prot · GM0932 · 1998-12-09 00:00:00 — Landets främsta experter påEG-rätt hävdar också att myndighetsutövningen vidgränskontrollen inte håller vid en EG-rättslig pröv-ning. Mot den här bakgrunden är det förvånande attinte utskottsmajoriteten är beredd att ändra dennanationella lagstiftning i den del som berör privatper-soners gränshandel.Per sade i sitt anförande ansåg att detta inte strider mot gemenskapslag-stiftningen och EG-rätten. Jag anser att det här ärfullständigt klart om man tar del av allt material somfinns. Också i det betänkande som lades fram när viblev EU-medlemmar står det klart och tydligt vadsom gäller.Än mer förvånande blir det när andra departementtydligen uppfattat vad EG-rätten innebär. Enligt riks-dagsförordningen skall regeringen fortlöpande infor-mera om vad som sker i det europeiskasamarbetet. Departementen upprättar faktapromemo-rior om bl.a. gemenskapslagstiftningen. Närings- ochhandelsdepartementet informerade omden slutliga versionen av den handlingsplan somockså kommissionen antog . Vi riks-dagsledamöter fick också den här informationen. Jaghoppas att alla läser denna information. Den kommernästan varje månad.Den övergripande målsättningen för handlings-planen var, meddelade Närings- och handelsdeparte-mentet, att den inre marknadens effektivitet måsteförbättras. Man skulle också se till att den inre mark-naden säkerställdes, alltså den inre marknadens prin-ciper. Samtliga åtgärder skall vara genomföra den1 . godtog också hand-lingsplanen i den 20-21 november 1997.Rådets slutsats blev: begär följaktli-gen att alla tidsfrister beaktas samt att alla nödvändi-ga åtgärder vidtas för att snabbt och effektivt för-verkliga de mål som prioriteras i den fram-lagda handlingsplanen för fullbordandet av den inremarknaden. Det skulle alltså vara genomfört senastden 1 januari 1999.Det är svårt att finna skäl för att behålla en natio-nell särlagstiftning som så tydligt strider mot EG-rätten och dessutom mycket marginellt påverkar sta-tens kostnader. Den fria rörligheten för varor, tjänster,personer och kapital mellan medlemsstaterna blevsåledes inte vad som utlovats i norra . Befolk-ningen är oerhört besviken. Man känner sig diskrimi-nerad. Ett antal personer har överklagat beslut somålagt dem att betala skatt för medhavd finsk olja ochär beredda att fortsätta till om det blirnödvändigt. Men varför måste det gå så långt? Viborde kunna ändra det här innan dess.Den praktiska tillämpning som görs av Tullver-kets personal är att den privatperson som innehar merrödmärkt finsk olja än vad som ryms i fordonets tankoch reservdunk blir uppmanad att inom fem dagaranmäla volymen till skattekontoret i ochbetala svensk skatt; alltså svensk skatt för en varasom redan beskattats i Finland.I min egenskap av motionär, som dessutom upp-lever gränshandelsproblemen på nära håll, förundrasjag av regeringens och utskottsmajoritetens ovilja atttillrättalägga en nationell särlagstiftning och myn-dighetsutövning som definitivt står i strid med EG-rätten.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla moderatareservationer i det här betänkandet, men i enlighetmed vad vi brukar göra inom Moderata samlingspar-tiet yrkar jag bifall endast till reservation 1.Anf. 19 PER ():Fru talman! I sitt anförande är vadjag kan se väldigt kategorisk och säker på sin tolk-ning av EG-rätten. Jag skulle nog, om jag vore OlleLindström - men det är jag inte, och det kanske är bradet - vara mindre kategorisk och mindre säker i dethär fallet. Men om jag ville ta till mina argumentskulle jag kunna argumentera på precis motsatt sättoch hävda att den svenska lagstiftningen är korrektoch att det är ett problem att man på den finska sidantillåter att rödmärkt olja finns i tankarna på fordonsom är avsedda för vägtrafik. Man har ifrån sida alltså vad jag förstår haft funde-ringar och idéer om att det här är felaktigt. Sverigehar ändå valt att acceptera att denna olja finns i tan-karna när fordonen kommer till . Det har mangjort därför att man inte har velat sätta sig över annannations lagstiftning. Jag tycker att det är en mycketödmjuk och bra ställning som har tagit i dethär fallet.Sedan har man också en möjlighet att användaden rödmärkta oljan för uppvärmning i , menfår då också beskatta den enligt de skatter som vi hari Sverige.De tolkningar som jag har tagit del av står alltså imotsatsställning till det som här harredovisat, och jag vidhåller utskottsmajoritetensståndpunkt.Anf. 20 ():Fru talman! Per tycker att jag ärsäker på min sak när det gäller EG-rätten, och det ärjag. Jag är det, därför att jag har ägnat mycket tid åtdetta. Jag har satt mig in i situationen. Jag har tagitdel av utlåtanden från de experter vi har i Sverigesom kan EG-rätten mycket bättre än jag i alla fall. Jaghar haft kontakt med direkto-rat XXI som handlägger just de här frågorna och somför övrigt också har tillskrivit den svenska regeringeneller om de felaktigheter som vihar haft . Det är alltså ingen hemlighet förnågon hur det här ställer sig.När det sedan gäller användningen av oljan harjag i det här fallet tagit upp privat användning. Jagmenar alltså att den som köper röd olja för uppvärm-ning i inte skall behöva skatta för den tvågånger dvs. både i och i . Det är detsom nu ligger kvar. Det övriga har ju den svenskaregeringen varit tvungen att ändra, och det är jagtacksam för. Jag vet inte om mina tidigare motionerhar bidragit till det, men om så vore fallet är jag gladför det, även om motionerna då blev anslagna.Jag vill bara säga än en gång: Jag tror att det ärviktigt att nu fullt ut följer gemenskapslag-stiftningen, och det är därför jag är så angelägen.Människor i upplever det här som ett stortproblem. Den svensk-finska gränsen i norra kallats för "den fredliga gränsen" i hundratals år.Efter 1996 års beslut om det här förbudet har det varitstora problem, och därför har jag engagerat mig i denhär frågan.Anf. 21 PER ():Fru talman! Det alltid bra att åberopa sakkunskap,men i det här fallet borde väl kännatill att har haft synpunkter på fin-narnas hantering av oljefrågan. Det är utifrån de syn-punkterna som jag hävdar att vi i nu tillämpardet här direktivet på ett korrekt sätt.Anf. 22 ():Fru talman! Jag är mycket väl medveten, Per ErikGranström, om att också har fått påpekandenom hur denna hantering har skötts. Det har skett där-för att man i har legat skattemässigt underden miniminivå som har beslutatom. Men det har inte att göra med möjligheten att fåfritt köpa över gränsen.Jag vill återkomma till att de experter i EG-rättsom jag talade om, som ägnar sig åt detta på heltid , hänvisar till de skrivningar som även vi kan tadel av. Framför allt kontakterna med visar att man i alla fall påstår att Sve-rige inte fullt ut följer detta. Jag tycker inte att vi skalldiskriminera våra medborgare i när vi vet attdet finns en möjlighet att ändra det här som har enväldigt liten betydelse för staten men stor betydelseför medborgarna i norra var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )7 § Koncernbeskattningsfrågor för ideella fö-reningar och stiftelser, m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU2Koncernbeskattningsfrågor för ideella föreningar ochstiftelser, m.m. (prop. 1998/99:7)Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 13 §. )8 § Avdrag för vissa pensionskostnader,m.m.FöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU4Avdrag för vissa pensionskostnader, m.m. (prop.1998/99:16)Anf. 23 ():Fru talman! Det här betänkandet är ju en uppfölj-ning av en proposition som lades fram i vilkenman förändrade förutsättningarna för avdragsrätt bl.a.när det gällde tjänstepensionering ute i företag. Bådedet betänkandet och det här betänkandet står vi mode-rater bakom. I det här fallet handlar det alltså om attutrymmet för avdrag i pensionskostnader vid byte avtryggandeform skall avskaffas.Men i ett fall tycker jag att utskottsmajoritetenkunde ha varit lite mer generös, och det gäller i rela-tion till min egen motion i ärendet. Den motionenhandlar om att det bör vara skattemässig neutralitetockså i de fall då man har sitt tryggande säkrat i enstiftelse och byter till försäkringsformen. Där blirinte, med de regler som föreligger här, effekten avdetta skattemässigt neutral. Är det på det sättet attstiftelsen genom t.ex. god kapitalförvaltning får etthögre värde, men den ursprungliga avsättningen fort-farande ligger inom det principiellt avdragsgilla ut-rymmet, finns det risk med den lagstiftning som nuföreslås att det inte blir skattemässigt neutralt. bifallit min motion hade man avhjälpt denhär problematiken, och det tycker jag att man kundeha gjort och beklagar att man inte gör det.Men för att pröva kammarens majoritet i det häravseendet yrkar jag bifall till reservationen somskulle göra det möjligt således för ett rätt stort antalsmåföretag att vara säkra på det skattemässiga utfalletvid byte av tryggandeform från stiftelse till annantryggandeform.Anf. 24 ():Fru talman! Med anledning av det här betänkan-det, SkU4 Avdrag för vissa pensionskostnader, m.m.,vill jag inledningsvis yrka bifall till vår med Mode-raterna och gemensamma reservation ochanföra att kommer att bifalla den-samma.Regeringens proposition är i stort sett bra. Dockhar man inte gått så långt som den kalla verklighetenegentligen kräver. Att avdragsrätten utvidgas vid byteav tryggandeform är rätt och ett steg i positiv anda.Det som emellertid förvånar mig är den begränsningsom regeringen gör genom att bortse från den verk-lighet som vi levt i . Jag tän-ker på den enormt positiva trend som aktie- ochfondplaceringar givit. Genom att företagare berettsmöjlighet att förvalta pensionsavsättningar i egnastiftelser har dessa medel dels använts i den egnarörelsen och dels använts till att förvärva aktier ochfondandelar. Syftet har självklart varit att ge stiftelsenen bättre tillväxt än vad traditionell förvaltning avpensionsmedel givit.Många av våra väljare som driver företagvill inför en kommande pensionering eller vid för-säljning av sitt företag överföra stiftelsernas pen-sionskapital till försäkring för att på så sätt avhändasig ansvaret med utbetalning och därtill säkra kapita-let i en traditionell förvaltning.I motion Sk4 av finns förslagom att utrymmet för avdragsrätten vid överlåtelse avföretaget eller byte av tryggandeform skall utökas iden omfattning som t.ex. en pensionsstiftelse omfat-tar. Kapitalet som skall vara fritt att placera måstesäkras genom rätt till avdrag även vid byte av tryg-gandeform.Kristdemokraterna hävdar, fru talman, att den friamarknaden inte skall begränsas. De företagare somhar tagit eget ansvar skall snarare uppmuntras änbegränsas inför sin kommande pensionering.Det kan inte vara förenligt med god förvaltning atten pensionsavsättning som genererat en betydandeavkastning skall resultera i att densamma konfiskeraspå grund av begränsning i avdragsrätten. Tvärtomanser vi att skattesystemet skall vara så uppbyggt attbåde företag och privatpersoner skall uppleva sam-hällets och skattesystemets stimulans till pensionsav-sättningar.Även om utskottet har en ganska positiv skrivningom nämnda motion kan jag inte se något hinder att gåmotionären helt till viljes. Det torde vara ett stöd föralla småföretagare i vårt land som kämpatför att komma i åtnjutande av en bra pension med braavdragsutrymme.Samtliga pensionsavsättande företagare har undersin aktiva tid gjort löneavståenden till förmån förpensioneringen. Allt vad pensionsförsäkring, pen-sionsstiftelser eller fondplaceringar heter är enkeltoch rakt på sak endast en uppskjuten löneutbetalning.Det är inte fråga om några suspekta pengar ellermärkliga avdrag.Inte heller får statens agerande eller vårt skatte-system vara så utformat att företag upplever dessaregler som hämmande. Resultatet blir i stället att mansöker efter utländska alternativ. Genom ett mer öppetEuropa ökar också möjligheterna att flytta pengarmellan länderna. Vi upplever också hoten om attmånga medelstora företag riktar blickarna till andraländer som har bättre pensionsregler.Detta anser vi kristdemokrater vara ett hot motsvensk företagsamhet. Därför skall vårt skattesystemvara så uppbyggt att företagare med trygghet kandriva sitt företag här på hemmaplan och inte minstkänna trygghet i lagar och regelverk inför kommandepensionering.Fru talman! Jag undrar varför utskottets majoritetinte kan låta regelverket öppna för en lagstiftning sominte innehåller den i propositionen omtalade spärren.Det borde inte vara något hinder att även tillåta av-dragsrätt på en högre förmånsnivå som uppnåtts ge-nom tillväxt i en pensionsstiftelse eller på annat sätt.Skulle nu inte kammaren ge sitt bifall kommer vi attbevaka regeringens handlande i frågan som säkerli-gen kommer att aktualiseras inom en inte alltför av-lägsen framtid.Med respekt för de mer än 4 000 företag som harpensionsstiftelse yrkar jag bifall till vår gemensammareservation med motiveringen att den skulle vara entrygghet för dessa människor som finns bakom ochbyggt upp såväl företaget som dess pensionsstiftelse.Begränsningen i regeringens förslag är enligt vårmening oacceptabel och kan medföra att företagaretvingas avstå från ett byte från pensionsstiftelse till enannan tryggandeform för en redan undertecknad pen-sionsutfästelse.Med hänvisning till vad som anförts i tidigare in-lägg anser jag att regeringens förslag stiftelseformeninte behandlas likvärdigt i förhållande till andra tryg-gandeformer och yrkar alltså bifall vår reservation.Anf. 25 ():Fru talman! betänkande nr 4 tarupp förslaget om avdragsregler som tar sikte på enarbetsgivares kostnader för att trygga pensionsutfäs-telser till sina anställda.Ett tryggande kan ske på olika sätt. Det kan skeantingen genom avsättning i balansräkningen ellergenom avsättning till pensionsstiftelse. Det händerockså att arbetsgivaren köper en pensionsförsäkringför att på sätt trygga utfästelsen.Fru talman! Vi går sedan över till byte av tryg-gandeform. Förslaget handlar där om att avdragsrät-ten vid byte av tryggandeform skall utvidgas. Avdragför kostnader för nytt tryggande av pensionsutfästelseskall få göras under förutsättning att utfästelsen tidi-gare tryggats med avdragsrätt. Om avsättningen sketttill en stiftelse skall en spärr slå till. Avdrag medges idet fallet till en nivå som motsvarar det belopp somtas ut från stiftelsen i samband med bytet.Även här finns den ordinarie begränsningsregelnsom gäller för alla de olika tryggandeformerna. Denutvidgade avdragsrätten täcker också in de fall då ettnytt tryggande krävs därför att en arbetsgivare taröver en tidigare tryggad pensionsutfästelse från enannan arbetsgivare.Vi socialdemokrater har inget emot att utrymmetför avdrag för kostnader för byte av tryggandeformutökas. När vi 1998 började arbeta med frågan såg visnabbt att just byte av tryggandeform var något somgjorde att vi behövde mer betänketid. Det förslag somnu ligger på era bord är resultatet av den betänketi-den. Genom att förslaget i betänkandet är utformat påett sätt som ansluter till de nya reglerna om att avdragvid byte godtas endast på en redan tryggad förmåns-nivå upprätthålls den allmänna neutraliteten inomregelverket.Sedan gäller det invändningarna att det finns be-hov av en möjlighet till byte på en högre förmånsnivåsom uppnås genom tillväxt i en pensionsstiftelse ellerpå annat sätt. De regler som begränsar pensionsav-sättningarna finns för att hindra överföringar av allt-för stora pensioner. Man skulle t.ex. kunna tänka sigatt en person satte av pensionspengar till sig själveller till någon närstående, trots den lilla skillnaden ilöneskatt.De avdragsgilla utrymmena är generöst till-tagna eftersom det är angeläget att företagen har godavillkor för att kunna "köpa ikapp" och på andra sättsäkra de anställdas trygghet varför avdragsbegräns-ning inte bör utgöra något problem för den seriösearbetsgivaren.Om det finns problem med tryggandelagen vadavser stiftelsefrågorna skall vi vara öppna för att se pådet i den översyn som fortgår. Jag tror att vi fårmöjlighet att komma tillbaka till den frågan.Med det yrkar jag, fru talman, avslag på reserva-tionen och bifall till utskottets hemställan i betänkan-det.Anf. 26 ():Fru talman! Detta betänkande var det tillfälle dåregeringen skulle återkomma och följa upp det beslutriksdagen fattade . Därför är det beklagligt inte orkar med att följa upp hela paketet.Även om nu indikerar att det kanskeligger någonting i vad säger i sin motion är deten signal ut att det kan komma nya regler så små-ningom, kanske eller eventuellt. Det är denna osäker-het som företag tycker att det är ettproblem att leva under.Det hade varit välgörande att välja just detta till-fälle för att se över och också besluta om hela pro-blematiken i detta. Jag vill betona, eftersom man avGranbergs anförande kunde få ett annat intryck, atthela min motion bara handlar om avsättningar somgörs inom principiellt avdragsgillt utrymme och intenågonting annat.Gör man avsättningar inom principiellt avdrags-gillt utrymme i en stiftelse och sköter den stiftelsenbra och får en bra tillväxt i den är det väl rimligt attden tillväxten skall komma pensionstagarna till delutan att det får negativa skattemässiga konsekvenser.Låt mig ta ett exempel. Har man avsatt ochdet genom god kapitaltillväxt, och dethar man dragit av, är värt mera, varför tycker intesocialdemokraterna att det är rimligt, trots att detligger inom principiellt avdragsgillt utrymme, att dentillväxt som överstiger också skall kunna förasöver i en ny tryggandeform om företaget t.ex. säljsutan att det får skattemässigt negativa konsekvenser?Anf. 27 ():Fru talman! Vi tycker att det är rimligt. Översynenär nu gjord och presenterad. Jag garanterar att möjligheterna kommer att finnas, ochregeringen följer frågorna framgent.Jag är säker på att dessa frågor kommer tillbakatill för vidare debatt. Då kommer ocksåCarl motion att vara betydligt mer be-lyst och besvarad.Anf. 28 ():Fru talman! Det låter som om helst hade velat bifalla min motion. gårhan nästan ända fram och säger: Nej, vi orkar interiktigt bifalla.Det är väl bara för att det kommer från en opposi-tionsparti. Jag får väl ta detta till intäkt för att detväldigt snabbt kommer en korrigering på den härpunkten, så att det inte råder någon osäkerhet ute påmarknaden. Det hade varit välgörande om detta hadekunnat ske . Det är beklagligt att Socialdemokra-terna inte orkade med det i dagens betänkande. Dethade varit mera praktiskt ur många synpunkter.Anf. 29 ():Fru talman! Vi får väl se när frågan dyker uppigen. Men kan kanske ta med sig dehär frågorna också i den diskussion som startar i daggenom skatteöverläggningarna. Där kan man kanskeföra en diskussion om detta. Ni verkar ju ha en brauppslutning från oppositionspartierna. I betänkandethar utskottsmajoriteten skrivit att vi inte ser någrastora hinder i den här frågan.Ta upp den här frågan i skatteöverläggningarna!Där kan ni få en väldigt kort behandling och ettsnabbt svar på den.Anf. 30 ():Fru talman! Kan vi då också räkna med att dettakommer att behandlas under innevarande ?Jag skulle vilja ställa den frågan till Granberg.Anf. 31 ():Fru talman! Jag har inte hunnit ta upp någon stör-re diskussion om detta. Den parlamentariska situatio-nen gör att vi har andra partier att ta hänsyn till. Jagär inte ordförande i utskottet, och jag sitter inte helleri regeringen. Svaret på den frågan får faktiskt vänta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )9 § Omstruktureringar och beskattningFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1998/99:SkU5Omstruktureringar och beskattning (skr. 1997/98:66,prop. 1998/99:15)Anf. 32 ():Fru talman! skall vi alltså behandla skatteut-skottets betänkande nr 5 som handlar om omstruktu-rering och beskattning.Som vi alla vet är näringslivet i i hög gradinternationellt. Det gäller såväl stora multinationellaföretag som mindre underleverantörer och utprägladenischföretag. Skapandet av den inre marknaden inomEU har ökat förändringstrycket bland företagen. Vikan praktiskt taget läsa om sammanslag-ningar, köp och försäljningar av företag. I går kvällfick vi höra om den förebådade fusionen mellan Astraoch Zeneca i som skapar den femte störstaläkemedelskoncernen i världen.De här omstruktureringarna är en följd av att allt-fler företag ser det nödvändigt att förändra verksam-heten och öka produktiviteten för att möta en hård-nande konkurrens inom och utom EU. Det är därförur allmän synvinkel av yttersta vikt att omstrukture-ringar inte försvåras utan i stället underlättas.Det är glädjande att kunna konstatera att såväl re-geringen som utskottsmajoriteten säger sig dela upp-fattningen att det är önskvärt att medverka till attförändringstakten inom näringslivet inte motarbetaspå grund av administrativa regelverk och höga finan-siella barriärer.Trots att man uttryckligen visar att man har in-sikten om vad som skulle vara önskvärt och bra, väl-jer man inte alltid att följa den linjen fullt ut. ,men inte kunna eller kunna, men inte vilja. Vilkentolkning man än gör av det tvehågsna sätt som ut-skottsmajoriteten behandlar ärendet på framstår ut-skottsmajoritetens uppfattning som kristallklar. I ochför sig är en omstrukturering av näringslivet önsk-värd, men den har inte tillräckligt hög dignitet för skall kunna göra de relativt små förändringarsom erfordras för att den nu aktuella lagstiftningenverkligen skall nå det syfte som alla säger sig viljauppnå.Fru talman! Med några exempel ur den här myck-et omfångsrika propositionen och ur betänkandetskall jag visa på denna något vankelmodiga inställ-ning. Jag börjar med vinster och förluster på närings-betingade andelar.Enligt gällande rätt beskattas vinster och förlusterpå näringsbetingade aktier som intäkt av näringsverk-samhet, vilket innebär skattekostnader vid försäljningav dotter- eller intressebolag om aktierna eller ande-larna i dessa bolag har stigit i värde. Detta förhållandemotverkar givetvis önskvärda omstruktureringar inomnäringslivet.Företagsskatteutredningen, vars betänkande liggertill grund för propositionen, delar den här uppfatt-ningen och föreslår därför en halvering av realisa-tionsvinstbeskattningen i dessa sammanhang. Rege-ringen uttrycker i propositionen att den inte har någonannan uppfattning i sak, men anser att det för närva-rande inte finns statsfinansiellt utrymme för en sådanändring. Därför lägger den inte fram något förslag.Vår uppfattning är att behovet av omstrukture-ringar inom näringslivet är kraftigt stigande till följdav den ökande internationaliseringen. Därför börbeskattning av vinster på näringsbetingade andelaravskaffas helt. Detta kan eventuellt ske etappvis somFöretagsskatteutredningen föreslagit. Men att idagsläget inte göra någonting alls är enligt vår upp-fattning ett klart olämpligt beslut.Den 1 januari 1999 införs den gemensamma va-lutan inom större delen av EU. Det kommer att med-föra en ytterligare ökning av takten i den omstruktu-rering av näringsliv som sker.Sverige kommer inte att delta i den monetära unio-nen, till att börja med i alla fall. Redan av det skäletriskerar delar av svenskt näringsliv att inte vara med iden här omstrukteringsdiskussionen. Vår skattelag-stiftning får inte vara ett ytterligare hinder för svenskaföretag att delta i omvandlingen av näringslivet i vårnärmaste omgivning.Men utskottsmajoriteten säger nej till vårt förslag.Man kan inte ordna finansieringen. I vår budgetmo-tion har vi visat att det är möjligt att slopa dubbelbe-skattningen av aktieutdelningar om man bara villprioritera frågan. Jag anser att dubbelbeskattningenav aktievinster är direkt tillväxthämmande.Man kan läsa i regeringens proposition att detskulle vara önskvärt att åtminstone slopa reavinstbe-skattningen till hälften, men man vill ändå inte försö-ka hitta en lämpligt sätt att göra det på. Det framstårför mig som ett överordnat politiskt ställningstagan-de.Jag tycker att regeringen och utskottsmajoritetensäger ungefär så här: Visst, är dubbelbeskattningskadlig, men vi kan inte prioritera detta nu.Är det ett sätt att ha någonting i skjortärmen närman sätter sig i skatteöverläggningarna?