prot · GM095 · 1998-10-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:5Tisdagen den 13 oktoberKl. 10.00 - 10.1513.00 - 15.57Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Förslag om antalet ledamöter i utskottenoch EU-nämndenTalmannen meddelade att valberedningen föresla-git att antalet ledamöter i samtliga utskott samt skulle utgöra 17.Kammaren biföll valberedningens förslag.2 § Val av ledamöter i utskottenAnf. 1 ():Fru talman! Valberedningen har godkänt gemen-samma listor för valen av ledamöter och suppleanter iutskotten, ledamöter och suppleanter i EU-nämndensamt ledamöter och suppleanter i förvalt-ningsstyrelse. I egenskap av ordförande i valbered-ningen ber jag att till talmannen få överlämna degemensamma listorna.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill anmäla att de moderata leda-möterna har reserverat sig till valberedningens proto-koll mot beslutet att fastställa antalet platser i utskot-ten till 17. Vi har upprepade gånger vid motsvarandetillfällen anfört såväl principiella som praktiska in-vändningar mot en ordning med fler utskottsledamö-ter än 15. Det problem som kan uppstå, att mindrepartier blir orepresenterade i utskotten, kan enligt vårmening lösas genom att de får utse extra suppleantervilka ges rätt att anmäla särskild meningsyttring en-ligt tidigare prövad modell.När kammaren förrättat val av ledamöter ochsuppleanter i utskotten skall dessa konstitueras ochinom sig välja ordförande och vice ordförande. Praxisär att majoritetssidan tar nio ordförandeskap ochöverlämnar sju åt majoriteten medan fördelningen blirspegelvänd när det gäller vice ordföranden, dvs. Under beredningsarbetet har detframkommit att partierna till vänster vill införa en nyordning med andre vice ordförande i fyra utskott.Detta används för att säkerställa att även Socialde-mokraterna blir företrädda i de utskottspresidier därVänsterpartiet är representerat.Vi är medvetna om att såsom riksdagsordningenär skriven kan en majoritet bestämma i frågor somgäller fördelningen av alla presidieposter liksomantalet vice ordförande i utskott. Vad som gjort attpraxis kunnat upprätthållas har varit vetskapenom att man vid ändrat majoritetsförhållande kan blibehandlad - dvs. misshandlad - på motsvarande sätt.Vi moderater beklagar starkt det nu planeradebrottet mot praxis vad avser antalet vice ordförande-poster och deras fördelning. Att utan föregåendegrundliga överväganden inrätta fyra nya poster somandre vice ordförande - inte för att t.ex. arbetsbelast-ningen motiverar det utan för att tillförsäkra ett visstparti representation i alla utskottspresidier - är prin-cipvidrigt. Den moderata riksdagsgruppen vill pådetta sätt markera och registrera sin skarpa protest.Överläggningen var härmed avslutad.Företogs val av 17 ledamöter i utskotten.De av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkändes av kammaren, var-vid följande personer, vilkas namn här i angiven ord-ning upptagits på respektive listor, befanns valda tillledamöter ikonstitutionsutskottetGöran ()Per ()()()()()()()()()()()von der Esch (kd)()Per ()()()finansutskottetJan ()()()()()()()()()()()()Per ()()()()()skatteutskottetArne Kjörnsberg (s)()()()Per ()()()Per ()()()()()()de ()()()()justitieutskottetLars-Erik ()()()()()()(m)()()()()()()()()(c)()lagutskottetMarianne ()()()()()()(m)()()()()()()()()()()utrikesutskottetViola Furubjelke (s)()()()()()()()()()()()()()()()()försvarsutskottetTone Tingsgård (s)()()()()()()()()()()()()()()()()socialförsäkringsutskottetBerit Andnor (s)()()()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()()()()()socialutskottetSusanne ()()()()()()()()()()Elisebeht ()()()()()()()kulturutskottetÅke ()()()()(v)()()()()()()()()()()()()utbildningsutskottetJan ()()()()()()()()()()()()()Per ()()()()trafikutskottetMonica ()()()()()()Tom ()()()()()()Skånberg (kd)()()()()miljö- och jordbruksutskottetSinikka ()()()()()()()()()()()()()()()()(fpnäringsutskottetBarbro ()Per ()()()()()()()()()()()()()()()()arbetsmarknadsutskottetJohnny ()()()()()()()()()()()()()()()()()bostadsutskottetLennart ()()()()()()()()()()()()()()()()()3 § Val av suppleanter i utskottenFöretogs val av 17 suppleanter i utskotten.Sedan de av avlämnade gemen-samma listorna godkänts av kammaren befanns föl-jande personer, vilkas namn här i angiven ordningupptagits på respektive listor, valda till suppleanter ikonstitutionsutskottetKent ()()()Elisebeht ()()()()()()()()()()()()()()finansutskottetKjell ()()()()()()()()Per ()()()()()()()()()skatteutskottetLars U ()()Per ()()()()()()()()()()()()()()()justitieutskottetGöran ()()()()()()()()()()()()()()()()()lagutskottetRaimo ()()Per ()()()()()()de ()()()Per ()()()()()()utrikesutskottetAgneta ()()()()()()()()()()()()()()()()()försvarsutskottetLaila ()()()()(v)()()()()()()()()()()()()socialförsäkringsutskottetMona ()()()()()()()()()()()()()()()()()socialutskottetCatherine ()()()()()()()()()()()()()()()(c)()kulturutskottetBirgitta ()()()()()()()()()()()()()()Per ()()()utbildningsutskottetNalin ()()()()()()()()()()()()()()()()()trafikutskottetClaes-Göran ()()()()()()()()()()()()()()()()()miljö- och jordbruksutskottetMichael ()()()()()()()()()()()()()()()()()näringsutskottetAnne ()()()()()()()()()()()()()()()()()arbetsmarknadsutskottetAnders ()()()()()()()()()()()Carlinge Wisberg (v)()()()()()bostadsutskottetCarina ()()()()()()()()()()()()Skånberg (kd)()Per ()()()4 § Val av ledamöter och suppleanter i EU-nämndenFöretogs val av 17 ledamöter och 17 suppleanter iEU-nämnden.Sedan de av avlämnade gemen-samma listorna godkänts av kammaren befanns föl-jande personer, vilkas namn i här angiven ordningupptagits på respektive listor, valda till ledamöterrespektive suppleanter i EU-nämnden.ledamöterSören Lekberg (s)()()()()()()()()()()()()Per ()()()()suppleanterSonja ()()()()()()()()()()()()()Per ()()()()5 § Val av ledamöter och suppleanter i riksda-gens förvaltningsstyrelseFöretogs val av åtta ledamöter och åtta supple-anter i förvaltningsstyrelse.Sedan de av avlämnade gemen-samma listorna godkänts av kammaren befanns föl-jande personer, vilkas namn i här angiven ordningupptagits på respektive listor, valda till ledamöterrespektive suppleanter i förvaltningssty-relse:ledamöterMats ()()()()()()()()suppleanterAnita ()Per ()()()()()()()6 § Kallelse till konstituerande sammanträ-denTalmannen kallade samtliga utskott till konstitue-rande sammanträde denna dag i respektiveutskotts sammanträdesrum.Talmannen kallade till konstitue-rande sammanträde onsdagen den 14 oktoberkl. 13.00.7 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 5, 6 och 7 oktober.8 § Ledighet m.m.Talmannen meddelade att () an-sökt om föräldraledighet 1998.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen meddelade att () skulle tjänstgöra som ersättare förKarin Pilsäter.9 § Återkallelse av motionTalmannen meddelade att () iskrivelse återkallat den av honomväckta motionen 1997/98:L29 med anledning avprop. 1997/98:166 Ny associationsrätt för bankaktie-bolag m.m.Talmannen meddelade att hon avskrivit dennamotion.Skrivelsen lades till handlingarna.10 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Vice statsminister , finansmi-nister , statsrådet , statsrå-det , statsrådet ,statsrådet samt statsrådet § Meddelande om plan för kammarenssammanträden hösten 1998Talmannen meddelade att plan för kammarenssammanträden delats ut till kammarensledamöter.12 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från den Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från den Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Förslag till rådets direktiv om revidering av direktivom begränsning av utsläpp till luften av vissa för-oreningar från stora förbränningsanläggningarKOM (98) 415AjourneringKammaren beslutade på förslag av talmannenkl. 10.15 att ajournera förhandlingarna till kl. 13.00då debatten med anledning av budgetpropositionenskulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.00.13 § Debatt med anledning av budgetproposi-tionenAnf. 3 Finansminister ():Fru talman! Ingen torde ha undgått den betydandeinternationella finansiella turbulensen under senaretid. Allvarliga kriser förekommer i , i Japanoch flera andra och även i Latiname-rika. En sak är klar: De länder som har instabila ochhandlingsförlamade regeringar drabbas hårdare änandra. Därför är det utomordentligt viktigt att denbudgetproposition som presenteras är en fruktav ett samarbete mellan tre partier som tillsammanshar en klar majoritet i : Socialdemokraterna,berör fem områden: ekonomi, syssel-sättning, rättvisa, jämställdhet och miljö. Andra om-råden, som Europapolitiken och säkerhetspolitiken,omfattas däremot inte av samarbetet.Samarbetet vilar på att respekt visas för tidigareöverenskommelser. Hit hör uppgörelserna om pen-sionsreformen, ökade självständighetoch försvarspolitiken. De uppgörelserna ligger fast.Samarbetet visar att det finns en bred uppslutningkring en stabil ekonomisk politik. Budgetmålen ligger fast - utom för , däröverskottsmålet skärps. Politiken inriktad på prissta-bilitet ligger också fast. Det är en politik för ökadsysselsättning, ökad rättvisa, förbättrad jämställdhetoch förbättrad miljö. Det är en politik som är bra förSverige.Regeringen har tidigare formulerat ett mål sominnebär att den öppna arbetslösheten skall nedbringastill . I takt med att vi närmar oss det åretoch arbetslösheten faller finns det skäl att höja ambi-tionen och förlänga tidsperspektivet. Regeringenföreslår därför att ett kompletterande mål för syssel-sättningen fastställs. Andelen sysselsatta av befolk-ningen skall öka från år1997 till . Därigenom minskar behovetav sociala ersättningar. Det motsvarar ungefär375 000 nya arbetstillfällen netto , eller igenomsnitt närmare 55 000 nya arbetstillfällen per år.I fredags presenterade SCB sysselsättningen iseptember. Årstakten på sysselsättningsökningen vardå 69 000 personer. Det visar att det nya målet ärmöjligt att nå.I budgetpropositionen föreslås ökade resurser tillskolan, vården och omsorgen genom successiva höj-ningar av statsbidragen 1999, 2000 och 2001 samtgenom att de som betalas i statlig skatt under1999 i stället överförs till den kommunala sektorn.Förutom att dessa resurser medger förbättrad kvalitetoch ökad standard inom skolan, vården och omsorgenmöjliggör de också en förbättrad sysselsättning.I budgeten föreslås en rad åtgärder för att ökarättvisan i . Pensionärernas ekonomi förstärksmed 1999. De förvärvsarbetandesekonomi förstärks genom en tillfällig skattereduktionsom främst gynnar låginkomsttagarna. Fastighets-skatten för hyresbostäder sänks tillfälligt 1999. Barn-och studiebidragen höjs i två etapper: och2001. Insatser görs för att förbättra situationen för dehemlösa. Biståndet höjs successivt 1999, 2000 och2001.I budgeten föreslås en rad åtgärder för att Sverigeskall behålla och förstärka sin position som världensmest jämställda land. Jämställdhetsombudsmannentillförs ökade resurser. fårmedel bl.a. för att förbättra lönestatistiken och meto-derna för jämställdhetsbokslut. Utredningen om jäm-ställdhetslagen får i uppdrag att analysera frågor somrör arbetsvärdering. De statliga myndigheterna får iuppdrag att arbeta mera aktivt med jämställdhetsfrå-gor, inklusive lönefrågor.Dessutom föreslår regeringen en rad åtgärder somgynnar miljön. Ytterligare resurser tillförs för attkunna förvärva värdefulla skogsområden. Mera resur-ser tillförs även för naturvårdsavtal och biotopskydd iskog. Särskilda medel anvisas för marksanering. Delokala investeringsprogrammen vidgas till att ävenomfatta stöd för allergisanering. fåri uppdrag att i samverkan med Forskningsrådsnämn-den göra en samlad bedömning av miljöforskningen.Fru talman! Ett centralt område i en framtidsin-riktad politik är Europapolitiken. Medlemskapet iEuropeiska unionen ger möjligheter att verkaför ett präglat av demokrati, jämställdhet,solidaritet och öppenhet. Samarbetet gagnar vårt landoch ger oss goda möjligheter till inflytande.Regeringen avser att bedriva en aktiv och framåt-syftande EU-politik som kan bidra till att lösa gemen-samma problem och forma framtid. Vi skalläven i fortsättningen verka för en inriktning av denekonomiska politiken i EU som gynnar sysselsättningoch välfärd, stärker konkurrenskraften och utvecklarfrihandeln. Kampen mot arbetslösheten skall även ifortsättningen stå i centrum för en aktiv svensk Euro-papolitik. De politiska förutsättningarna för gemen-samma insatser är bättre än någonsin tidigare.Under de närmaste åren står EU inför stora, ja,omvälvande förändringar. Medlemskap för länder iCentral- och , som förbereder sitt inträdei unionen, innebär en historisk möjlighet att tryggafred, demokrati och välfärd i det nya somväxer fram. Som EU-medlem kommer attarbeta för att den ekonomiska och monetära unionenblir framgångsrik. Att så blir fallet ligger också i vårteget intresse. För att bevara vår handlingsfrihet skallvi även i fortsättningen uppfylla de ekonomiska vill-koren för fullt deltagande.För att öka kunskapen och stimulera en bred de-batt om den ekonomiska och monetära unionen på-börjas ett vittomfattande och opartiskt informations-och folkbildningsarbete. Ett beslut om svenskt delta-gande skall underställas det svenska folket för pröv-ning i val eller i folkomröstning.Ett annat centralt område i en framtidsinriktadpolitik är utbildning och forskning. Utbildning ärnyckeln till långsiktig tillväxt och ökad sysselsätt-ning. Den är avgörande för individers möjligheter tillett rikt liv både i och utanför arbetslivet, som med-borgare och konsument.En utbildning på gymnasienivå är oftast ettminimikrav på arbetsmarknaden. För att motverka attkvinnor och män slås ut till följd av för låg utbildninghar vi i genomfört en bredsatsning på utbildning i vuxen ålder. Detta sker både iform av reguljär utbildning, , och iform av den mera yrkesinriktade arbetsmarknadsut-bildningen.Hela skall ta steget in medkunskap och kompetens. Antalet studenter inom ci-vilingenjörs-, högskoleingenjörs- samt naturvetarut-bildningen kommer särskilt att öka. Genom att demindre och medelstora högskolorna byggs ut ochförstärks med fasta forskningsresurser blir de alltstarkare krafter även för den regionala utvecklingen.Sverige skall vara en ledande forskningsnation.Universitet och högskolor skall ges goda förutsätt-ningar att också fortsättningsvis göra till enledande forskningsnation. Forskningen har inte baraett värde i sig. Forskning och högre utbildning hörsamman. En utbyggnad av forskningsresurserna ska-par också möjligheter att långsiktigt säkerställa kva-litet i utbildningen.Ett tredje centralt område i en framtidsinriktadpolitik är företagandet. skall vara ett landsom kännetecknas av ett gott och stabilt företagskli-mat, både för små och för stora företag. Skatternaskall vara utformade så att företagande och expansiongynnas. Småföretagsperspektivet måste än mer sättasi fokus. Reglerna skall förenklas.Fru talman! Med den starkare grund som har lagtsför svensk ekonomi genom budgetsaneringen ochlåginflationspolitiken skapas större utrymme förframtidssatsningar på en rad områden. om att verka för en uthålligt hög ekonomisktillväxt, en stigande sysselsättning, en förstärkt gene-rell välfärd, en bättre utbildning och en fortsatt ut-veckling mot ekologisk hållbarhet.Ett viktigt led i en framtidsinriktad politik är att seöver skattesystemet. Regeringen kommer därför inomkort att inbjuda partier till överläggningarom skattepolitikens framtida inriktning. Min utgångs-punkt är att skattesystemet skall vara enkelt och lik-formigt, med låga skattesatser och breda skattebaser.Det är något som jag hoppas att alla partier kan ställaupp bakom.Sverige blir starkare av samarbete, inte av splitt-ring. Låt oss tillsammans visa det under mandatperio-den. när vi har en bred uppgörelse om 1999 årsbudgetproposition är det också viktigt att den fortsattabehandlingen sker i enlighet med förslaget.Jag överlämnar nu budgetpropositionen i all dessglans och härlighet till för fortsatt hante-ring.(Applåder)Anf. 4 BO ():Fru talman! Regeringens budgetförslag präglas avdet förgångna. Det ger inte lösningarna på dagensproblem, och det svarar inte mot framtidens krav.Budgeten kan också sägas vara dubbelt världs-frånvänd. Regeringen noterar den internationellafinansoron, men räknar inte med att den påverkarSveriges utveckling mer än marginellt och redovisaringa åtgärder för att lindra effekterna om det skullebli annorlunda.Jag måste säga att jag känner mig ganska bekym-rad, därför att ingen riktigt kan se var det somhänder i världen slutar. Vi vet inte riktigt hur banker-nas och finansinstitutens balansräkningar ser ut. Viupplevde själva i situationen efter 80-taletmed de svåra problem som kom. Då diskuterade manockså vändpunkter. Då underskattade man ocksåsvårigheter. Jag hoppas att det inte blir som dengången. Men vi måste ha beredskap. Vi kan inteöverinteckna en positiv, alltför rosenröd bedömning.Och det tar man inte hänsyn till i sin bedömning avden ekonomiska utvecklingen.Man gör också en annan bedömning som oroarmig. För att få budgetens optimistiska antaganden attgå samman gör man bedömningen att hushållssparan-det, jämfört med vad man trodde , kommer attbli väsentligt mindre, i princip noll. Det är en drama-tisk omvärdering av hushållens sparbenägenhet. Ock-så detta var ett av misstagen som den dåvarande soci-aldemokratiska regeringen gjorde i slutet av 80-taletoch , när man talade omden vändpunkt som aldrig kom, i vart fall inte förrän1993.Men hur kan vi veta att hushållen inte allsskall spara eller ? Hur ser konjunk-turläget i ut om det skulle visa sig att de ock-så påverkas av oron och dessutom sparar för att skaf-fa sig den buffert som åtminstone vi moderateregentligen tycker att man skall ha? Vi kan inte ha enekonomi i som bygger på att hushållen inteskall kunna spara. Här finns stora osäkerheter, som vialla borde vara bekymrade för.Vad skall man göra för att kunna hantera den situ-ationen? Man skall naturligtvis försöka att öka stabi-liteten, gå från den instabilitet som ensamt ivärldssamfundet drabbas av, eftersom vi inte har valtatt gå med i det europeiska valutasamarbetet. Att varaen del av det europeiska valutasamarbetet ger oss enstörre stabilitet. Det är en ingrediens i en politik somgör det lättare att klara den här typen av turbulens.Än viktigare blir det också att genomföra destrukturförändringar i svensk ekonomis sätt att funge-ra som har varit önskvärda . Det är denena delen av att vara världsfrånvänd. Den andra är attregeringen inte heller inriktar politiken på att ta tillvara de möjligheter till en god utveckling som denallt snabbare internationella integrationen långsiktigtger. I stället strävar man efter att i det längsta bevaraden socialdemokratiska samhällsmodellen, som fak-tiskt håller på att haverera.Utgångspunkten för budgeten tycks således varaatt vi lever i den bästa av världar, där hög tillväxt ären självklarhet, där de nya jobben växer fram av sigsjälva och där viktiga gemensamma uppgifter, somexempelvis vården, fungerar bra, med samma organi-sation som har lett till att , trots världenshögsta skatter, fått se växande vårdköer. Men så ärdet inte.Långsiktigt hög och stabil tillväxt, grunden förvälstånd och trygghet, uppnås genom att fler arbetaroch genom att arbetet får ett allt större kunskapsinne-håll, att produktiviteten ökar. För att lägga grundentill en sådan utveckling räcker det inte med en till-växtminister och hurtfriska uttalanden. Det krävs entillväxtpolitik och konkreta åtgärder. Men en sådanpolitik har inte regeringen. Man skriver själv i finans-planen att arbetsmarknad och lönebildning skall fun-gera väl. Men det finns inga förslag, inte , inte förett år sedan, inte sedan.Man talar återigen om minskat krångel, men detenda konkreta som finns i budgetförslaget är att manavvisar förslag om att det skulle blienklare att få F-skattesedel, enklare att bli företagare.Det konkreta förslaget avvisades.Man talar om förslag i vårpropositionen nästa årför att stärka möjligheterna till en ökad sysselsättning.Men om det nu finns sådana tankar, varför skall för-slagen vänta?Vi hade en sommarsession i 1996 närarbetslösheten var hög, liksom den är. Dåskulle det komma förslag. De kom aldrig. Det händeingenting.Björn , vår nye superminister, sägs det,är i uttalanden positiv till de moderata förslagen omsänkt skatt på arbete och slopad dubbelbeskattning.Men avvisar samarbetspartnern , liksom i valrörelsen, sådanaåtgärder. Vilken linje gäller egentligen? Det skullevara intressant att höra och klara ut det. Vad är det som gäller? Är detBjörn , ministern, eller ,partnern, som skall avgöra? Blir det någon politik?Hur ser den ut?Svaret är tyvärr ganska enkelt. Den försvagadesocialdemokratiska regeringen kommer inte att förmåatt lägga om politiken. Det är naturligtvis därför manockså försöker dölja att massarbetslösheten perma-nentas. Även med regeringens optimistiska antagan-den kommer den totala arbetslösheten alla år t.o.m. år2001 att ligga enligt regeringens egnabedömningar. Den totala arbetslösheten kommeralltså att ligga alla överblickbara år, ävennär man tar hänsyn till att man vidtar arbetsmark-nadspolitiskt motiverade utbildningsåtgärder.Genom fokuseringen på att minska den öppna ar-betslösheten med dessa åtgärder håller redan flaskhal-sar på att uppstå på arbetsmarknaden på grund av attden är stel och alltför reglerad. Detta i sintur riskerar naturligtvis att leda till att lönebildningenslår igenom och att vi kommer tillbaka till de problemsom vi borde ha lämnat bakom oss. Det beror på attregeringen under dessa år inte har vidtagit åtgärder,inte heller nu aviserar några åtgärder och sannoliktheller inte med sina vänsterpartner kan få förutsätt-ningar att vidta sådana åtgärder.En annan viktig förutsättning för en god ekono-misk utveckling är långsiktigt stabila statsfinanser.Det är därför oroande hur regeringen urholkar dennya budgetprocessen. Den budgeteringsmarginal somvi moderater tycker är alldeles för stor var och är inteavsedd att ge utrymme för att man, om inkomsternaväxer snabbare än man har tänkt sig, skall kunna ökautgifterna i motsvarande mån. Det har blivit så. Denbudgeteringsmarginal som sattes till 18 mil-jarder är nu bara 1 miljard. Nästan 17 miljarder hartagits i anspråk. marginal var ursprungligen22 miljarder. Kvar är litet drygt 3 miljarder. Restenhar tagits i anspråk. Marginalen för var ur-sprungligen 20 miljarder, och den är nu knappt 7miljarder. minskade budgeteringsmar-ginalen för från 27 till 20 miljarder.Det är inte så budgetprocessen är tänkt att funge-ra. Man kan möjligtvis klara det kortsiktigt när in-komsterna kommer snabbare än beräknat. Men närdet vänder går det inte att leva på brott mot budget-processen. Det är djupt oroande. Det är alldeles bort-sett från att man inte heller tar hänsyn till t.ex. kost-naderna för den förtida miljöförstörande avveckling-en av Barsebäck.En hög skattekvot bibehålls. En stor utgiftskvot ärkvar. Bara under detta år har beslut fattats om nyaåtaganden på . 24 miljarder ärökade offentliga utgifter, och 4 miljarder är skatte-sänkningar. Det rör sig liksom tidigare framför alltom utgiftsökningar.Fru talman! Budgeten innebär också att barnfa-miljerna har blivit blåsta. Det var mycket tal i valrö-relsen om att barnfamiljerna är utsatta. Så är det. Meningenting händer om ekonomin skall tillåtaen höjning av barnbidragen och meden hundralapp vartdera året. Det blir inget förslag omenhetstaxa. Det blir i stället fortsatt bidragsberoende.Den lilla skattesänkningen som motsvarar ungefärhälften av den höjning av egenavgiften som genom-förs är tillfällig. Den höjer dessutom marginalef-fekterna. Debatten i valrörelsen gällde att minskamarginaleffekterna. Fram-och-tillbaka-politik ellertvärtompolitik.Också en tillfällig sänkning av fastighetsskattengenomförs. Vi tycker att det skall vara permanentasänkningar av fastighetsskatten, inte bara för flerfa-miljshusen utan också för villorna. Vi vill slopa fas-tighetsskatten.