prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — Om man pratar politik med vännerfrån andra världsdelar, t.ex. , kommer de ofta inpå förhållandet mellan den nordiska länderna. Hurkan det komma sig, undrar vännerna, att ni i Nordensom så ofta har varit i krig med varandra under hund-ratals år helt enkelt har slutat med det? När man talarmed skandinaver verkar alla tycka att det skulle varafullständigt omöjligt att på nytt börja slåss och gå ikrig med en nordisk granne.En av orsakerna är gissningsvis språket, som re-dan har nämnts här. Det underlättar kontakter ochstudier och gör att man klarar sig bra på en arbetsplatsi något av de nordiska länderna. En annan orsak ärsäkert ett starkt och ihärdigt samarbete mellan denordiska länderna och deras regeringar och ocksåmellan de nordiska frivilligorganisationerna. Samar-betet i tangerar också i högsta grad Östersjö-samarbetet, även om det finns nordiska länder som ärplacerade vid andra vatten. Trots detta är samarbetetom miljöfrågor nödvändigt.Det nordiska gemensamma arbetet har också enlång historia, visserligen med avbrott för krig förr itiden, men ändå med en ganska bred folklig förank-ring. I och med EU-inträdet har vissa nordiska länderspolitik ändrats på de områden där EU tagit över beslu-ten, och det är därför extra viktigt att värna om detsamarbete som vi kan genomföra utan förändringar.Miljöpartiet har i sin motion med anledning av re-geringens skrivelse detta år, liksom , yrkan-den som berör nödvändigheten av ett ekologiskt ochmiljömässigt hållbart samhälle. framhöll viatt planerna för en nordisk gasledning låste fast län-derna i en fortsatt import av miljöförstörande fossilabränslen. Vi menade då, liksom vi skriver i motionen iår, att man bör satsa på bioenergi, energieffektivise-ringar, sol- och vindkraft, dvs. satsningar som rymsinom det ekologiskt hållbara kretsloppssamhället.I regeringens skrivelse verkar energi- och miljö-frågorna ha fått en starkare ställning . Dettainger hopp om ett förstärkt nordiskt samarbete på ettav de viktigaste områdena för samhällsekonomin ochmiljön. Delvis hänger detta samman med att det underåret har förts en mer aktiv dialog mellan och om miljöfrågornaoch att har fokuserat miljöfrågornagenom en särskild arbetsgrupp, som behandlade mil-jöräkenskaper för energi och vars rapport låg tillgrund för rådets rekommendation nr 6.I denna rekommenderas de nordiska regeringarnaatt etablera en nordisk miljöräkenskap för energi somett instrument för att uppnå miljövinster och att opti-malt utnyttja ländernas energikällor. På så vis minskarman alltså miljöskadliga utsläpp. Vidare rekommen-derades regeringarna att utvidga satsningarna på för-nybara energikällor och understödja övergången tillbärkraftiga energikällor, bl.a. genom att utreda åtgär-der för att reducera subsidier och andra regler somfavoriserar bruk av energikällor som inte är förnybaraoch som förorenar.Miljöpartiets motion handlar om en förstärkningav detta samarbete på energi- och miljöområdet.Nordiska ministerrådet har tagit initiativ till en ut-redning om det nordiska elsamarbetets och elproduk-tionens påverkan på klimat och miljö. Resultatet skallvara klart till hösten 1998.Miljöpartiet menar att utslagsgivande för en för-bättring av miljön är att såväl konferenser som utred-ningars och arbetsgruppers direkta rekommendationerresulterar i konkreta insatser och samarbete. Det finnsmånga aktörer inom det här området, och man börsamla ihop de rekommendationer som finns. Miljö-partiet vill särskilt betona den av till-satta arbetsgrupp som sätter fokus på miljöfrågorna. Iarbetsgruppens rapport talas det ytterligare om enutvidgad satsning på förnybara energikällor.Det är viktigt att de nordiska regeringarna samar-betar också om styrmedlen på energi- och miljöområ-det och att man särskilt beaktar kraven på minskadenergikonsumtion och på miljövänlig energiproduk-tion.Anf. 170 ():Fru talman! Vi har hört många fina inlägg om detnordiska samarbetet, och jag skall verkligen försökaatt vara kortfattad och bara lyfta fram några saker somhitintills inte har sagts.När det gäller , där jag är med, hardet utvecklats ett arbete i form av väldigt breda konfe-renser som haft en intressant uppläggning. Modera-terna har här lagt fram ett förslag om att EU-parlamentariker också skulle kunna vara ledamöter . Jag vet inte om jag riktigt ställer upppå den tanken. Däremot har det redan utvecklats ettgott samarbete, på så sätt att EU-parlamentariker harinbjudits t.ex. till olika konferenseroch seminariedagar. EU-parlamentarikerna har därdeltagit i debatten på precis samma villkor som viandra. Det de inte kan vara med om är de möten vihar i plenum, men egentligen tror jag inte att det vik-tigaste arbetet i försiggår där, utan detsker snarare när de olika utskotten samlas. I det sam-manhanget har vi alltså möjlighet att inbjuda EU-parlamentariker.Marianne tog upp möjligheten till ettnärmare samarbete för samernas del. Det tycker jag iså fall skulle vara mer befogat, eftersom de är en delav men på ett väldigt speciellt sätt i och medatt de är en minoritetsbefolkning som sträcker sigöver flera olika nordiska länder. Det kanske skullekunna finnas en sådan flexibilitet att de kunde varafullvärdiga medlemmar. Det kunde också vara ett gottexempel när vi uppmanar länder i vårt närområde attbättre ta vara på sina minoriteter och ge dem full-ständiga rättigheter.Jag kommer här att lyfta fram litet olika saker. Jagser med tillfredsställelse att den kommitté som harsysslat med finska språkets ställning som ett minori-tetsspråk betraktar finskan som ett minoritetsspråk.Jag vet att det skulle glädja våra finska vänner väldigtmycket om finskan verkligen kunde bli ettminoritetsspråk i vårt land. Jag tror också att det be-tyder mycket för dem som talar svenska i Finland.Sedan vill jag ta upp en fråga som jag har lyftfram . De svenska ministrarna villunder det svenska ordförandeskapet lyfta fram tvåbreda initiativ i det nordiska samarbetet. Det gäller ettsamarbete för ökad sysselsättning och en ekologiskthållbar region. Det är en bra ambition, som ingen avoss har något emot. Sedan räknar man upp en radolika insatser och områden där man vill få till ståndett utökat samarbete. Bl.a. nämner man en vidgadnordisk samverkan i närområdet för att bidra till attfrämja demokrati, stabilitet, ekologisk, ekonomiskoch social utveckling för hela den region som omfat-tar , , Barents och Arktis.I det sammanhanget skulle jag vilja lyfta fram enfråga som jag redan har nämnt . Jag troratt vi i skulle ha speciella förutsättningar attpåverka både och de baltiska staterna i re-sonemangen kring religionsfrihet. Jag har tagit uppdenna fråga i samband med ett annat betänkande, därutskottet behandlade de mänskliga rättigheterna. Jagtycker att frågan platsar också här, eftersom jag harefterlyst en nordisk samverkan för att försöka främjaden här frågan. Jag tror att vi har speciella förutsätt-ningar på det här området, eftersom vi i de nordiskaländerna i det här sammanhanget har haft en störremångfald än vad man har haft i de flesta andra delarnaav Europa.Vi har haft det under ett väldigt stort samförståndoch en stor tolerans i våra länder. Därför hoppas jagatt under sitt ordförandeskap skall kunna förafram den här frågan i ministerrådet.Anf. 171 Statsrådet ():Fru talman! Jag har med intresse tagit del av utri-kesutskottets behandling av regeringsskrivelsen omnordiskt samarbete 1997. Jag kan med glädje konsta-tera att det råder en hög grad av samsyn mellan riks-dagen och regeringen om det nordiska samarbetet.Därför kan jag , när nästan halva tiden av Sveri-ges ordförandeskap i det nordiska regeringssamarbe-tet har gått, ta tillfället i akt och lämna en delårsrap-port med några exempel för att informera om hurarbetet utvecklats under det första halvåret.Det nordiska samarbetet skall ge resultat sommärks i vardagen för den enskilde nordbon, företagoch organisationer. De vardagsnära frågorna handlar istor utsträckning om att bevara och utveckla denöppenhet som vi har i sedan många decennierpå arbetsmarknaden, genom lika behandling av desociala skyddsnäten, i resandet över varandras grän-ser, för företagandet.De nordiska systemen för att främja och underlättarörlighet grundlades för , innan restenav hade kommit på begreppet inre marknadoch innan någon annan än befolkningen i övre hade hört talat om Schengen. Systemen harsuccessivt byggts på, utvecklats och anpassats tillförändrade förutsättningar. Men den vardagliga till-lämpningen av systemen är inte alltid glasklar. Detmåste vara lätt att röra sig mellan de nordiska länder-na. Privatpersoner som flyttar mellan de nordiskaländerna i samband med utbildning, arbete eller resorfår ibland problem med t.ex. skatter, pensioner ochförsäkringar. Sådana vardagsbekymmer kan varatecken på att systemen inte fungerar som de skall. Detskall vi göra någonting åt.Vi har i särskilda förutsättningar att gå fö-re, att visa vägen, att bygga vidare på den höga gradav integration vi redan uppnått och att därmed i etthögre tempo än resten av förverkliga en inremarknad som gagnar enskilda och företag. Att under-lätta vardagen för arbete, bosättning, resande ochföretagande är därför ett centralt tema i regeringensnordiska arbete.Låt mig ta några exempel. Den kanske viktigasteenskilda nordiska samarbetsfrågan just nu är de nor-diska ländernas anslutning till Schengensamarbetet.Det har ställt en fråga till mig om.Passfriheten inom är för alla nordiska med-borgare en omistlig och självklar del av vardagen.Något alternativ till att bevara nordisk passfrihet inomramen för ett vidare Europasamarbete kan egentligeninte tänkas. Utan det nordiska passfrihetsområdet blirden fria rörligheten för personer i ett större Europainte fullödig. EU:s medlemmar har i Amsterdamför-draget förbundit sig att finna en praktisk har uttalat att alla nödvändiga åtgär-der skall vidtas för att avtalen med och Islandskall kunna träda i kraft med Amsterdam-fördraget.Fru talman! Det finns alltså ingen anledning förNorden att avvakta förverkligandet av EU:s inremarknad. Men kvar finns irrationella hinder, inteminst i handeln inom som det är viktigt attundanröja. På svensk sida har vi genomfört en kart-läggning av handelshindren mellan länderna som visaratt det finns en rad konkreta förenklingar att ta itumed. Detta är vi nu i färd med.Det nordiska näringslivets nära samarbete är etttydligt bevis på dynamiken i vår del av . Före-tagsförvärven och det korsvisa ägandet växer i bety-delse medan nationsgränserna minskar. I och medsamgåendet mellan Nordbanken och iFinland kan kunderna i banken nu överföra pengarmellan och lika fort, lika enkelt ochlika billigt som inom vart och ett av våra två länder.Jag frågar mig: Varför inte gå vidare på den inslagnavägen och göra detta lika enkelt för kunder i andranordiska länder? Varför inte i andra banker? Varförskall det vara dyrare, krångligare och ta attskicka en hundralapp mellan och Helsing-borg än mellan och ? Ingatekniska eller juridiska hinder står i vägen för en bätt-re ordning, bara konservatism och intresset av atttjäna på konsumenternas be-kostnad.Jag vill här också nämna den satsning som rege-ringen föreslår i vårpropositionen för att under tre årbl.a. stimulera den elektroniska handelns utvecklinginom och för att underlätta för små och me-delstora företag att använda IT-tekniken i sina export-verksamheter. Nordisk enighet råder om att förstärkaoch utveckla detta samarbete. Det är återigen ett fältdär har anledning att försöka gå före, att visavägen och att ta vara på de konkurrensfördelar som vikan få på köpet.Ytterligare ett exempel på vårt arbete med var-dagsfrågorna är den samverkan vi nu inlett med dans-ka regeringen för att tillvarata de framtida utveck-lingsmöjligheterna i i sambandmed att står klar . Rege-ringarna är överens om att gemensamt analysera hin-der och möjligheter som finns för företagande, arbete,studier och bosättning inom regionen. För att avslöjabrister i rörlighetssystemen och ge nordborna vägle-dande information inrättas nu i dagarna en försöks-verksamhet men en nordisk servicetelefon, som ElverJonsson också nämnde i sitt anförande. Servicefunk-tionen, som är placerad hos Föreningen här i Stockholminnebär att nordbor kan ringa gratis för att få hjälpmed problem som de möter i vardagen.Fru talman! Nordisk integration och närhet haremellertid andra perspektiv än rent gränsnära. Vi haren lång tradition av institutionell samverkan att byggavidare. Det är smart att försöka lösa samhällsuppgiftergemensamt i stället för fem gånger om i varje land försig. En nordisk arbetsgrupp under ledning av TonyHagström tillsätts nu med uppgift att klarlägga varvåra myndigheter skulle kunna samverka mer till nyttaför alla parter.Nordisk närhet främjas också av ökade möjlighe-ter att se TV-sändningar från andra nordiska länder.Många är de diskussioner och utredningar som ägnasdetta ämne. Även om vi nått en bit med bilateraladellösningar, ökad gemensam produktion och utbyteav program kunde resultaten vara bättre. Det råder välknappast någon tvekan om TV:s genomslagskraft föratt öka nordisk språkförståelse och kunskaper omvarandra. Därför är det löftesrikt att visionen omgrannlands-TV:n nu äntligen kan komma att förverk-ligas genom den digitala sändningstekniken. De nor-diska public service-bolagen tillsammans med destörre kabel-TV-operatörerna har markerat en ambi-tion att enas om en gemensam teknisk specifikationför distribution av digital-TV i . Det kan öpp-na vägen för större utbud och tillgänglighet i nordisktTV-utbyte. Jag hoppas att operatörerna tar det ansva-ret och den chansen.Fru talman! Utrikespolitiskt har nordisk samver-kan efter det alltmer inriktats på de nyademokratierna i våra närområden. Det är en gemen-sam nordisk angelägenhet att bidra till säkerhet, sta-bilitet och en gynnsam utveckling för hela den regionsom omfattar , , Barents och . Iår avsätts inte mindre än en femtedel av den nordiskabudgeten, , till insatser inärområdena.Vårt geografiska läge är också en tillgång i arbetetför jobben och miljön. ligger i en av Europassnabbast växande regioner. Men angränsande områ-den runt , Barents och har enutomordentlig utvecklingspotential. Tillsammans harvi en unik möjlighet att skapa en framtid med tillväxt,välfärd, säkerhet och bra miljö.Fru talman! Avslutningsvis vill jag konstatera attunder senare år utrikes- och inrikesfrågor allt oftaregår i varandra. Det gäller Europasamarbetet menockså i hög grad det nordiska samarbetet. Det harintegrerats i vardagen i en sådan omfattning att mångamänniskor inte ens uppfattar de inomnordiska relatio-nerna som utrikespolitik. Kort och gott: Nordisk sam-verkan är god politik för medborgarna.Därmed tror jag också att jag har behandlat en stordel av de frågor som , ställde. Jag kanske kanåterkomma till några av dem i eventuella repliker.Anf. 172 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga om samerna,som är ursprungsbefolkning och minoritetsbefolkningi flera nordiska länder. Jag har förut väckt motionerom att samerna skall bli fullvärdiga medlemmar . Det har varit ett klart nej alla gånger-na. Jag undrar om det är ett klart nej också nu ellerom man har börjat tänka på något annat sätt i frågaom samerna.Anf. 173 Statsrådet ():Fru talman! Som nordisk samarbetsminister ärmitt jobb att samordna regeringarnas samarbete underdet år som vi har ordförandeskapet. Den fråga somBodil väcker gäller samarbetet mel-lan parlamentarikerna i de nordiska länderna. Jagtycker inte att det vore riktigt korrekt av mig att pekafinger åt parlamentarikerna om hur de skall organiserasitt samarbete.Jag har full respekt för de beslutsmekanismer sområder i de olika länderna inklusive här i denna kam-mare. Jag tänker inte för min del lägga mig i denbeslutsprocessen. Vad gäller samarbetet mellan rege-ringarna tycker jag att det fungerar väl vad gällerrepresentativitet för olika regioner och folk-grupper. Men hur parlamentarikerna väljer sitt samar-bete är upp till dem.Anf. 174 () replik:Fru talman! Samarbetsministern höll ett fint anfö-rande här som var lika diplomatiskt i tonen som utri-kesutskottets självt. När han nu ger sitt vittnesbördöver som ordförandeland skall jag välinte grumla glädjen. Det är självklart att Arena är viktigt. Det är bra att det har fåttfortsätta.Sedan smög statsrådet ändå in att allt inte fungerarså bra. Det må gälla skatter eller pensioner. Han pe-kade på att det finns en hel del att putsa på i kanterna.Statstrådet säger att när det nu är så enkelt att medNordbanken och dess finska partner skicka pengarbilligt borde vi väl kunna gå vidare.Så skulle väl en gammal brevbärare säga. Men gåinte över svenska postverket. Jag tycker att vi harfläckat postverkets goodwill, detta statsägda företagsom hade sitt enhetsporto, som har upphört, därpostanvisningsavgiften är så dyr att den överstiger ennordisk föreningsavgift och där kostnaden för ettnordisk bokpaket är så stor att det är idé att köpaböckerna på plats. Jag tror att vi har en hel del att tittapå när det gäller kultursamarbetet och annat.Nu säger statsrådet i ett annat sammanhang attoperatörerna väl tar sitt ansvar. Det är möjligt. Menoperatörer bör bevakas, särskilt som jag hoppas att vibägge hyllar en långtgående marknadsekonomiskfrihet. Det finns i detta ett politiskt ansvar av socialkaraktär där det kulturella ansvaret inte får skjutas åtsidan.Sedan hoppade statsrådet över en fråga. Det gällerdetta med gemensamt uppträdande. Jag åberopadeGöteborgssvaret beträffande gemensamt nordisktmiljösamarbete och uppträdande gentemot Europa.Finns det samma ambition när det gäller monetäraaktiviteter i gentemot EU?Anf. 175 Statsrådet ():Fru talman! Jag tänker inte lägga mig i om ban-kerna väljer den ena eller andra metoden för att tanågra räntedagar av sina kunder. Det borde markna-den klara av själv. Jag vill bara peka på att en bankhar gått före i den nordiska förbrödringen och visat påvilka möjligheter som finns och vilka möjligheter somde andra bankerna därmed väljer bort. Jag tycker attdet skulle se bra ut om andra följde efter, andra länderoch andra banker, nu när vi vet att det fungerar.Jag tycker att det vore kul om fler ville användasina röster i olika bankstyrelser och som kunder ochopinionsbildare runt om i landet att sätta press ocksåpå de andra så att vi kan se resultat. Man skulle dåsnart kunna skicka en peng från till Hel-singör, t.ex. till de handlare som man har gynnat därnär man har varit utan växel, på samma enkla ochlättillgängliga sätt som man kan göra till norra från Helsingborg.Det var en exkurs om Posten. Låt mig bara påmin-na om att bolagiseringen och momsbeläggningen, ochdärmed momsbeläggningen av portot, ägde rum underen tidigare regering. Om jag minns rätt röstade densocialdemokratiska gruppen nej till det förslaget. Detkanske var klokt om man funderar på det så här iefterhand, åtminstone om man lyssnar på sist till frågan om gemensamt uppträdandevad gäller miljöfrågorna. Det tycker jag är ett mycketbra förslag. Det är ett av de bättre områdena för nor-diskt gemensamt uppträdande i EU. Jag ser framförmig att det kommer att vara en av de frågor där vikommer att ha en gemensam tonart under de tre nor-diska ordförandeperioderna i EU - , 2001 och2002.Med en gemensam tonart mellan treolika ordförandeskap kan jag väl tänka mig att vikommer att kunna flytta fram positionerna ganskarejält i till förmån för gemensamma nordiskavärderingar.Anf. 176 () replik:Fru talman! Samarbetsministern är fortfarande likadiskret. Jag kan ändå läsa fram att med det sista hansäger om en gemensam ton kanvi ändå se litet av ljuset i tunneln, för att nu citera litetbevingade ord. Men då är det viktigt att vi är på sam-ma oktav så att det inte blir för stora differenser i dendelen.Sedan skulle det var spännande att höra om stats-rådet tycker att bolagiseringen av Posten var ett så-dant missgrepp att det kommer att väckas förslag frånregeringen om att göra en annan ordning.Det hela visar väl ändå på att mycket är bra i detnordiska samarbetet, men det finns en del praktiskasaker att se över. Där har självfallet samarbetsminis-tern ett stort ansvar. Men det skall inte underhållas attockså vi som parlamentariker har anledning att vara,som jag sade i mitt inlägg, både idégivare och pådri-vare i det som har klart folklig och enskild karaktär.För att ett nordiskt samarbete skall få den legitimi-tet som vi tycker att det har och som vi påstår finnsgäller det att vardagssamarbetet och det gränsöver-skridande fungerar. Det är mycket som är bra, men endel återstår ändå.Anf. 177 ():Fru talman! Först som sist; det nordiska samarbe-tet är en viktig och angelägen politisk uppgift, ochdess betydelse ökar. Ett faktum som inte minst fram-går av de handlingar som ligger på bord idag.De handlingar som ligger till grund för utrikesut-skottets betänkande - regeringens skrivelse och Nor-diska rådets svenska delegations berättelse angåendeverksamheten 1997 - är en både bra och innehållsrikkatalog på det nordiska samarbetets bredd och bety-delse.Fru talman! Jag känner faktiskt stor stolthet överatt ha spelat en roll i denna verksamhet, som egentli-gen drivs med förhållandevis små medel.Jag vill också som denna uttrycka stor upp-skattning över det svenska nordiska ordförandeska-pets prioriteringar. De är helt riktiga. De är politisktviktiga, vardagsnära och inriktade på den nordiskanyttan, som vi sätter i centrum för det nordiska sam-arbetet.Det känns särskilt bra att jobben också står högtupp också på det nordiska samarbetets dagordning.Här har vi socialdemokrater drivit på hårt.Samarbetsprogrammet på det arbetsmarknadspoli-tiska området fram , där särskilt ungdoms-och långtidsarbetslösheten lyfts fram, är ett viktigtuttryck för en stark nordisk ambition. Visst är detvarje enskild nations yttersta ansvar att sätta sitt folk iarbete, men genom en aktiv nordisk samverkan ochkoordinerade insatser kan det nationella arbetet förökad tillväxt främjas.Ett faktum är att länder i samverkan kan göra merän ett enskilt land, vilket också betonas i riktlinjernaför förnyelsen av arbete.Den nya ordningen med att det numera till sessio-nen skall avlämnas en sysselsättningsredogörelse ärmycket viktig just för att sätta strålkastarna på jobben.Men här känns det också viktigt med en ännu hårdarebetoning på strategin inför framtiden.Jag skulle också vilja gå vidare och se ett årligtnordiskt toppmöte om jobben. Ty en sådan dimensionhar frågorna om jobben att det motiverar ett årligttoppmöte, där teman och framtidsinriktade studier kanvariera år från år.Det nordiska samarbetet har reformerats rejält.Även om jag tycker att det är något för tidigt att dradefinitiva slutsatser, kan jag inte se annat än att detmesta har gjorts ganska rätt. Vi har blivit tydligare,konkretare och mer resultatinriktade i Nordiska rådet.Det är helt riktigt med koncentrationen på de tre pe-larna, nämligen samarbetet inom , ochEuropa och och dess närområden.Partipolitiseringen har skapat en ökad dynamik,även om jag också vill betona värdet av samsyn ochkonsensus i det nordiska samarbetet - precis som vivärdesätter det i annat samarbete, nationellt och inter-nationellt.Fru talman! Jag skall nämna några ord om kon-trollkommittén. Jag tycker att vi nu börjar finna våraarbetsformer som ordförande. Våra viktigaste uppgif-ter är naturligtvis kontrolluppgifter. har vibeslutat att göra en analys av de multilaterala och denordiska insatserna i så att de är koordinera-de på ett riktigt sätt. Vi har stannat för att analyserasektorerna hälsa och miljö. Målet är att vi skall läggafram en rapport till sessionen senare i höst.Några kritiska synpunkter har jag dock. Parlamen-tarikersidan har gjort sin del i reformprocessen. Då ärdet väl inte för mycket begärt att regeringssidan ocksåutvecklar sin organisation. Den är inte så väl ägnadför att driva bredare politiska frågor. I praktiken ärdet en verksamhet där tjänstemannakommittéerna styroch ställer. Självfallet håller de på sina områden ochagerar så att verksamheter körs vidare med utgångs-punkt från att det skall vara som vanligt.