annat. Det är en viktig del av samhällets in-frastruktur, och av den anledningen behövs det allde-les speciella åtgärder för att reglera detta.Anf. 42 PER ():Fru talman! Jag har fått höra ministern förringavarmkorvsförsäljare. Jag måste säga att jag blir minstsagt beklämd när jag hör svaret. Det här är en nybransch, säger ministern å ena sidan. Å andra sidansäger hon att den har funnits sedan 1636.Självfallet gäller samma regler för denna branschsom för alla andra. Det viktiga är att vi här i riksdagenställer upp de kvalitetskrav som skall gälla i bran-schen, eftersom den till litet fortfarande ärstatligt reglerad.Jag blir också väldigt förvånad när jag hör vadministern ägnar sig åt. Är det ministernsjobb att fundera över hur pass väl formulerade deärenden som kommer in till är?Kommunikationsministern kommer, om jag inte ärfel underrättad, att vara den minister som får kritik påflest punkter när skall diskuterahur respektive ministrar har skött sitt departement. Jagtror att man då kommer att ägna mer tid åt att funderaöver sakfrågorna än åt att fundera över hur väl ellermindre väl formulerade de olika ärendena är ur någonannan synpunkt.Problemet är att ett monopolföretag har drygt98 % av marknaden. Ändå tycks ministern utgå frånatt detta monopolföretag i själva verket skulle varahotat.Fru talman! Jag vill inte väga in var ministern hararbetat tidigare, men det är minst sagt förvånande har en konkurrenssituation där ett företag har98 ½ % och ungefär 150 andra företag får dela påresterande 1 ½ %. Jag tycker att ministerns sätt attsvara på den här frågan är symtomatiskt.Anf. 43 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är svårt att hitta något konstruk-tivt eller något att svara på bland alla de invektiv somkommer från Per Bills sida. Men för att göra diskus-sionen något mer seriös vill jag påminna om följandei fråga om hur postmarknaden fungerar. Då markna-den delas upp i t.ex. , och Mal-mö, är konkurrenssituationen helt annan än de 98 %som nämndes i det tidigare inlägget.Samhällsansvaret, den samhällsomfattande tjäns-ten, har lagts på . Det är oerhört väsentligtför att hela skall kunna få en bra service. Denandra varianten som jag möjligen kan tolka att PerBill menar, är att via statsbudgeten subventionerasamtliga postoperatörer så att de kan ge rikstäckandepostservice. Men det rimmar i så fall illa med det somModeraterna brukar säga i andra sammanhang, nämli-gen att det inte skall vara så mycket statliga subven-tioner.Anf. 44 PER ():Fru talman! Det viktiga är att vi får ut mesta tänk-bara av varje krona som satsas av skattebetalarnaspengar.Posten Brev AB, ett av dotterbolagen inom Pos-ten, har troligtvis haft den största vinsten någonsin.Det är inte så konstigt, eftersom brevportot har höjtstill högsta.Samtidigt säger ministern att denna marknad inteär en marknad.