prot · GL0979 · 1998-03-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:79Torsdagen den 12 marsKl. 12.00 - 16.10Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 6 mars.2 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTredje vice talmannen meddelade att bordlägg-ningsplenum skulle äga rum . Interpellationssvar skulle utgå denna dag.3 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill kammaren hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:214Till riksdagenInterpellation 1997/98:214 av omunderhållsstödet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 mars.Skälet till dröjsmålet är budgetarbete.Stockholm den 6 mars 1998Maj-Inger KlingvallEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1997/98:207Till riksdagenInterpellation 1997/98:207 av () om den svenska CITES-förordningenInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den17 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 2 mars 1998Anna LindhInterpellation 1997/98:211Till riksdagenInterpellation 1997/98:211 av ()om Kosovo.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 9 mars 1998Lena Hjelm-WallénInterpellation 1997/98:205Till riksdagenInterpellation 1997/98:205 av ()om oljeborrning i SkagerrakInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den17 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 2 mars 1998Anna LindhInterpellation 1997/98:212Till riksdagenInterpellation 1997/98:212 av () om utnyttjandet av hamnar norr och söder omStockholm.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den17 april 1998.Skälen till dröjsmålet är följande tre:- Jag är på transportministerråd i den17 mars.- Jag är i på konferensen of den 24 och27 mars.- Jag invigningstalar på en internatio-nell sjösäkerhetskonferens med anledning av deninternationella slutrapport.Stockholm den 6 mars 1998Ines UusmannInterpellation 1997/98:218Till riksdagenInterpellation 1997/98:218 av omfamiljehemsplaceringar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 mars.Skälet till dröjsmålet är inrikes resa.Stockholm den 11 mars 1998Margot Wallström4 § Svar på interpellation 1997/98:208 om SJ:sverkstäder i GöteborgAnf. 1 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat dels omjag är beredd att ta några initiativ så att dagens förslagomprövas, dels vilka initiativ jag är beredd att ta så attförslaget inte genomförs förrän det gjorts en rejälkonsekvensbeskrivning utifrån ett brett samhällspers-pektiv och utifrån de nya förutsättningar som ges avden kommande trafikpropositionen, dels vilka initiativjag är beredd att ta - om förslaget ändå genomförs -för att det i investerade kapitalet användsoch så att de som blir arbetslösa skall få nya arbeten.Bakgrunden till frågorna är SJ:s förslag om för-ändring inom verkstäderna i . Förslagetinnebär att 180 personer av 340 inom underhållsverk-samheten i blir övertaliga.Regeringen har i den transportpolitiska proposi-tionen, som just redovisats för , föreslagitriksdagen åtgärder som syftar till att bättre balanserarelationerna mellan de olika trafikslagen och skapaförutsättningar för samverkan.Enligt trafikpolitiska beslut skall SJ be-driva företagsekonomiskt lönsam järnvägstrafik. Deekonomiska mål som satt upp syftar till attSJ skall ha en sund finansiell ställning med balansmellan rörelserisken och den finansiella risken. Rege-ringen har i den nya transportpolitiska propositionenföreslagit att denna princip även fortsättningsvis skallgälla.I dag finns inom underhållsverksamheten för per-sontrafiken på järnvägen en stor överkapacitet. Beho-vet av underhåll av fordon beräknas minska med25 % till följd av mo-dernare fordon och ökad effektivitet i underhållet. Enkoncentration till färre verkstäder säkrar kompetensoch produktivitet. Syftet med den här typen av struk-turrationaliseringar är att långsiktigt förbättra SJ:sekonomiska resultat, effektivisera verksamheten ochmöta persontrafikens efterfrågan på underhåll. Vid enföretagsekonomisk bedömning kan göras gällande attdet är lönsamt att lägga ned verksamheter trots gjordainvesteringar. Kortsiktigt kan det dock vara förenatmed kostnader.SJ:s förslag innebär enligt SJ en förstärkning avSJ:s konkurrenskraft. Effektiviseringen ökar SJ:smöjligheter att ta till vara tågets miljöfördelar och geen ökad järnvägstrafik.Riksdagen har beslutat att SJ skall bedriva en ef-fektiv och miljövänlig järnvägstrafik på affärsmässigavillkor. SJ:s huvudsakliga uppgift är inte att görasamhällsekonomiska bedömningar, och SJ har ingetsysselsättningsansvar inom järnvägssektorn. Det ärsåledes SJ som beslutar om strukturförändringar iverksamheten. Jag förutsätter att SJ kommer att tahänsyn till alla relevanta faktorer i sitt beslutsunder-lag. Frågan om hur kapitalet används är SJ:s ansvar,och jag förutsätter att SJ på bästa möjliga sätt kommeratt ta till vara det kapital som frigörs. SJ har vid tidi-gare rationaliseringar tagit sitt ansvar för de anställdaoch i många fall erbjudit bättre villkor än de somföljer av lagar och arbetsmarknadsavtal.Anf. 2 ():Herr talman! Kommunikationsministern säger attSJ:s huvudsakliga uppgift inte är att göra samhälls-ekonomiska bedömningar och att SJ inte har någotsysselsättningsansvar inom järnvägssektorn. Det kanligga något i det. Men min fråga är ställd till kommu-nikationsministern och det jag är intresserad av äralltså kommunikationsministerns samhällsekonomiskabedömningar och vad kommunikationsministern anserom regeringens ansvar för sysselsättningen.En fråga som det kanske finns anledning att ställai dag är följande: Varför har vi statligt ägda företagsom SJ? Innebörden måste rimligen vara att vi vill sepå de här företagen på ett annat sätt jämfört med derent privatkapitalistiskt ägda företagen. Vi förbehålleross alltså rätten att göra samhällsekonomiska bedöm-ningar av järnvägstrafiken.I en uppgörelse om energiomställningenhar vi haft bestämda politiska uppfattningar om ex-empelvis roll i denna energiomställning.Det är självklart - så uppfattar i alla fall jag detta - attvi här också politiskt, såväl regering som riksdag, kanha åsikter och skall vara med och ha ett inflytandeöver järnvägspolitiken och över SJ:s roll i dennapolitik.Göteborgsregionens kommunalförbund har skrivitett brev undertecknat av , en välbe-kant partikamrat till kommunikationsministern. Jagförutsätter att kommunikationsministern har sett dettabrev; om inte skall jag gärna överlämna det till minis-tern. Jag skulle vilja citera det avslutande avsnittet ibrevet:"SJ vill försämra kvalitén på järnvägstrafiken iVästsverige. Förutom satsningen på nytt godsstråk iöstra och en fördröjning av utbyggnaden ivästra lägger SJ ner huvuddelen av verkstä-derna i Göteborg.Effektiva, säkra, miljövänliga och störningsfriajärnvägstransporter till är, som nämnts, ettcentralt krav från svenskt näringsliv och från resenä-rerna. Hur SJ har tänkt klara det utan en omfattandeoch välsmord underhållsverksamhet i den här delen avlandet är svårt att förstå. Enligt SJ:s egen utredningblir endast akutreparationer av persontåg kvar i Göte-borg. Elloksverkstaden stängs helt. Tyngre underhållmåste ske på andra verkstäder i landet och ett stortantal underhållstjänster kommer inte att kunna erbju-das i Göteborg.På SJ borde man vara väl förtrogen med hur vik-tigt det är för näringslivet att transporter kommer framsäkert och . Kan inte SJ klara det kommernäringslivet att välja andra transportsätt. Transportsättsom dessutom innebär större belastning på miljön. Ärdet vad SJ vill?STORA:s satsning på hamn kräver attjärnvägstransporterna till hamnen fungerar oklander-ligt. SJ äventyrar STORA:s och andra järnvägsbero-ende företags satsning här om SJ inte ser till att detfinns kvar fullständig underhållskapacitet i Göteborg.Ett absolut krav är att SJ omprövar nedläggningspla-nerna. "Detta uttrycks alltså i ganska skarpa ordalag frånen enig styrelse i kommunalför-bund med samtliga partier i före-trädda.Min kompletterande fråga är: Vad är kommunika-tionsministern beredd att göra för att ta kontakt medGöteborgsregionens politiker och fackliga organisa-tioner för att verkligen ta till sig av den mycket starkadebatt som finns framför allt i idenna fråga?Anf. 3 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först när det gäller det där brevetförutsätter jag att det är ställt till SJ och inte till kom-munikationsministern. Det är där som den debattenmåste föras. SJ får svara för sig. Jag tänker inte gå inoch svara för SJ:s räkning.Sedan tycker jag att det är viktigt att skilja på detena och det andra. SJ måste fungera som ett effektivttransportföretag. Det stora problemet för järnvägsbo-lag runt omkring i är att de jobbar så ineffek-tivt att godstransportörer som kör på väg konkurrerarut järnvägen. De är både billigare ochdärigenom också effektivare. För transportköparnagäller konkurrens mellan väg och järnväg.För att kunna förändra konkurrensförutsättningar-na har vi faktiskt lagt fram en transportpolitisk pro-position, där vi föreslår att skall godkännaatt banavgifterna sänks för att man skall kunna sänkaavgifterna för transportköparna. Det skall gynna sär-skilt svensk exportindustri där de stora godsmängder-na kan finnas. Det fråntar inte SJ och andra järn-vägsoperatörer ansvaret för att vara effektiva. Vi kaninte använda de statligt ägda företagen - jag vet attJohan delar min uppfattning på den punkten- till att vara något annat än så bra som möjligt vadgäller rationell hantering och effektiv drift. Det är intemeningen att vi skall ha sämre produktivitet i denstatliga sektorn än i den privata. Det kommer defini-tivt inte att fungera på transportområdet. Det är ettuttalat mål i den proposition som ligger på riksdagensbord att det i grunden är kunden som skall väljatransportslag, men vi som politiker skall visa vilkamöjligheter som finns och göra dessa möjligheter såkonkurrensneutrala som möjligt. Därför vill vi attjärnvägen skall vara effektiv eftersom den har miljö-mässigt stora värden och skall kunna konkurrera medlandsvägstransporterna. Också anställningsmässigtoch när det gäller möjligheter att behålla jobb förjärnvägsoperatörerna är det viktigt att man är så ef-fektiv att man kan skaffa kunder. På det sättet blir detjobb i järnvägsföretag. Annars hamnar jobben - förtransporterna kommer att genomföras - på åkeriföre-tagen och bilverkstäderna, eftersom jobben inte för-svinner automatiskt, utan arbetet utförs någon annan-stans. Det handlar om att järnvägsföretagen måstevara effektiva.Just i fråga om den strukturrationalisering som äraktuell har jag ingen anledning att betvivla dekalkyler som SJ har gjort vad gäller att rationaliseraunderhållet. Jag skall återkomma till det.Anf. 4 ():Herr talman! Det råder inga delade meningar omatt SJ skall vara ett effektivt företag för att kunnakonkurrera med olika privata företag, vägtransporterosv. Men det finns olika sorters effektivitet. Det finnsstrikt avgränsad företagsekonomisk effektivitet medinriktning på maximal vinst. De stora privatägda ak-tiebolagen drivs efter enbart den principen. Det somär problemet är att alltfler statliga företag, även SJ,försöker drivas efter exakt samma principer men attstaten inte tar sitt ägaransvar på det sätt som de priva-ta ägarna i de stora privata bolagen gör. Staten, rege-ring och riksdag, har åsikter om samhällsekonomiskeffektivitet, miljökonsekvenser av järnvägstrafikenosv. Det gör att vi måste ta ett långsiktigt ägaransvarsom också påverkar SJ:s egna företagsekonomiskabedömningar. Vi har t.ex. gemensamma åsikter omhur man kan sänka banavgifterna och göra vissa järn-vägssatsningar där det kanske kortsiktigt - jag före-ställer mig att det är så med - blir väl-digt svårt att få företagsekonomisk effektivitet. Därförkan inte överlåtas till privata intressenterutan måste byggas i statlig regi.På samma sätt är det här. Kommunikationsminis-tern och regeringen måste ta ett ägaransvar och görasamhällsekonomiska övergripande bedömningar avden utredning som för resten gjorts av en internatio-nell konsultfirma som gör sådana här strukturutred-ningar åt stora privata företag utifrån snäva och av-gränsade, inga som helst regionalpolitiska, aspekter.Det är regeringens ansvarDet brev som jag citerade ur var ställt till SJ. Detär ett öppet brev till SJ. Jag förutsätter att det kommeratt skickas även till kommunikationsministern.Jag anser att det är högst rimligt att kommunika-tionsministern tar kontakt med ochpolitikerna i regionen och också facket, inte barafacket i utan över huvud taget facket. Ävenhär i är man kritisk mot den mycket starkakoncentration som det här strukturbeslutet innebär.Till sist kan jag inte låta bli att säga ett par ord omde trafikpropositioner som vi sett, särskilt historienmed ökade anslag till i . Allttal om effektivitet och att var och en skall konkurrerapå jämbördiga villkor, att järnvägen skall kunna kon-kurrera med godstransportörer osv., blir ihåligt närman är beredd att pumpa ytterligare statliga miljarderi ett ineffektivt, miljöförstörande och allmänt useltfungerande vägtransportsystem i . Det stärker känslorna för oss i Göteborgsområ-det. Men det är inte det här som är det avgörande. Detavgörande är att samhällsekonomiska, miljöpolitiskaoch även direkt konkurrensskäl gör att det är nöd-vändigt att få en förändring till stånd i detta mycketdåliga beslut som fattats av SJ.Anf. 5 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om vi nu skall diskutera företags-ekonomisk och samhällsekonomisk effektivitet skalljag säga att SJ är en operatör, att SJ måste kunnakonkurrera. Framför allt måste SJ kunna konkurreramed åkeribranschen. Där trodde jag att vi hade ettgemensamt intresse så till vida att vi menar att vi iriksdagen eller i regeringen har varken möjlighet ellervilja att bestämma hur de företag som köper transpor-ter i skall välja transportslag. Det måste desjälva få avgöra.Då måste operatören kunna konkurrera på ettvettigt sätt, och det gäller också persontransporter.Vi har ett väl fungerande system för upphandlingav persontransporter på de lokala och regionala delar-na. Det är länstrafikhuvudmännen som gör dessaupphandlingar. Det är inte självklart att SJ skall utföradessa transporter. SL i , t.ex., har upphand-lat av andra företag, bl.a. när det gäller Roslagsbanan.Beträffande den långväga kollektivtrafiken före-slår vi nu att det skall inrättas en ny myn-dighet som skall heta Rikstrafiken. Denna myndighetskall se till att upphandlingen av den långväga kol-lektivtrafiken sker på ett bra sätt. Den är ju inte före-tagsekonomiskt lönsam, men den är samhällsekono-miskt viktig. Det kan också gälla andra transportslagän järnvägstrafik. Vi måste också få till stånd en sam-ordning så att kunderna - dvs. trafikanterna - har debästa möjligheterna att välja.För mig finns det ingen som helst anledningatt kommentera brevet som är daterat ochställt till SJ. Det kom uppenbarligen till SJ i går, ochjag har inte läst det. får vi väl se vaddet kan leda till för någonting.Vid svåra omställningar är det väldigt viktigt har en bra dialog - inte bara dialog utan ocksåsjysta förhandlingar - mellan företaget och de fackli-ga organisationerna. Jag förutsätter att så är falletockså vid den här strukturrationaliseringen. Såvitt jagvet har det fungerat bra vid tidigare stora rationalise-ringar som har genomförts. Jag förutsätter att detfungerar likadant nu också. Det är naturligtvis ennödvändig förutsättning för att detta skall kunna skepå ett någorlunda bra sätt. Sedan är det för den en-skilda individen alltid oerhört svårt, det är jag välmedveten om.Det finns nog många känslor inför Dennispaketetoch GÖK:en. Jag trodde att man i varrätt nöjd med att Dennispaketet inte längre finns isinnevärlden. Att det är borta ur leken får man välbetrakta som en långsiktigt bra lösning. Och somJohan väl vet för vi diskussioner med Göte-borgspolitikerna angående GÖK:en för att få till stånden bra lösning även där.Anf. 6 ():Herr talman! Jag är väl medveten om den skarpakonkurrenssituationen gentemot åkeribranschen.I brevet, som kommunikationsministern inte harläst, står det bl.a. att av SJ:s gods nugår över , och den mängden kommer att ökainom till , alltså en tredjedel av gods-transporterna kommer att gå över hamn.Där är det knivskarp konkurrens mellan SJ och lands-vägstransporter. I ett framgångsrikt samarbete med SJhar man lyckats att utveckla det så att det går mycketgods över järnväg. Detta har mycket stor betydelseockså för internationella konkurrenskraft ochmöjligheter att utveckla en utrikeshandel där varortransporteras på ett miljövänligt och effektivt sätt.Det är detta ansvar som inte enbart SJ kan bära.Det måste vi politiker, regering och riksdag kunnalägga oss i och ha åsikter om. I det perspektivet är detsjälvklart att kommunikationsministern nu tar kontaktmed politikerna i , med SJ ochgärna också med facket inom SJ för att diskuteradessa aspekter. SJ har inte tagit några som helst över-gripande regionalpolitiska eller samhällsekonomiskahänsyn i det här beslutet. Det är regeringen och kom-munikationsministern som har att ta det ansvaret.Min fråga är återigen - och jag skulle gärna viljaha ett svar i kommunikationsministerns avslutandeinlägg: Kommer kommunikationsministern att takontakt med brevskrivarna, SJ och facket för att åt-minstone ta till sig den information som har kommitdärifrån?Anf. 7 Kommunikationsministern ():Herr talman! När det gäller den stora omställning-en är det framför allt servicen för X 2000-tågen somflyttas till . Det är den stora omställningensom också påverkar RC-loken.Beträffande frågan om det är SJ, Kommunika-tionsdepartementet eller som skall fattabesluten, är det SJ som är operatören. ärsektorsansvarigt för hela järnvägssystemet. Vi påKommunikationsdepartementet har ansvaret för atttransportsystemet i dess helhet skall fungera så välsom möjligt. Det finns ett gemensamt intresse av attföra över mera av det långväga godset till järnvägs-transporter.Även för SJ är det rent företagsekonomiskt avstort intresse att frakta godset över . Banav-gifterna i är så höga att det har varit möjligtför svenska företag att hålla nere fraktkostnadernagenom att via hamn gå direkt på kontinen-ten. SJ vill naturligtvis och har i uppdrag att frakta såmycket gods som möjligt.Återigen angående kontakter och brevet: Jag kaninte ta kontakt med vare sig politiker eller företrädareför de fackliga organisationerna på grundval av ettöppet brev. Jag kan mycket väl ha kontakter - och dethar jag, både med politikerna i Göteborgsregionenoch med de fackliga organisationerna i såväl dennafråga som i andra frågor - men inte på grund av bre-vet som är ställt till SJ. En sådan kontakt får SJ ta. Jagtar mina kontakter på andra vägar.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:204 om lö-netillägg inom FörsvarsmaktenAnf. 8 Försvarsminister ():Herr talman! har frågat mig delsom jag är beredd att redovisa min syn på principenom lönetillägg i förhållande till tjänsteanpassadgrundlön för anställda inom Försvarsmakten, dels vadjag avser att göra i den aktuella situationen medmånga mer eller mindre utmanande lönetillägg sam-tidigt som djupgående besparingsförslag inom kortskall presenteras för riksdagen.Jag vill först nämna att statliga anställningsförhål-landen och därmed sammanhängande frågor alltmerhar kommit att likna det som gäller inom andra sekto-rer. Regeringen har numera delegerat hela ansvaretför lönebildningen och personalkostnaderna till myn-digheterna. Denna utveckling har som utgångspunktde beslut som fattades av med anledning avden personalpolitiska propositionen (prop.1984/85:219, AU 1985/86:46, rskr. 1985/86:48, UbU1985/86:5, rskr. 1985/86:50) och senare riksdagensbeslut om en ändrad arbetsgivarorganisa-tion på det statliga området (prop. 1992/93:100 bil. 8,bet. 1992/93:AU10, rskr. 1992/93:205).Regeringen gav i uppdrag den25 att granska förmåner och formernaför lönebildning, tillämpning av avtal m.m. för an-ställda vid Försvarsmakten m.fl.Uppdraget skulle redovisas den 15 februari 1998.Riksrevisionsverket har hemställt om förlängd tid förredovisningen. Tidpunkten för redovisningen hardärför genom ett regeringsbeslut ändrats till den 15mars 1998. har dock lämnat endelrapport (RRV 1998:13) som inkommit till För-svarsdepartementet . Det är denrapporten som ligger till grund för de tidningsartiklarsom åberopar.På uppdrag av regeringen lämnade Försvarsmak-ten en redovisning om sin eko-nomi. anmodade härefter Försvar-smakten att lämna vissa kompletterande uppgifter.Försvarsmakten skulle bl.a. mot bakgrund av Riksre-visionsverkets nämnda delrapport redovisa vilka yt-terligare åtgärder som kan vidtas för att minska per-sonalkostnaderna per anställd utöver vad som redanangetts i skrivelsen samt ange hurstora besparingar som kan göras under år 1998.Försvarsmakten har i ett kompletterande underlagden anfört bl.a. att reducering av kostna-derna för nämnda lönetillägg m.m. måste ses i ettlångsiktigt perspektiv. Tilläggen är enligt Försvar-smakten avtalsreglerade. Avtalen är uppsagda ochkommer att omförhandlas under årets avtalsförhand-ling för att om möjligt finna avtalskonstruktioner sombättre gynnar verksamhetsintresset. En ändrad verk-samhetsinriktning och omförhandling av avtalen kanenligt Försvarsmakten endast marginellt påverka åretskostnader.I avvaktan på slutliga rapportden avser jag inte att vidta någon ytterli-gare åtgärd. Jag utgår dock ifrån att Försvarsmaktensom ansvarig arbetsgivare beaktar vad fört fram i sina rapporter i denna fråga.Herr talman! Med detta anser jag mig ha besvaratde frågor som ställt till mig.Anf. 9 ():Herr talman! Tack, försvarsministern, för svaretpå interpellationen, så tacksam som man nu kan bliför betydande recitbitar och litet mindre svar. Tack såmycket!I motiven för de frågor som jag har ställt har jaginte uteslutit att personer som berörs av lönetilläggkan komma att uppfatta interpellationen som aktuali-serad vid en för dem olämplig tid. Med andra ord hardet kommit att bli en diskussion om lönetilläggen somkanske onödigt hårt knyts till Försvarsmaktens andraekonomiska problem. Avseende lämplig tidpunkt villjag bara peka på att interpellationen initierades avden rapport som lämnade förnågra veckor sedan och som sedan gavs relativt gene-röst utrymme i och andra tidning-ar. Det kanske ändå är så enkelt, försvarsministern, atten del saker som man inte tycker särskilt mycket omnästan alltid diskuteras vid fel tillfälle. Så kan det varamed detta.Jag har naturligtvis fått en del reaktioner på detta.Jag skall inte omnämna dem. Den som tog i mestifrågasatte om jag visste vad jag sysslade med. Andra,de som brukar höra av sig till mig, har varit mer nyan-serade och t.o.m. pekat på att det fanns ett motiv föratt vi tittade på detta.Jag vill dock säga att jag inte har ifrågasatt att detkan finnas tjänsteförhållanden inom Försvarsmaktensom motiverar perioder med lönetillägg. Jag har åandra sidan tagit mig friheten att i den rika avtillägg kraftigt sätta en del frågetecken för vissa. Detär ju så att de flesta arbeten i samhället knappast kanfullföljas med mindre än att arbetet till och från rym-mer betydande obekvämligheter av olika slag. Så ärdet också inom Försvarsmakten.Av detta skäl är det svårt att utanför kretsen av be-rörda personer få någon större förståelse för de löne-tillägg det här handlar om. Jag kan inte låta bli attupprepa vad jag har sagt i motiveringen, nämligen attdet för mig är så fullkomligt naturligt att en marinof-ficer tjänstgör ombord på båt och att en pilot flyger.Detta skall enligt mitt förmenande utan minsta svårig-het kunna omförhandlas och inrangeras i en fastgrundlön. Jag kan inte underlåta att peka på att mot-satsen, att inte utan särskild ersättning gå ombord påbåt och inte ens gå i land när man har varit ombord etttag liksom att som pilot flyga, verkar litet löjlig.