prot · GL0967 · 1998-02-13 00:00:00 — Dessa politiskt förorsakade konkur-rensnackdelar har utomordentligt stor betydelse.Om vi tittar på sysselsättning, produktion och ex-port är det intressant att konstatera att , trotsdessa konkurrensnackdelar, lyckats öka livsmedelsex-porten från 9 miljarder till 14 ½ miljarder kronorunder de få år har varit medlem i EU. Jagtycker att det för att vi har en utvecklingspo-tential här, om vi hanterar dessa frågor på rätt sätt.Som statsrådet mycket väl känner till är de areellanäringarna faktiskt den viktigaste basen för utveck-lingen på landsbygden. Om vi inte ger de areellanäringarna vettiga möjligheter att verka, innebär detatt det blir väldigt svårt att upprätthålla service ochannat inom ramen för den ambition som vi har när detgäller landsbygden och landsbygdsutvecklingen.Det är alldeles klart att situationen för Sveri-ges bönder är fullständigt ohållbar utifrån den konkur-renssituation som råder. Låt oss titta på en del fakto-rer. Vi kan ta dieselskatten som exempel. Det är2,i skatter och avgifter på svensk diesel. I Dan-mark och har man inte någon sådan kostnad.Det finns också en rad andra liknande faktorer, t.ex.skatten på handelsgödsel, som också slår hårt mot detsvenska jordbruket i det här sammanhanget.Jag tycker att det finns skäl att mycket snabbt age-ra i den här frågan. Därför är jag bekymrad över stats-rådets svar. Både primärproduktionen och livsmedels-industrin är viktiga näringar. Man har t.o.m. sagt attsvenskt jordbruk är en framtidsnäring. Men det äromöjligt för svenska bönder att konkurrera med kol-legerna ute i när man har en så stor och tungpolitisk kostnadsryggsäck att bära som man har i dag.Man har 1-1 ½ miljarder kronor i kostnader somkonkurrenterna inte har. vet vi att drifts-överskottet i svenskt jordbruk pendlar mellan 2 ½ och3 ½ miljarder kronor i runda tal, om vi ser på de årsom vi har varit medlemmar i . Om vi tittar på deproportionella talen är det alldeles uppenbart att visnabbt måste göra någonting åt konkurrenssituationenför de svenska bönderna, i annat fall kan vi inte räknamed att jordbruk och livsmedelsindustri blir en fram-tidsnäring.Det är därför jag vill fråga: Tror näringsministernpå uppgifterna i utredningen? Det är egentligen denviktigaste utgångspunkten för den här diskussionen.Anser näringsministern att uppgifterna om att svensktjordbruk har en mycket betungande konkurrensnack-del i förhållande till kollegerna i övriga ärriktiga?Anf. 19 ():Fru talman! anser att livsmedelssek-torn, med såväl jordbruk, industri som forskning, ären framtidsnäring. Den är viktig för landsbygden, menden är också viktig för stadsbygden. Den här sektornger oss mat, jobb, bioenergi osv. Jordbrukets konkur-renskraft måste stärkas mot omvärlden, främst motvåra grannländer och men ocksåmot övriga . Det gäller såväl åtgärder på skat-teområdet som åtgärder för att utveckla forskning ochutveckling samt export. anser att deförslag som finns i den utredning som gjorts av Gun-nar är bra utgångspunkter i det arbetet.Låt mig också säga att det är mycket bra att denhär utredningen har gjorts och att man har tagit etthelhetsgrepp på livsmedelssektorn och inte bara tittatpå vissa delar.Utredaren skriver bl.a. om det som statsrådet togupp i sitt svar angående finansieringsfrågorna. Utre-daren skriver på s. 25 att förslagen innebär en ambi-tionshöjning. Att omfördela inom exakt de budgetme-del som berör livsmedelssektorn tenderar att bli kon-traproduktivt. Därför måste man tillföra resurser.Utredningen beräknar också att huvuddelen av deminskade skatteintäkterna eller ökade utgifternakommer att investeras i material, utrustning och kun-nande. Detta kommer i sin tur att ge samhälletintäkter eller kostnadsminskningar till ett betydligthögre belopp än de statliga satsningar som föreslås bligenomförda.Jag anser att regeringen och många andra måsteställa sig frågan vad som händer om man inte stärkerdet svenska jordbrukets och livsmedelsindustrinskonkurrenskraft. Vad händer med produktionen av degoda livsmedlen, sysselsättningen osv.? För Center-partiet är det självklart att konkurrenskraften måstestärkas.I övrigt noterar jag i statsrådets svar att en del avGunnar Björks förslag kan komma att redovisas i denregionalpolitiska propositionen. Det tycker jag ärpositivt. Det är viktigt att så sker. Livsmedelssektornskonkurrenskraft måste stärkas. Låt oss se till att detblir så!Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först säga något om GunnarBjörks utredning, som jag själv har tillsatt. Jag tyckeratt det är väldigt viktigt att se primärproduktionentillsammans med livsmedelsindustrin och livsmedels-industrins utveckling, dvs. investeringarna i primär-produktion kopplat till investeringarna i forskning ochutveckling kopplat till marknadsinsatser ute i Europaoch världen. Därför tyckte jag att det var mycketviktigt att detta gjordes. Regeringen har också settdetta som en viktig fråga. Detta är en stor industriellnäring. Det handlar inte bara om att jordbruket är del av vårt näringsliv, utan också om att livsme-delsindustrin i sig är en av våra största industrigrenar.Vi är oerhört intresserade av att få en bra utvecklinghär.Jag hade kanske hoppats att utredningen ocksåskulle redovisa på vilket sätt deras förslag skullebetalas. Det är naturligtvis viktigt för mig och för helaregeringen att vi alltid kan betala de saker vi föreslår.Det har man inte gjort i utredningen, och det är enbrist. Då är frågan hur vi skall hantera det.Frågan om skatterna är ju den stora frågan i peng-ar räknat. Den förs till energiskatteöversynen. Det ärett snabbt besked. Ni får alltså ett besked redan nu omatt frågorna om energiskatten när det gäller jordbruketförs över till den pågående översynen av energiskat-terna. Jag tycker att det är snabbt agerat.Den andra frågan handlar om forskning och ut-veckling respektive marknad, som är det tredje områ-det. Dessa frågor skall ut på remiss. Vi måste komp-lettera remissunderlaget eftersom vi har den bestämdaprincipen i regeringen att alla förslag som vi skickarut på remiss skall vara finansierade. Det är slut medluftslotten. Det arbetet pågår nu i Näringsdepartemen-tet och . Det gäller att hitta för-slag som kan ställas mot insatserna inom forsknings-och marknadsområdena. En del av detta kan kanskekomma att brytas ut i vår regionalpolitiska utredningeller i anslutning till det anslag på somregeringen disponerar för särskilda regionala sats-ningar under våren.Jag vill betona att det här är ett viktigt område ochdet måste skötas på ett ansvarsfullt sätt.När jag lyssnar på får jag ett intryckav att röstade ja till medlemskapet i EUpå grund av EU:s jordbrukspolitik. Jag röstade ja trotsEU:s jordbrukspolitik. Det är ju väldigt stora subven-tioner till just denna näring i förhållande till hur andranäringar behandlas i . I har vi intesysslat med den typen av stora subventioner. den här utredningen. Det intressanta är att när detgäller just den här näringen är en varmanhängare av stora subventioner. Han för en ganskafrän debatt med mig om andra näringar, men så fortdet närmar sig hans egen valkrets ökar intresset försubventioner. Jag tycker att det är en intressant iaktta-gelse. Intresset ljuger aldrig, inte heller för vill jag understryka det jag harsagt tidigare, nämligen att det här är ett viktigt för-slag. Vi kommer att behandla det seriöst.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för det erkännan-det. går ju EU:s subventioner inte bara till . Detta att intresset aldrig ljuger torde gällamig, men det gäller väl också statsrådet. Och blirjag litet bekymrad. Jag tycker nämligen att statsrådetverkar ganska ointresserad av helhetsbilden när detgäller det svenska jordbrukets situation, och då är detallvarligt för den näringen.Vi röstade ja till EU utifrån ett helhetsperspektiv.Jag röstade ja utifrån andra värderingar, men ocksåutifrån jordbruket, för att svenskt jordbruk skulle fåsamma konkurrensfördelar som övriga bönder. Det ärviktigt.Statsrådet vet ju att EU:s subventioner inte är tillför bönder utan EU:s subventioner liggerinom ramen för CAP-systemet, det system som bådejag och vill reformera med mål-sättning att också bringa ned subventionerna.Men om vi skall ha möjlighet att bringa ned sub-ventionerna för svenska bönder inom EU kan intesvenska bönder ha en ryggsäck av politiska kostnadersom motsvarar av driftöverskottet på svensktjordbruk. Där går och min upp-fattning isär när det gäller synen på det svenska jord-bruket. Det oroar mig.Om vi inte ser till att primärproduktionen klararsig i konkurrensen rasar även livsmedelsindustrinihop i , och det är också en viktig näring. OmSveriges bönder på grund av konkurrensnackdelartvingas lägga ned primärproduktionen kan vi interäkna med att vi skall importera djurkroppar för attsedan få dem förädlade i svensk livsmedelsindustri.Då faller också livsmedelsindustrin. Det är det allvar-liga i det här sammanhanget. Jag tycker att det verkarsom om statsrådet inte tar den här allvarliga situatio-nen på allvar.Så till kostnaderna och påståendet att de här änd-ringarna är kostnadskrävande. Jag håller med om attom vi utgår från budgeten är det kostnader. Men omvi utgår från den nationella situationen kan man frågasig vad som är kostnad och vad som är intäktoch förtjänst. Om vi i riksdag beslutar omsådana kostnader på jordbruk och svenskt näringslivatt vi måste lägga ned näringar är det mycket dyrabeslut vi fattar i . Vi kan ju inte hantera helanäringslivet på samma sätt. Då skulle vi över huvudtaget inte klara välfärden i Sverige.Därför skulle jag vilja fråga ministern: det inteangeläget utifrån de fakta som kommer fram i denBjörkska utredningen att regeringen utifrån ett hel-hetsgrepp hanterar situationen för svenskt jordbruk?På investeringssidan är det allvarligt. När detgäller åldersstrukturen är det också allvarligt. Nuhänvisar statsrådet till den ena utredningen efter denandra. Är det inte angeläget att få ett helhetsgreppöver situationen, så att vi verkligen får till stånd riktigkonkurrensneutralitet när det gäller bönderkontra EU? Det är ju det som är det angelägna i dethär sammanhanget.Jag tycker att det är litet märkligt att man inteskickar ut utredningen på remiss sådan som den är.Det är ju ändå det brukliga. skall man först pådepartementet korrigera utredningen innan den går påremiss. Jag skulle önska att utredningen omgående fårgå på remiss till viktiga remissinstanser så att man fårdiskutera konsistensen i denna viktiga utredning.Till sist vill jag upprepa min fråga: Anser statsrå-det att den slutsats som har kommit fram till isin utredning är riktig när det gäller konkurrenssitua-tionen?Anf. 22 ():Fru talman! Jag vill slå fast att vi måste stärkajordbrukets konkurrenskraft i förhållande till de andraEU-länderna. Det är viktigt. Skillnaden syns tydligt iBjörks utredning, som näringsministern har tillsatt.Det har jag berömt näringsministern för. Det var braatt den tillsattes och att man fick se hur situationen serut. Det är viktigt att utredningen går ut på remiss ochatt de förslag som har snabbt kan genomföras.Avslutningsvis en liten reflexion över EU ochjordbruket. Jag röstade ja till EU-medlemskapet avtvå viktiga skäl. Det ena var fredsperspektivet, samar-betet generellt i - att knyta oss samman. Detandra var faktiskt jordbruket. Jag såg utvecklings-möjligheter för den svenska livsmedelssektorn, helaindustrin, jordbruket och näringen. Vi har en godproduktion. Vi är det enda landet i som harsalmonellafria livsmedel. Vi har goda möjligheter attutveckla jordbruksnäringen gentemot . Dettyckte jag var ett skäl att rösta för medlemskap.Fru talman! Jag känner också till krångligheternaoch byråkratin, och det tycker inte jag är bra vadgäller jordbruket. Men möjligheten att ta till vara deneuropeiska marknaden för att utveckla hela Sverigeslivsmedelssektor tycker jag är positiv.Anf. 23 Näringsminister ():Fru talman! Till vill jag säga att fö-retagsstödets omfattning är mycket mindre här än istora delar av . Vi och har detminsta företagsstödet i EU. Tycker attvi skall föra samma resonemang när det gäller annatföretagsstöd? Tycker han att det bör höjas till sammanivå som i andra länder? Eller gäller det bara inomjordbrukets område? Det tycker jag faktiskt är enviktig fråga att få svar på. Det är den första synpunk-ten.Så till den andra synpunkten. säger:Det här är inga problem, genomför det här . Hananvänder inte orden dynamiska effekter, men hanmenar det. Om vi sänker skatterna ökar produktionenoch allting växer av sig självt, och så ordnar sig fi-nansieringen.Det är ju en metod som har prövat.Men man kan väl inte direkt beteckna den som fram-gångsrik. Det är t.o.m. så att en socialdemokratiskregering har prövat det i samband med den storaskatteomläggningen , och jag trorinte att det var så där väldigt framgångsrikt, GöteJonsson. Så där skiljer vi oss åt, och jag. Jaghör till den mer gammaldags kamerala avdelningen,som säger att om man sänker en skatt med en kronamåste man hitta en ny intäkt eller göra sig av med enkostnad. Därför menar jag att man inte kan göra somGöte säger. Man kan faktiskt inte bara ta bortskatten och tro att det fixar sig.Jag anser att skall det här förslaget gå ut på remissså skall det finnas en finansiering. sägeratt det är brukligt att skicka ut remisser rätt ut. Detkanske är brukligt i den värld som rörsig i. Men det är inte brukligt i vår regering. En re-miss skall skickas ut och vara finansierad, det vill jagsäga.Jag kan gärna hålla med när det gäl-ler det svenska jordbruket. Det var också därför jagtillsatte den här utredningen. Jag tror nämligen att detsvenska jordbruket, som ligger långt framme när detgäller miljöfrågan, har en fördel i det långsiktigaperspektivet när det gäller att satsa på det ekologisktuthålliga, på en bra miljöpolitik som ger konkurrens-fördelar för den svenska livsmedelsindustrin när dengår ut på export. I den meningen är EU-medlemskapeten fördel för det svenska jordbruket.Men jag röstade inte ja till medlemskapet på grundav EU:s jordbrukspolitik. Det gjorde jag definitivtinte, och jag hoppas att det finns några fler i Sverigesom resonerade som jag. Jag är ganska säker på attdet var rätt många som resonerade som jag.Anf. 24 ():Fru talman! börjar jag känna igen näringsmi-nistern. Jag tycker att det är bra att vi inte har en mas-sa företagssubventioner i . Det skall varkenSundström eller jag arbeta för, och det gör vi inteheller.Men skatter på en näring är ju inte subventioner.Det är detta som gör mig bekymrad, och det är nu jagkänner igen . Om man sänker de skattersom den socialdemokratiska regeringen har lagt påsvenskt näringsliv så är det, säger , det-samma som att man ger subventioner till näringslivet.Om vi hade skatt på det svenska näringsli-vet och denna skatt sänktes till , skulle det enligtAnders resonemang innebära att vi heltplötsligt subventionerade svenskt näringsliv till 50 %.Detta är ju, , ett fullständigt olo-giskt resonemang.Vad vi nu diskuterar är ju inte ökade subventionertill svenskt jordbruk. Vad jag sade var att om vi överhuvud taget inom EU skall kunna sänka subventionertill jordbruket, måste vi se till att slopa politiska kost-nader för det svenska jordbruket. Jag hoppas attSundström går hem och tänker över den situationen.Det är vidare inte så att jag vill subventionera ge-nom att inte finansiera sänkningar av skatter och annat- det vet . Vi har ett heltäckande budgetal-ternativ, som faktiskt ger ett bättre saldo för staten ändet som själv har presenterat. Det är såman måste resonera. Frågan är vad vi skall prioritera ibudgetarbetet för att få på fötter och kunnabevara välfärd och välstånd. Vi kan då inte lägga såhöga skatter och avgifter på viktiga näringar att vi slårihjäl dem i konkurrensen med andra länder. Så enkeltär det. Det är den enkla ekvation som gäller försvenskt jordbruks konkurrenssituation i dag.Anf. 25 Näringsminister ():Fru talman! Vi har fått höra att om en svenskbonde inte behöver betala skatt på sin traktor medandäremot en åkare som röjer snö måste betala skatt påsin traktor, är det inte fråga om en subvention. Det ärfaktiskt något helt nytt som har kommitpå - en egen fantastisk uppfinning. Det är klart att omman har olika skatter för olika näringar, får de näring-ar som befrias från skatt en subvention. Det är då intefråga om ett bidrag i form av ett företagsstöd men ettföretagsstöd i form av en subvention. Det är uppen-bart att den som plöjer i åkern då har en helt annankonkurrenssituation än den som plogar på vägen.Detta är intressant. Jag menar att det här finns ennyansskillnad, , och det var det jag syf-tade på när jag sade att intresset inte ljuger: Vissadelar av näringslivet skall ha en egen behandlingmedan andra delar skall ha en annan behandling.Tillbaka till huvudfrågan: Jag tycker att den gjor-da utredningen är ett viktigt dokument. Den belyserhela kedjan från primärjordbruket till marknadsintro-duktionen ute i och i världen. Den visar var vihar våra nackdelar och våra starka sidor. Det gäller attutnyttja våra starka sidor, och för det krävs satsningarpå marknad, forskning och utveckling. Vi skall försö-ka hitta resurser för detta.Utredningen visar att vårt jordbruk har kostnads-nackdelar i förhållande till våra konkurrentländer,framför allt vad gäller skatter. Detta måste vi hittalösningar på, men de ligger inte i de dynamiska effek-terna. Den vägen har provat, och den har förtoss in i fördärvet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Förslag från kommissionen om ändrat förslag tillrådets beslut om ett flerårigt program för främjan-de av förnybara energikällor inom gemenskapen -ALTENER-II KOM (97) 6467 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1997/98:KU17 Förvaltningen av kommunala pen-sionsmedelJustitieutskottets betänkanden1997/98:JuU8 Lägesrapport om den ekonomiskabrottsligheten1997/98:JuU9 Straffrättsliga frågorLagutskottets betänkanden1997/98:LU11 Vissa frågor om s.k. kunskaps- ochtjänsteföretag1997/98:LU13 Sjöfylleri, m.m.Kulturutskottets betänkanden1997/98:KrU3 Biblioteksfrågor, m.m.1997/98:KrU4 Musikfrågor, m.m.1997/98:KrU5 betänkande1997/98:JoU13 Rennäring m.mArbetsmarknadsutskottets betänkanden1997/98:AU6 Vissa arbetsrättsliga frågor1997/98:AU7 Statliga arbetsgivarfrågorBostadsutskottets betänkande1997/98:BoU4 Egenskapskrav på byggnader8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 13 februari1997/98:187 av () till statsministernEtik i politiken1997/98:188 av andre vice talman ()till socialministernElöverkänslighetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 17 februari.9 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 13 februari1997/98:438 av () till socialmi-nisternDen ideella föreningen /98:439 av () till näringsminis-ternSkatten på förtidspensioner1997/98:440 av tredje vice talman () till justitieministernResurserna till polisen1997/98:441 av () till näringsminis-ternSkärgårdspolitiken1997/98:442 av () till näringsminis-ternEnergipolitikenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 februari.10 § Kammaren åtskildes kl. 10.23.Förhandlingarna leddes av talmannen.