prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — 62: 1 s, 67 m, 20 c, 21 fp, 16 v, 14 mp, 9 kdAvstod: 1 mFrånvarande: 24 s, 12 m, 7 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdTom () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 38 (utveckling av det regionala utvecklingsstö-det m.m.)1. utskottet2. 67 (v)Votering:233 för utskottet29 för res. 6718 avstod69 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 67 m, 1 c, 21 fp, 9 kdFör res. 67: 15 v, 14 mpAvstod: 18 cFrånvarande: 26 s, 13 m, 8 c, 5 fp, 7 v, 4 mp, 6 kdMom. 41 (nedsatta socialavgifter i jord- och skogs-bruk m.m.)1. utskottet2. 68 (c, fp, v, mp, kd)Votering:196 för utskottet81 för res. 682 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 59 mFör res. 68: 4 m, 18 c, 21 fp, 16 v, 14 mp, 8 kdAvstod: 2 mFrånvarande: 24 s, 15 m, 9 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 7 kdHenrik () anmälde att han avsett attrösta ja men markerats som frånvarande.Mom. 44 (ytterligare förändringar i zonindelningen)Yrkanden:1. utskottet2.utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. A51 (s)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 52 (skärgårdspolitikens inriktning)1. utskottet2. 83 (c, kd)Votering:164 för utskottet30 för res. 8380 avstod75 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 133 s, 3 m, 16 v, 12 mpFör res. 83: 19 c, 2 mp, 9 kdAvstod: 60 m, 20 fpFrånvarande: 28 s, 17 m, 8 c, 6 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 60 (nuvarande mål 2 och 5b)1. utskottet2. 96 (c, kd)Votering:253 för utskottet28 för res. 9668 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 135 s, 67 m, 21 fp, 16 v, 14 mpFör res. 96: 19 c, 9 kdFrånvarande: 26 s, 13 m, 8 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 62 (samordning av målområden m.m.)1. utskottet2. 100 (mp)Votering:172 för utskottet16 för res. 10092 avstod69 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 1 m, 16 c, 16 v, 2 kdFör res. 100: 2 c, 13 mp, 1 kdAvstod: 66 m, 21 fp, 5 kdFrånvarande: 24 s, 13 m, 9 c, 5 fp, 6 v, 5 mp, 7 kdGullan () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Eva () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats som frånvarande.Ingrid () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 67 (satsningar i Bergslagen)1. utskottet2. 107 (v)Votering:265 för utskottet17 för res. 1071 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 67 m, 19 c, 21 fp, 13 mp, 8 kdFör res. 107: 16 v, 1 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 24 s, 13 m, 8 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 71 (livsmedelsindustri och jordbruk)1. utskottet2. 114 (fp, kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 72 (såddfinansiering)1. utskottet2. 117 (fp, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 73 (riskkapitalförsörjning)1. utskottet2. 119 (m, fp, kd)Votering:142 för utskottet99 för res. 11941 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 5 cFör res. 119: 68 m, 21 fp, 1 v, 9 kdAvstod: 14 c, 14 v, 13 mpFrånvarande: 24 s, 12 m, 8 c, 5 fp, 7 v, 5 mp, 6 kdIngrid () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 74 (friare användning av arbetsmarknadspoli-tiska medel m.m.)1. utskottet2. 123 (c, fp, kd)3. res. 124 (v)4. res. 125 (mp)Förberedande votering 1:21 för res. 12414 för res. 125248 avstod66 frånvarandeKammaren biträdde res. 123 biträddes genom uppresning.Huvudvotering:139 för utskottet61 för res. 12383 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 1 m, 1 cFör res. 123: 18 c, 20 fp, 14 v, 9 kdAvstod: 67 m, 2 v, 14 mpFrånvarande: 24 s, 12 m, 8 c, 6 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdMom. 75 (frizonsförsök m.m.)1. utskottet2. 127 (fp)Votering:163 för utskottet21 för res. 12798 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 136 s, 18 c, 9 kdFör res. 127: 21 fpAvstod: 68 m, 16 v, 14 mpFrånvarande: 25 s, 12 m, 9 c, 5 fp, 6 v, 4 mp, 6 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringKammaren beslutade på förslag av andre vice tal-mannen att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras i ett sammanhang vid arbets-plenum torsdagen den 7 maj.7 § Föräldraledighetsdirektivets genomförandei betänkande 1997/98:AU13Föräldraledighetsdirektivets genomförande i (prop. 1997/98:81)Anf. 67 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Vi går över till att debattera föräld-raledighetsdirektivets genomförande i . Detgäller införandet av en ny lag i vilken arbetstagaremedges rätt till ledighet från arbetet av trängandefamiljeskäl, som sjukdom eller olycksfall, som görarbetstagarens omedelbara närvaro nödvändig.I stort sett tycker också vi kristdemokrater att dettaär ett mycket bra förslag, men vi har - som det kantyckas - marginella men ändå viktiga förslag, somutskottsmajoriteten inte har beaktat och som jag där-för vill fästa kammarens uppmärksamhet på.Vad avser föräldraledighet gör regeringen och ut-skottsmajoriteten bedömningen att uppfyllerdirektivets krav på föräldraledighet i föräldraledig-hetslagen. har föräldrar rätt till ledig-het för vård av barn till dess att barnet är 18 månader.Vi kristdemokrater menar dock att bordelagfästa en rätt till föräldraledighet . Under deallra första levnadsåren är barnets behov av trygghetoch närhet störst. Då sker identifikationen med om-världen, och då grundläggs i bästa fall tilliten till ochrespekten för andra människor. Då grundläggs denetik och moral som kommer att prägla individen. Föratt den processen skall fungera bra behöver barnet iförsta hand omges av ett fåtal personer dessa förstaviktiga år. Föräldrarna och familjen blir den viktigasteoch mest självklara och naturliga lilla gemenskapenför barnet.Det är oerhört angeläget att de föräldrar som såönskar skall ha rätt att vara hemma under dessa förstaår. Vidare är det viktigt att barnen får en väl funge-rande vardagskontakt med båda föräldrarna. Vi krist-demokrater menar därför att det är eftersträvansvärtatt föräldrarna utnyttjar möjligheten att dela på föräld-raledigheten, så att också pappan tidigt får en chanstill en nära relation med sitt barn. Det är bra för bar-nen, för föräldrarna och för jämställdheten i föräld-rarnas relation. När barnen sedan växer upp ochkommer i tonåren har man grundlagt en god kontaktockså mellan pappan och barnet, något som då betalarsig.I propositionen och i betänkandet föreslås bl.a. atträtt till ledighet av trängande familjeskäl skall lagfäs-tas. Lagen föreskriver att en arbetstagare har rätt tillledighet av trängande familjeskäl som har sambandmed sjukdom eller olycksfall. Vi kristdemokrater hartidigare motionerat i denna fråga om rätt till ledighetför vård av anhörig, och vi anser sålunda att detta ärett välkommet förslag. En anhörigs roll i en svår si-tuation kan aldrig överskattas. Den anhörige kanskapa trygghet och närhet.När svårare situationer uppstår, som vid sjukdomeller olycksfall i familjen, blir allt annat mindre vik-tigt. För den som drabbas är möjligheten till vård ochomsorg och en nära kontakt med anhöriga en huvud-fråga. Även för den anhörige är det av stor vikt att fåvara delaktig, men för att kunna vara närvarande ochutgöra den stora trygghetsfaktor som en närståendekan vara krävs det rätt till ledighet. Vi kristdemokra-ter menar därför att det är ett viktigt förslag som re-geringen nu har tagit åt sig och lagt fram.Under senare år har det blivit möjligt för alltflersvårt sjuka som så önskar att vårdas i sin egen hem-miljö. Det är mycket positivt. Strukturförändringarnahar också skett i sjukvården, vilket bl.a. inneburit attantalet vårdplatser reducerats kraftigt. Det betyder attallt större vårdinsatser måste utföras i hemmet avvårdpersonal.Nu vet jag att anhöriga har en stor vilja att hjälpatill i vården, och den insats som utförs av anhöriga är iverkligheten en förutsättning för att den sjuke skallkunna vara hemma. Därför menar vi att en viss er-sättning bör utgå. Rätten till tjänstledighet innebärockså att samhället ger ett erkännande av rollen somanhörig, och det är viktigt.Vi kristdemokrater anser att det skall finnas möj-lighet till ledighet på deltid, om den enskilde så öns-kar. Många upplever att det är viktigt både att hållakontakt med arbetsplatsen och att delta aktivt i ennärståendes svåra situation. Då måste det också finnasmöjlighet till en sådan lösning.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 68 ():Fru talman! Som framgår av rubriken på regering-ens proposition handlar det här ärendet om att i Sve-rige införa ett direktiv om föräldraledighet. Det är ettdirektiv som syftar till att underlätta för föräldrarna attkunna förena arbetsliv och familjeliv. Direktivet inne-håller två delar.Den första delen innebär att en arbetstagare skallha en individuell rätt till minst tre månaders ledighetfrån sitt arbete med anledning av ett barns födelseeller vid adoption. Den delen uppfyller medråge eftersom vi har en föräldraledighetslag som gervarje förälder rätt till 18 månaders ledighet för vårdav barn.Den andra delen i direktivet handlar om rätt tillledighet från arbetet av trängande familjeskäl närarbetstagarens omedelbara närvaro är absolut nöd-vändig. Ytterst handlar det naturligtvis om en tolk-ningsfråga när närvaron är absolut nödvändig. Rege-ringen har tolkat ordalydelsen så, att det är fråga omen akut situation där familjemedlemmens närvarobehövs i ett akut skede men inte för attvårda den sjuke . Utskottet delarregeringens uppfattning i den frågan.I har vi en lag som ger föräld-rar rätt till ledighet för tillfällig vård av barn under 12års ålder. Den lagen gäller vid barnets sjukdom menockså under ordinarie vårdares sjukdom och ett antalandra situationer där förälderns närvaro kan behövas.Vi har dessutom en lag som ger rätt till ledighet förvård av svårt sjuk närstående. Meningen med denlagen är att ge möjlighet till vård av en närståendet.ex. vid livets slutskede men också vid en hastigtuppkommen svår sjukdom som hjärtinfarkt, hjärnin-farkt eller liknande.Regeringen gör ändå den bedömningen att detfinns ett glapp mellan den svenska lagstiftningen ochdirektivet framför allt när det gäller barn över 12 åroch anhöriga som inte är svårt sjuka. Det kan kanskehandla om att min man råkar ut för en trafikolyckaoch hamnar på sjukhus utan att för den skull varasvårt sjuk eller kanske att min tonåring behöver stödav mamma eller pappa inför en enklare operation. Detglappet vill regeringen täppa till genom att införa enny lag om rätt till ledighet just på grund av trängandefamiljeskäl vid sjukdom eller olycksfall som gör ar-betstagarens omedelbara närvaro absolut nödvändig.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.I det här sammanhanget vill jag understryka att di-rektivet inte handlar om ersättning under ledigheten.Det handlar endast om rätten till ledighet från arbetet.Det är samma sak med förslaget till ny lag. Den regle-rar endast rätten till ledighet. Den ger ingen rätt tillekonomisk ersättning.Kristdemokraterna har avlämnat en reservation därde yrkar på rätt till ledighet på hel- eller deltid förvård av anhörig i hemmet. Utskottet konstaterar attden rätten redan finns i den lagstiftning som vi har - ide flesta fall enligt närståendevårdslagen - och att enutökningen utöver vad den nu föreslagna lagen inne-bär inte är aktuell. Jag yrkar därför bifall till utskottetsförslag.Anf. 69 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Låt mig börja med att konstatera attjag och är överens om huvudinrikt-ningen vartåt lagstiftningen utvecklas, och jag väl-komnar den utvecklingen. För att spara kammarenstid, eftersom behandlingen av det föregående ärendetvar så långvarigt, vill jag inrikta mig på en av defrågor som vår reservation och vår motion tar upp.Det gäller den utveckling som vi kristdemokraterönskar att man skall få vara föräldraledig i så mycketsom och inte som . Jagskulle vara glad om ville säga att det ären riktning som också hon skulle välkomna när deresurser som regeringen avsätter medger det. I så fallskulle jag tycka att det var ett fall framåt i frågan.Anf. 70 () replik:Fru talman! Den lagstiftning som vi talar om i daghänför sig helt till det föräldradirektiv som antagits avEU. I det direktivet talar man om tre månaders föräld-raledighet. Det är det vi har att ta ställning till, och detär vad utskottet har tagit ställning till. Frågan är: Be-höver vi göra någonting för att ändra i vår lagstiftningutifrån de tre månadernas föräldraledighet som direk-tivet talar om? Vi har gjort den bedömningen att viinte behöver det eftersom vi redan nu har en 18 må-naders ledighet i Sverige.Den andra lagstiftningen vill inte Skånbergtala om . Men vi kan konstatera att det vid förratillfället vi diskuterade ledighetslagstiftning handladeom ledighet för att starta eget. Då var man mycketbekymrad från över de konsekven-ser det kan få på en arbetsmarknad när människor fårvara lediga för länge från sina jobb. Gäller inte detockså i föräldraledighetsfallet? vill ni utöka ledig-heten vi har till för varjeförälder, om jag förstod Skånberg rätt.Anf. 71 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Vi tror att det skulle vara mycket vik-tigt för föräldrar att ha möjlighet att vara tillsammansmed sina barn. Det gäller mannen eller kvinnan, ellerför den delen någon annan som de själva väljer. Manskall ha möjligheten att välja under de tre första åren.Den moderna barnpsykologin visar hur oerhört form-bara barnen är under dessa år. Vi vill därför ge föräld-rarna en större möjlighet att välja.Jag fick inget svar av om det var enönskvärd utveckling när resurserna så medgav. Skalljag tolka det uteblivna svaret som att hon inte hållermed om att detta är en positiv utveckling?Anf. 72 () replik:Fru talman! I har vi valt en linje där för-äldrarna kan kombinera att vara småbarnsförälder ochatt ändå behålla sin plats på arbetsmarknaden. Är manborta för länge från arbetsmarknaden kan det leda tillkomplikationer. Vi har ingen som helst avsikt att inuläget utöka den tid som föräldraledigheten varar.Däremot kan det finnas andra önskemål om förlängdersättningstid eller liknande om det skulle visa sigmöjligt . Det har vi ett principönskemålom.De bestämmelser som finns reglerar bådaföräldrarnas rätt att vara ledig . Dess-utom kan man efter den tiden välja att lägga all dentid man har föräldrapenning. Det kan bli en ganskalång tid sammanlagt. Det är inte aktuellt för oss attutöka . Det är ett klart besked, Skån-berg.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Närradion m.m.FöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU28Närradion m.m. (prop. 1997/98:77)Anf. 73 ():Fru talman! KU:s betänkande 28 om närradiom.m. är ett glädjande undantag från en regel som nuhar gällt . Det är en regel somhar sagt att det bara är borgerliga regeringar som harstått för liberaliseringar och avregleringar av eterme-dierna medan socialdemokratiska regeringar ochutskottsmajoriteter har stått för en stopp-och-förbudspolitik i etern.Denna proposition innehåller faktiskt förslag omavregleringar och förenklingar, och den kommer frånen socialdemokratisk regering, även om förslagetbottnar i den lokalradiokommitté som var satt förnågra år sedan och behandlade både privat lokalradiooch närradiofrågor. Här sker nu i enlighet medkommitténs förslag ett antal förbättringar och förenk-lingar för närradiosändarna.Tillståndshavarkretsen utökas. För att få sändanärradio var man tidigare tvungen att ha en föreningsom var bildad för ett annat ändamål än att sändaradio. öppnas möjligheten att bilda en föreningenbart med syftet att sända radio och att en sådanförening kan få tillstånd, och det är positivt.Det blir en avsevärt mycket enklare hantering avsändningstider där handläggningen överlåts i förstahand på de enskilda föreningarna och sändarna somfår komma överens sinsemellan och där Radio- ochTV-verket bara fattar beslut när man är oense inomsändningsområdet. Avgifterna tas också bort, vilketleder till kraftigt minskad administration och gör attnärradioföreningarna kan koncentrera sig på det devill göra, att sända radio, och ägna mindre tid åt byrå-krati och papper.Regeringen och utskottet kunde dock ha gett störremöjligheter till undantag från det riksförbud sominnebär att ett program inte får sändas i mer än ettsändningsområde. Det skulle ha ökat möjligheterna attsända ett material som är av regionalt och lokalt in-tresse i fler än ett område, t.ex. sådant material somden mycket framgångsrika närradiostationen i Karl-stad sänder och sysslar med.Med detta yrkar jag bifall till den reservation somär fogad till betänkandet och som innebär att detskulle bli större möjligheter att sända regionalt ochlokalt material i fler än ett område.Anf. 74 ():Fru talman! En lakonisk sammanfattning av när-radions försöksverksamhet visar att närradion startade1979 och att hela verksamheten stabiliserades i janu-ari 1986.Intentionen var att närradion skulle bli ett språkrörför de lokala föreningarna. Föreningarna i varjekommun skulle kunna ha denna möjlighet, om de villeha den. sänder ca 1 100 tillståndsha-vare ljudradioprogram. harantalet tillståndshavare kraftigt minskat. Dennaminskning beror bl.a. på att flera tillståndshavare harövergått till att sända kommersiellt. Det finns sänd-ningar på ca 150 platser i Sverige.Den 28 september 1995 överlämnade regeringendirektiven till en kommitté med syftet att kommitténskulle lämna ett förslag till ändrade regler om lokalaradiosändningar. Kommittén skulle undersöka ochfinna vägar för att förverkliga närradions mångfaldoch lokala förankring samt utveckla närradion till enlivskraftig radio med lokal anknytning och demokra-tisk förankring.Lokal- och närradiokommittén avlämnade sitt be-tänkande . Betänkandet har remiss-behandlats, och regeringens förslag till förändringar ireglerna om närradion bygger på Lokal- och närradi-okommitténs förslag.Fru talman! I två motioner från den allmänna mo-tionstiden tar man upp frågan om "bestämmelsernaom sändningstider". Dessa motioner är K704 av Hå-kan (), och K331 - yrkande 3 - av EvaFlyborg m.fl. (fp). I båda motionerna tar man som ettexempel upp hur i har kunnat utöka sin sändningstid; detta pågrund av de andra föreningarnas passivitet att använ-da sina tider. På så sätt har kunnat spridasin nazistiska propaganda pervecka.Som motionärerna mycket riktigt påpekar över-ensstämmer inte Radio Islams sändningar med närra-dions intentioner. Med det nya förslaget har riskeneliminerats att rasistiska budskap kan sändas genomnärradion eller utnyttjas på andras sändningstider.Enligt propositionen måste tillståndshavarna lämnaupplysningar om sändningstider när de blir tillfråga-de.I motionerna K30 av m.fl. (kd), ochK32 av m.fl. (c), betonas att detmåste bli enklare att få tillgång till flera sändnings-möjligheter för närradion. Motionärernas förslag kaninte genomföras av följande enkla skäl: "Någonstörre efterfrågan på flera sändningsmöjligheter i enkommun har inte visats." Finns det synnerligaskäl skall man dock kunna tillåta sändningar tillsändningsområden som är större än en kommun.Fru talman! I motion K615 av och (), som väcktes under denallmänna motionstiden, föreslås att en försöksverk-samhet inleds med regionala närradiosändningar iVärmland med beteckningen kunskapsradio. Dettajämförs med Radio Solsta i , vars syfte är attfler människor skall få tillgång till kulturell, politiskoch ekonomiskt intressant information. Därför kanman säga att programmet har karaktären av folkbild-ning och är ett led i både kunskapslyft och livslångtlärande. Så sägs det i motionen.Ett motsvarande förslag framförs i motion K29 avIsa (), i motion K28 av (), i motion K31 av LisbethStaaf-Igelström m.fl. (s) samt i motion K32 av m.fl. (c). I alla motioner föreslås attdispens skall kunna ges för ett större antal timmar permånad för att sända närradio inom ett län med sammamotivering.Regeringens förslag om förbud mot sändning avcentralproducerat programmaterial i närradion behållsi princip. Det nuvarande undantaget från förbudetutvidgas till att gälla för sänd-ningar som främjar kunskap och bildning eller somutgör upptagningar av lokala kulturella tillställningar.Detta förslag kommer att utvärderas efter två år.Utvärderingen kan visa hur sändningsinnehavarnaanvänder de nya reglerna och de tillåtna tio timmarnaför rikssändningar.Fru talman! På grundval av detta yrkar jag avslagpå samtliga motioner samt bifall till regeringens pro-position.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Fri- och rättighetsfrågorFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU32Fri- och rättighetsfrågorAnf. 75 BO ():Fru talman! Vi skall nu diskutera ett antal motio-ner som har anknytning till fri- och rättighetsområdet.Utskottet har avstyrkt samtliga motioner. När vi se-nast diskuterade ett KU-betänkande, vilket bl.a.handlade om demokrati, kunde jag görasamma konstaterande, dvs. att utskottet hade avstyrktsamtliga motioner. Jag dristade mig då att också på-minna om att socialdemokraterna hade instämt i allaavstyrkandena och att man uppenbarligen ansåg attdet stod väl till på området eftersom inga motionerbehövde tillstyrkas. Flera av de socialdemokratiskatalarna uppfattade det som att jag raljerade med soci-aldemokraternas inställning till samhällsfrågor. Jaglöper förstås en viss risk när jag nu påminner om attdet även i det här ärendet tycks vara så att det är välbeställt på områdena i fråga men jag tar risken att blibeskylld för att raljera.Jag yrkar bifall till två av de reservationer somfinns fogade till betänkandet och som vi i Folkpartietstår bakom - dock står jag förstås bakom alla reser-vationer som vi i har undertecknat. Detgäller reservation 4, som handlar om hets mot homo-sexuella och som , ochMiljöpartiet har avlämnat. Vidare gäller det reserva-tion 6, som handlar om åsiktsregistrering och somnyss nämnda partier står bakom.Fri- och rättighetsfrågorna har diskuterats underen i vårt land och kanske allra häftigast under1970-talet, då det under en lång fas fördes en debattom huruvida det behövdes ytterligare ett skydd igrundlagen, utöver det allmänna skydd mot övergreppsom, förstås, demokratin kan anses utgöra. Den dis-kussionen, får man väl ändå säga, landade i att vi ficken bred enighet, inte minst i anslutning till , om att se till att det blev enskärpning av de regler i grundlagen som hade att göramed hur vi begränsar fri- och rättigheter. Lagpröv-ningens roll reglerades . Ett visstskydd mot retroaktiv skattelagstiftning infördes, ochsättet att stifta grundlag ändrades så att det skulle blisvårare att ändra i grundlagarna m.m.Det har även skett förändringar isamband med den fri- och rättighetskommitté som1993 avlämnade ett betänkande under ledning avPetri. Vi har också beslutat att i svensk lagstiftninginkorporera den Europarådskonvention om demänskliga rättigheterna som harstått bakom och skrivit på. Då är frågan om det finnsanledning att gå vidare. Några av de frågor som detfinns anledning att gå vidare med behandlas i dagensbetänkande.Jag tänkte, fru talman, i all korthet nämna de fyrahuvudområden som berörs i dagens betänkande. Jagtänkte börja med frågan om åsiktsregistreringen. Detfinns ett par motioner som tar upp just den frågan ochyrkar på att vi skall få till stånd en kommission. Denskulle få i uppdrag att på ungefär samma vis som harskett i gå igenom hur vi i har hanteratden här svåra frågan.