prot · GL0957 · 1998-01-28 00:00:00 — Lagen säger ganskatydligt och klart att om jag inte har möjlighet till för-sörjning på annat sätt har jag rätt till socialbidrag.Innan man ger sig in på lagstiftningen och får en lagsom undantar någonting eller några saker i samman-hanget måste man klara av huruvida denna lagstift-ning täcker området eller inte. Det kan man inte vetainnan frågan har prövats i en högsta instans. Om detråder olika åsikter om ett sakförhållande kan man intelösa problemet genom att ändra lagstiftningen. OmGöran och jag har olika uppfattningar i enfråga kan man inte lösa det genom lagstifta. Vi kanmöjligen resonera ihop oss och komma fram till attdet sakligt sett är på det ena eller det andra sättet, menhär är det sakförhållandet som det råder olika upp-fattningar om. Är sakförhållandet sådant som angeshär, att man inte kan få socialbidrag därför att manhar en pensionsförsäkring som man inte får ut förränman är , då är det helt klart att det måste ske enändring, men inte förrän detta sakförhållande är klar-lagt.Anf. 68 () replik:Fru talman! säger att "som såmånga gånger förväntas lösa proble-men". I det här fallet är det kanske inte lösningen viväntar på, utan här är en del av problemen.Ett klart besked från om att man stöder reser-vation 8 ändrar sakernas förhållande. Men vi hör attRoland inte är så pigg på det.Det är olika tolkningar av hur det här skall funge-ra. Då väljer utskottet att inte säga någonting. Härskriver man att regeringen måste titta vidare på dettaoch om det skulle visa sig nödvändigt komma tillbakatill parlamentet, i stället för att säga att detta är ettreellt problem, att regeringen skall göra någonting åtdet, naturligtvis inte för skull utan för allade människor som lider av de problem som oklararegler har gett för enskilda människor. Det är detta dethandlar om.Roland som står bakom majoritetstextenär naturligtvis ansvarig för de vaga formuleringar somutskottet valt. Där hade man kunnat ge klara besked,krävt besked av regeringen att man skall lägga sakeroch ting till rätta för att hjälpa de människor som hardet här bekymret.Anf. 69 () replik:Fru talman! Till att börja med har vi alla varit medom att formulera en socialtjänstlag som till sin kon-struktion är sådan att det skall finnas utrymme förtolkningar. Detta har på ett sätt föränd-rats genom för socialbidragen. Det har intelöst några problem i egentlig mening, utan det harbara flyttat på problemen.Det är massor av frågor som av socialnämndernadagligen tolkas på olika sätt och som måste prövas.Ibland får den enskilde naturligtvis fel där det förelig-ger ett förhållande som beror på lagstiftningen. I deflesta fall är sakförhållandet annorlunda än vad somhar uppgetts av den enskilde. Man kan inte peta ilagstiftningen förrän man är säker på hur sakförhål-landet är, och det är inte . Det harännu inte klarats ut, och det har inte avgjorts i sistainstans. Men om det skulle bli fastlagt att det är såfinns det definitivt all anledning i världen att genom-föra en förändring, för då är det ett fel någonstans. Jagpåstår dock att det är en tolkningsfråga. Det helaär ännu inte avgjort, och en ändring i lagstiftningenlöser inte detta problem.Anf. 70 () replik:Fru talman! sade att det finnsmånga andra frågor inom socialtjänstlagen som ocksåär bekymmersamma, och det är förvisso sant. Men detutgör ju inget hinder. När vi upptäcker saker och tingsom är uppenbart felaktiga skall vi göra någonting åtdem. Det är vårt ansvar som lagstiftare att ta itu medmissförhållanden som uppkommit eller nya problemsom dyker upp medan en lagstiftning gäller.Man skall naturligtvis inte ändra lagen om det inteföreligger något problem. Men i det här fallet finnsdet ett problem, och som lagstiftare kan vi se till attdet blir en ändring. Det som parlamentet som lagstif-tare har som instrument för detta är antingen att införaen ny lag eller att ge regeringen tydliga besked om attvi vill se saker och ting ändrade. , veckaoch dag som går där familjer har pengar på ett pen-sionskonto som inte går att komma åt och familjennekas socialbidrag från kommunen innebär ju ettoerhört lidande för den enskilda familjen.Jag är något förvånad över pas-siva attityd att inte vilja utnyttja det instrument somriksdagen har till sitt förfogande, att ge besked tillregeringen om att det här måste komma en förändringtill stånd och att regeringen har uppdragatt se till det blir gjort.Anf. 71 ():Fru talman! behandlar vi här i kammarensocialutskottets betänkande 1997/98:SoU10 Vissasocialtjänstfrågor. I betänkandet behandlas motion-syrkanden från den allmänna motionstiden.Den 2 juni 1997 debatterade socialutskottet här ikammaren ändringar i socialtjänstlagen. De beslutsom vi då fattade trädde i kraft den 1 januari 1998.Vidare har regeringen tillsatt en ny utredning somfortsätter att se över vissa frågor i socialtjänstlagen.Det har alltså varit ett omfattande arbete under desenaste åren när det gäller socialtjänstlagen.Som jag sade i debatten är kampen mot ar-betslösheten den viktigaste insatsen också på detsocialpolitiska området. Det öppna arbetslöshetenskall halveras till år 2000.Det är det överordnade målet för allt vårt arbetehär i och i regeringen. Vi har fattat beslutsom har räddat oss ur den akuta krisen i Sverigesekonomi. Vi har stärkt kommuner och landsting ge-nom att anslå ytterligare fram tillår 2000. Vi socialdemokrater prioriterar vård, omsorgoch utbildning. Vi gör detta för att värna om välfär-den. Vi ser en utveckling på det här området.När jag lyssnar på debatten får jag intrycket från vissa partier har gett upp i fråga om social-bidragen och vill komma med andra konstruktioner.Målet är ju också att få ned socialbidragskostnadernaför kommunerna. I vissa kommuner sjunker nu fak-tiskt dessa kostnader.Till betänkandet är fogat 14 reservationer och tvåsärskilda yttranden. Jag vill kort kommentera någrareservationer.Socialbidragens syfte är att vara ett samhälletssista försörjningsstöd när alla andra möjligheter äruttömda, det yttersta skyddsnätet. Det är mycket posi-tivt att regeringen har tillsatt en ny utredning som bl.a.har till uppgift att granska samspelet mellan socialbi-draget och förändringarna i de statliga bidrags- ochförsäkringssystemen nu och i framtiden.Moderaterna säger i en reservation att hög skattdrabbat låginkomsttagarna och att låg skatt är en godsocialpolitik. Jag vill då hänvisa till vad jag sadeom sysselsättningen. Det är viktigt att kommuner ochlandsting kan anställa människor så att de slipper atthamna i arbetslöshet. Om vi skall föra en god social-politik behövs det fler människor som arbetar inomvården och omsorgen. Här är det svårt att få modera-ternas ekvation om låg skatt, god vård och omsorg attgå ihop.En stor och viktig fråga som vi behandlade i junivar ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Riks-dagen beslutade att försörjningsstödet skall delas uppi en schabloniserad del och att det skall beräknasenligt en för hela riket gällande riksnorm och i en delsom avser rätt till ersättning för skäliga kostnader förett antal behovsposter. Här har kommunerna ett stortinflytande.Skälet till att vi anser att det är viktigt med enriksnorm är att alla människor skall få lika mycketstöd var de än bor i landet. Vi har sett exempel påkommuner som har gett mycket låga bidrag till famil-jer som är i stort behov av stöd med resultatet attmånga har överklagat. Det blev då domstolarna somfick avgöra nivån på socialbidragen för många famil-jer.När det gäller annat bistånd finns reservationerfrån och en gemensam reservation frånMiljöpartiet och . De har litet olikainriktningar, men tar upp familjernas situation ochmöjligheten till avlastning. När vi behandlade ärendeti var majoriteten i utskottet myckettydlig när det gällde ansvar för att gestöd och avlösning till dem som vårdar närståendesom är långvarigt sjuka, som har funktionshinder ellersom är äldre med funktionshinder.Vi följer den här frågan noga och vi accepteraringa försämringar på detta område. Det är viktigt attvara uppmärksam och nogsamt följa utvecklingen.Vid den tidigare behandlingen ansåg majoriteten iutskottet att det är viktigt att synliggöra behovet avoch utveckla stödet till dem som vårdar närstående.Jag vill också kommentera reservation nr 7 och detvå särskilda yttranden som har diskuteratshär och som gäller höjningen av barnbidraget.Vid beräkningen av socialbidrag baseras normaltnormbeloppet på det antal personer som ingår i hus-hållet. Lön eller annan inkomst efter skatt skall avräk-nas. Det innebär att även sjukpenning, föräldrapen-ning och eventuell pension liksom andra inkomster,t.ex. eventuella räntor, arvoden underhållsbidrag ochbidragsförskott, barnbidrag, flerbarnstillägg och stu-diebidrag räknas som inkomst och skall avräknas frånbruttobehovet.Som jag sade tidigare tycker vi att det är viktigt attmånga människor får arbete så att antalet människorsom är i behov av socialbidrag kan minskas den vä-gen. Därför är det viktigt att kommunerna får en för-bättrad ekonomi så att de kan anställa fler människorinom vård och omsorg. Om vi börjar tumma på prin-cipen att alla inkomster skall räknas bort innan soci-albidraget beräknas måste man fråga sig var vi ham-nar. Skall vi då börja räkna bort även andra ökningarav bidrag? Det är bättre att kommunerna får användapengarna, därför att den typen av kostnader drabbarnaturligtvis kommunerna. Vi tycker att det är bättreatt kommunerna kan använda sina inkomster till attanställa människor i stället.En fråga som har debatterats är möjlighetenatt få tillgång till privat pensionssparade medel innanman kan få socialbidrag. Frågan berörs också i reser-vation 8. En fråga om detta har också besvarats avsocialministern här i riksdagen.Jag vill vara mycket tydlig på denna punkt. Somjag sade är en grundläggande princip för att få rätt tillbistånd att behovet inte kan tillgodoses på annat sätt.Det är mycket svårt, för att inte säga omöjligt, att fåtillgång till pensionssparade medel . Det finnsärenden för avgörande i domstol, och jag instämmer idet som sade i frågan. Vi vill avvaktadomstolsutlåtandet om tolkningen när det gäller detprivata pensionssparandet. Men skulle domstolengöra tolkningen att socialnämnderna har gjort enriktig tolkning, måste vi göra förändringar så attmänniskor inte hamnar i en besvärlig situation. Vi harockså fått brev från familjer som har hamnat i mycketbesvärliga situationer på grund av de inte fått tillgångtill pensionssparade medel. Majoriteten och regering-en är mycket tydliga på den här punkten.Fru talman! Som jag sade inledningsvis har vi ny-ligen beslutat om förändringar i socialtjänstlagen, ochregeringen har tillsatt en ny utredning, allt i syfte attförbättra och anpassa lagen till dagens behov.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationerna.Anf. 72 () replik:Fru talman! Först skall jag instämma i några sakersom tog upp. Naturligtvis ärkampen mot arbetslösheten väldigt viktig. Målsätt-ningen för oss alla är naturligtvis att få ned socialbi-dragskostnaderna. Det kan vi nog alla skriva under påhär i kammaren. Sedan tycker jag att det är väldigt braatt kommunerna har fått det här tillskottet om 16miljarder kronor. Kommun- och landstingssektorernabehöver verkligen dessa pengar, och frågan är egent-ligen om de inte behöver mer pengar, vilket vissarapporter har visat.Jag skall också gå in på frågan om barnbidraget.Christina tog nu upp frågan i sitt anförandeoch menade att vi inte skall tumma på principer. Pro-blemet i den här frågan är ju att vi på något sätt harfastnat i principer som gör att de absolut sämst ställdabarnfamiljerna råkar väldigt illa ut. Jag förstår de härprinciperna, precis som ochmånga andra gör. Men finns det inte någon ambitionoch vilja när man framför den politiska inriktningenatt nu satsa på barnfamiljerna och de som har detsämst ställt och försöka finna någon typ av lösning påproblemet? Det tycker jag inte är alltför mycket be-gärt.Jag skulle vilja ställa en fråga till. Det gäller deprivata pensionsförsäkringarna. Det står i betänkandetatt regeringen skall se över detta om det skulle visasig nödvändigt. När kan det då bli nödvändigt?Anf. 73 () re-plik:Fru talman! Svaret på den sista frågan är att det ärnödvändigt när domstolen har avgjort hur man skalltolka lagen. Då blir det aktuellt. Som jag sade in-stämmer jag i vad sade på den punk-ten, att vi inte kan gå in och ändra lagen innan den hartolkats.De sämst ställda barnfamiljerna i vårt samhälle ärde familjer som har drabbats av arbetslöshet. Det ärviktigt att vi stöttar kommunerna i deras finansieringav verksamheten så att de kan anställa fler människor.På det sättet kan de sämst ställda som är arbetslösaoch har barn få ett arbete så att de inte behöver soci-albidrag. Om vi börjar tumma på den här principen,vad är det då vi skall räkna ifrån nästa gång? Är deten höjning av en låg pension eller av ett höjt bo-stadsbidrag? Varför skall man då bara räkna bort enhöjning av barnbidraget? Vill vi stötta dessa barn-familjer kan vi också titta på andra områden, exem-pelvis bostadsbidragen. Det kanske skulle vara ettbättre stöd till dem att räkna bort en höjning av bo-stadsbidraget än att räkna bort höjningen av barnbi-draget. Jag utfärdar inga löften när det gäller bo-stadsbidraget, utan vi måste titta närmare på olikaområden.Anf. 74 () replik:Fru talman! och jag är up-penbarligen inte överens om när det är nödvändigt attse över frågan om privata pensionsskulder. Det finns många barnfamiljer som har nekats socialbidragpå grund av att de har ett privat pensionssparande. Jaganser att tiden är mogen för att se över den här frågan.Jag vill ta upp ytterligare något som ChristinaPettersson tog upp i sitt anförande. Det gäller barn-familjerna. sade att om vi nuskulle tumma på principen och ge de absolut sämstställda barnfamiljerna mer pengar, mer barnbidrag,skulle det bli en kostnad som drabbade kommunerna.Då måste jag fråga : Det kan välinte vara meningen att vi inte skall ge de sämst ställdabarnfamiljerna mer pengar för att vi inte skall gekommunerna högre kostnader? Jag kunde tyvärr tolkaChristina uttalande på det sättet, och detkan väl ändå inte ha varit meningen.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! Det viktiga är att vi slår vakt om desämst ställda barnfamiljerna som har det svårt. Ett sättatt göra det är att stötta kommunerna så att de i sin turkan stötta barnfamiljerna. Att som vi ökarbidragen till kommuner och landsting med 16 miljar-der föra på dem ökade kostnader den andra vägen, serjag inte som den bästa utvägen. Jag ser andra, bättreutvägar.Jag har bra kontakt med många av mina partikam-rater i socialnämnderna här i och vethur de kämpar för att över huvud taget få bättre möj-ligheter att stötta barnfamiljerna. Jag hörde ocksåderas reaktioner när man började diskutera att höj-ningen av barnbidraget skulle avräknas från socialbi-dragen.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag tycker att det var ett rätt bra klar-görande som vi fick från här.Christina sade att om högsta instans ger enfelaktig dom vad gäller den här krocken mellan soci-albidrag och privat pensionsförsäkring så skall lagenändras. Det var mycket klart och tydligt. Då är det jubara synd, som även sade förut, attalla de här enskilda människorna skall behöva väntafram till dess att detta sker. Självklart kan man göraett lagförtydligande om att bundna medel inte skallräknas som ett hinder när man skall beviljas socialbi-drag. Domstolarna skall ju tolka gällande lag ochingenting annat.Christina sade också att det var svårt attfå ihop de moderata kraven på lägre skatt med deförbättringar som behövs inom vård och omsorg. Jagskall försöka vara litet pedagogisk. har värl-dens högsta skattetryck. Trots det har vi storaproblem med att klara ens de grundläggande löftensom den offentliga sektorn har givit medborgarna,dvs. att ge vård och omsorg på rätt sätt till alla med-borgare.Detta visar väldigt tydligt att höga skatter inte ärlösningen. Tvärtom är mycket höga skatteren väldigt stor del av det problem som innebär attt.ex. en massa människor går utan jobb. De högaskatterna gör att de jobb som i och för sig finns inte ärlönsamma är utföra. Det är inte lönsamt. Man har interåd att anställa de människor som man skulle kunnaanställa, och människor har inte heller själva råd att tade jobb som de hade kunnat ta utan dessa höga skat-ter.Med fler jobb blir det allt färre som behöver levapå bidrag. I stället kan man vara med och bidra tillstatskassan. På det viset får vi bättre råd med vård ochomsorg - och också med att anställa nödvändig per-sonal.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! För det första kan jag konstatera att vii grunden är överens när det gäller att noga bevakaoch göra eventuella förändringar i fråga om det priva-ta pensionssparandet. Vi har litet olika uppfattningarom tiden, men i övrigt tycker jag att det är bra att vi ärså pass överens i den frågan.Det var intressant att tog upp frå-gan om vårt höga skattetryck. Jag måste säga att jag,som jag sade i mitt anförande, har svårt att få Modera-ternas ekvation om låga skatter, god äldreomsorg ochgod äldrevård att gå ihop.Annika tog i sitt anförande också upp dethär med avgifterna för boendet för de äldre. hän-visar också till att vi har många arbets-lösa. vill sänka både skatten och ersätt-ningarna till kommuner och landsting rejält. Man villinte höja barnbidraget som vi föreslog tidigare. Hurskall finansiera äldreboendet, ersättning-en till de arbetslösa osv.? Det skulle vara intressant attfå en liten precisering.Anf. 78 () replik:Fru talman! Det är den här diskussionen som jagtycker är så intressant och som på något sätt tyckskräva ett stort mått av pedagogik. Jag kanske inte hardenna pedagogik. Det handlar inte om ett nollsum-mespel. Det är inte så att vi alltid har en lika stor kakaav resurser i samhället eller i staten som vi skall för-söka fördela rättvist. Om man ser till att fler männi-skor kan jobba, att fler kan bidra till att vi får en bratillväxt i landet, då kan vi också baka en större kakaoch få bättre råd med vård, omsorg och allting annatsom är viktigt. Det får vi inte om vi förhindrar attdessa arbeten kommer till genom höga skatter, regle-ringar och mycket annat krångel som också är pro-blem i Sverige.Man kan även se väldigt konkret på det här medvård och omsorg och besparingar där. Vi vill intespara på vården. Vi vill inte spara på omsorgen. Menvi vill spara på mycket av den byråkrati och många avde kringuppgifter som finns i t.ex. landstingen i dag.Det är därför vi vill ta bort landstingen. Det är tillvården våra gemensamma medel skall gå.Men det viktigaste att komma ihåg är att vi måstese till att baka en större kaka. Det gör vi genom attunderlätta för människor att komma ut i arbete. del av lösningen på problemet är att sänka skat-terna i Sverige.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! Vi kan titta på det här med kostnader-na inom t.ex. landstingen. De stora kostnaderna bådeinom kommuner och landsting - inom skola, vård ochomsorg - är kostnader för personalen. Det är därförman har tvingats skära ned på antalet anställda närman skall spara pengar. Det är väldigt enkelt. Löne-kostnaderna är höga.Nu säger att man vill sänka bidragentill kommuner och landsting men att fler ändå skall fåanställning. Min fråga är än en gång: Hur skall manfinansiera detta? Varifrån skall man ta pengar till attbetala de anställdas löner?Anf. 80 () re-plik:Fru talman! Jag måste säga att jag också tycker attdet var bra att vi fick det klara beskedet från ChristinaPettersson att inte heller socialdemokraterna accepte-rar att en privat pensionsförsäkring som är bundenskall vara skäl till att neka socialbidrag i en trängdsituation. Det är bara synd att socialdemokraterna intehar velat gå litet längre i utskottet så att vi hade kun-nat få det här avgjort litet tidigare.Sedan skulle jag vilja tala litet om det här medbarnbidrag. Jag blir inte riktigt klok på ChristinaPettersson. Vi vet ju genom olika undersökningar attdet generella barnbidraget som utgår lika till alla barnhar en oslagbar fördelningspolitisk effekt. Samtidigtvet vi att barnfamiljernas situation är mycket besvär-lig. Man har fått vara med och bidra på väldigt mångasätt.Nu talar om kommunernasbrist på medel. Men är det ju så att de barnfamil-jer som har det allra sämst ställt, som ofta är beroendeav socialbidrag, går miste om den här viktiga barnbi-dragshöjningen. I stället får de här barnfamiljerna, desom har det sämst ställt, vara med och bidra till kom-munernas eventuellt dåliga ekonomi. Det är ju kom-munerna och inte barnfamiljerna som får någon be-hållning av barnbidragshöjningen. Tycker ChristinaPettersson att det är rimligt?Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Man kan ju formulera det så att det ärkommunerna som får fördelar av barnbidragshöjning-en. Men barnbidragshöjningen innebär ju att flerbarnfamiljer totalt sett blir mindre bidragsberoende. Ioch med att vi höjer barnbidraget, återinför flerbarn-stillägget och förbättrar ersättningsnivåerna, får vi neddet totala antalet familjer som är beroende av social-bidrag. Jag tycker inte att man enbart kan se till deenstaka familjer som har socialbidrag och till att dessainte får del av barnbidragshöjningen i sin särskildafamilj.Det här är en förbättring för samtliga barnfamiljersom kommer samtliga barnfamiljer till del. Denkommer också kommunerna till del så att de kan an-ställa fler inom offentlig sektor. Även bland de barn-familjer som drabbats av arbetslöshet finns säkert desom får ett arbete tack vare de satsningar som vi hargjort på barnfamiljerna.Anf. 82 () re-plik:Fru talman! Tyvärr är det här en matematik somjag inte klarar av att förstå. Jag tycker ändå att debarnfamiljer som inte har möjlighet att försörja sig,utan som måste gå och få socialbidrag, är de som hardet kanske allra sämst ställt. De har ingen annan möj-lighet att försörja sig. Det här innebär egentligen attde får ytterligare ett problem eftersom de inte får tadel av barnbidragshöjningen. Jag förstår att den bitsom kommunerna tjänar genom att betala ut litetmindre i socialbidrag till de här barnfamiljerna i stäl-let skall gå tillbaka till kommunerna. De skall göra såatt man kan ordna fler jobb så att någon i den social-bidragsberoende familj som inte får del av barnbi-dragshöjningen får ett jobb. Litet krångligt tycker jagnog att det låter. Och jag tycker att det är väldigtorättvist.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Det kanske låter krångligt, men jagtycker inte att det är så krångligt. Vi har ett systemsom är enkelt att förstå. Alla inkomster räknas bortinnan man får socialbidrag. Varför skall barnbidragetundantas med , som det faktiskt handlar om?Varför skall inte den höjda sjukersättningen ellerersättningen i a-kassan undantas? Jag tycker att det ärett litet ensidigt resonemang när man för fram barnbi-dragshöjningen? Jag tycker att man måste se satsning-ar på barnfamiljerna i ett större perspektiv och somkommer alla barnfamiljer till del, även de familjersom är socialbidragstagare.Anf. 84 () replik:Fru talman! inledde sitt anfö-rande med att påminna om att regeringen fördelar ettstort antal miljarder, närmare bestämt 16, till kommu-nerna under . När jag nu under några veck-or har fått möjlighet att tala i kammaren vill jag passapå att påminna om hur det ser ut där ute iverkligheten, och då menar jag hos kommunerna.Under de tre år som har gått av denna mandatperi-od har jag inte upplevt att nettoeffekten av dessagåvor från regeringen har varit positiv. Tvärtom är detfaktiskt så att nettoeffekten vid varje enskilt stortutspel, då man från regeringen försöker att framställasig som någon sorts mecenat till kommunerna, åstad-kommer en real försämring av kommunernas ekono-mi. Det finns flera orsaker till det. Den största enskil-da faktorn är ju de avdragsgilla egenavgifter som stegför steg dränerar det kommunala skatteunderlaget. Jagtycker att det är litet felaktigt att gång på gång fram-ställa regeringen som någon sorts skyddsängel förkommunerna. Verkligheten ser faktiskt inte ut på detsättet.Tack för ordet.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! Det var trevligt att träffa .