prot · GL0952 · 1998-01-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:52Tisdagen den 20 januariKl. 14.00 - 16.10Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 15, 16, 17 och18 december 1997.2 § Anmälan om kompletteringsval till för-svarsutskottetTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp under ledighet anmälthans ersättare som suppleant i för-svarsutskottet.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i försvarsutskottetMona ()3 § Ledighet, m.m.Talmannen meddelade att ()ansökt om ledighet den 23 januari-22 februari.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen meddelade att (mp) tjänstgöra som ersättare för § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Statsrådet , utrikesminister , justitieminister ,statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådetUlrika Messing.5 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-morior om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats till kammarens ledamöter:Förslag till rådets beslut om den ståndpunkt somgemenskapen skall inta i associeringsrådet beträf-fande deltagande i ett gemenskapspro-gram inom ramen för gemenskapens politik på detaudiovisuella området KOM (97) 562Förslag till och rådets fjärdemotorfordonsförsäkringsdirektiv KOM (97) 510Meddelande om de nya regionala programmen 1997-1999 inom ramen för mål 2 i gemenskapensstrukturfonder - fokusering på skapande av ar-betstillfällen KOM (97) 524Förslag till en ändring av ochrådets direktiv /33/EG om samtrafik inom tele-kommunikation i syfte att säkerställa samhällsom-fattande tjänster och samverkan genom tillämp-ning av principerna om tillhandahållande av öppnanät, det s.k. samtrafikdirektivet, avseende num-merportabilitet KOM (97) 6746 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:111Till riksdagenInterpellation 1997/98:111 av omrävtransporter.Interpellationen kommer att besvaras den29 januari 1998.Skälet till dröjsmålet är resa.Stockholm den 12 januari 1998Annika ÅhnbergInterpellation 1997/98:99Till riksdagenInterpellation 1997/98:99 av omdiskriminering på arbetsmarknaden.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 29 januari 1998.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll.Stockholm den 18 december 1997Leif BlombergInterpellation 1997/98:105Till riksdagenInterpellation 1997/98:105 av omhanteringen av EHEC-bakterier i djurbesättningar.Med anledning av juluppehåll kommerinterpellationen att besvaras den 29 januari 1998.Stockholm den 8 januari 1998Annika ÅhnbergInterpellation 1997/98:107Till riksdagenInterpellation 1997/98:107 av omåtgärder mot avlossande av s.k. nyårssmällare.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 5 februari 1998.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll,arbetsanhopning och utlandsresa.Stockholm den 9 januari 1998Laila FreivaldsInterpellation 1997/98:112Till riksdagenInterpellation 1997/98:112 av ()om PVC.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den27 januari 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 13 januari 1998Anna LindhInterpellation 1997/98:113Till riksdagenInterpellation 1997/98:113 av ()om Israel.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 29 januari 1998.Skälet till dröjsmålet är resor.Stockholm den 13 januari 1998Lena Hjelm-WallénInterpellation 1997/98:104Till riksdagenInterpellation 1997/98:104 av ()om presstödet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 29 januari 1998.Skälet till dröjsmålet är juluppehållet.Stockholm den 13 januari 1998Marita UlvskogInterpellation 1997/98:106Till riksdagenInterpellation 1997/98:106 av ()om beredskap.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 29 januari 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 13 januari 1998Marita Ulvskog7 § Svar på interpellation 1997/98:79 om kraft-verksbygge i med svenska biståndskredi-terAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har i en interpel-lation ställt en rad frågor rörande det svenska enga-gemanget i samband med miljö- och sociala konsek-venser för kraftverksbyggena i och detdärvid etablerade samarbetet med det internationellafinansieringsbolaget svar på de av ställdafrågorna vill jag anföra följande.Texten till det tecknade avtalet mel-lan IFC och ENDESA/Pangue om de åtgärder somskall vidtas för att möta kraven enligt investeringsav-talet, motverka miljöeffekterna av Pangue samt utökastödet till indianstiftelsen hardelgivits den svenska avtalsparten under hösten 1997.Även Sida har sedermera fått del av texten.Det är min uppfattning att tillfredsställande mil-jömässiga hänsyn har tagits vid uppförandet och införigångsättandet av driften av vattenkraftverken samt attgarantier härför finns i chilensk lag som övervakas avkompetenta myndigheter. För svenskt vidkommandehar vi inte något ansvar för en framtida ytterligareutbyggnad av floden.Riksdagen har hållits informeradom utvecklingen av projektet. Då en utvärdering avdet svenska deltagandet i projektet i sinom tid ägerrum, kommer handlingarna därifrån att utgöra offent-lig handling.Mitt svar på frågan, om jag avser att verka för attSverige ges möjlighet att dra sig ur projektet fullgoda kriterier beträffande sociala hänsyn ochmiljökonsekvenser inte föreligger, sammanfaller i allaavseenden med det svar som lämnats i utrikesutskot-tets betänkande UU2. Däri fastställdes bl.a. att inves-teringen i det aktuella projektet har fullbordats under1997, att någon utvärdering inte ärplanerad, men enligt uppgift från Sida kommer ensådan att göras avseende de svenska insatserna i pro-jektet, samt vidare att den svenska partens åtaganden iprojektet har fullföljts och att någon formell möjlighetatt på juridiska grunder dra tillbaka finansieringeninte föreligger.Lösen av IFC:s lån till Pangue var motiverat av deöverlägset förmånligare villkor som erbjöds av entysk bank. IFC kvarstår emellertid som delägare, ochdet avtal som reglerar IFC:s och Pangues mellanha-vanden, vari ingår särskilda krav på åtgärder vadavser miljö och sociala förhållanden - det s.k. inves-teringsavtalet - är fortfarande i kraft.Därutöver har IFC och Pangue tecknat ett särskiltavtal som avser åtgärder utöver de somstadgas i . IFC har således inte"förlorat kontrollförmågan" över projektet. För denhändelse att IFC skulle utträda ur bolaget även somdelägare och således kan bevaka finansiä-rernas krav, har vi, genom tillägg till vårt kreditavtal,försäkrat oss om att Pangue görs ansvarig gentemotsamtliga finansiärer för uppfyllandet av alla miljö-och sociala krav enligt och avtaletfrån den 25 april.Sida utvärderar löpande samfinansieringen medmultilaterala finansiärer. Samtliga utvärderingar ärtillgängliga för allmänheten.Sveriges samarbete med multilaterala finansiärergenomgår en ständig utveckling, och de erfarenhetersom dras tas till vara för det framtida samarbetet. Enmycket viktig erfarenhet av Pangue är att det krävs engod samordning mellan olika finansiärer för att getyngd åt de krav som ställs. En god samordning krä-ver dessutom att någon finansiär ikläder sig rollensom "ledande finansiär" för att föra finansiärkollekti-vets talan.Ett kvarstående problem är den skillnad i krav påöppenhet och insyn som råder mellan svenska myn-digheter och övriga, framför allt kommersiellt inrikta-de, finansiärer. Problemet är inte unikt för samfinan-siering med IFC, och från svensk sida strävar vi i alltutvecklingssamarbete för största möjliga öppenhetoch insyn.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. in-blandning i kraftverksbygget i Biobio är en komplice-rad historia. Ju mer komplicerat det är, desto svårareär det att utkräva ett ansvar för dagens situation. Somframgår av statsrådets svar synes det formella ansva-ret från svensk sida vara uppfyllt, men det finns ävenen politisk, för att inte tala om en moralisk, aspekt avansvarsfrågan som borde diskuteras ytterligare. Dettabör man göra inte minst mot bakgrund av att kraft-verksbyggena väckt en enorm debatt i och attfrågan ingalunda är politiskt neutral. En enad miljörö-relse har vuxit fram mot projektet. har i dennafråga valt sida.Det svenska ansvaret begränsar sig alltså enligtstatsrådet till . Eftersom det finns såmånga belägg för att i ett mycket tidigt skedefick klara indikationer på att projektet inte skullestanna vid ett kraftverk utan sammanlagt omfatta sexdammar och innebära en total ödeläggelse av en avvärldens värdefullaste flodbiotoper finns det anled-ning att tala om ytterligare ansvar. Att det skulle blifler dammar tillbakavisades kraftfullt från BITS redan1993, vilket innebar att man vägrade att genomförastörre miljökonsekvensbeskrivningar för Panguepro-jektet, samt att man inte såg till att skaffa sig avtals-villkor som gav möjlighet att dra sig ur.I dag vet vi att Ralco - damm nr 2 - med störstasannolikhet kommer att byggas som en direkt konsek-vens av Panguebygget. Detta har enligt svenskamyndigheter varit inbillning. Det är uppenbart attPanguebygget inte bara underlättar utan är en förut-sättning för fortsatt exploatering. Denna sida av an-svaret vägrar statsrådet att ta i ens med tång. Man kanfråga sig om det är någonting att förvånas över, nu närSverige så gärna vill sälja JAS 39 till Chilesfasciststyrda militär.Även om statsrådets svar i stora delar är intressantoch uttömmande undgår man inte att märka att detsaknas information. Det är t.ex. intressant att statsrå-det inte på någon punkt gör en jämförelse mellanSidas och Norads agerande eller jämför de olika de-batterna och avtalsvillkoren i de båda länderna.Inte heller berör han den kritik som förts fram motPangueprojektets miljökonsekvenser och socialakonsekvenser. Detta finns utförligt beskrivet i tvårapporter beställda av IFC självt.Inte heller nämnde han att IFC:s nuvarande aktie-kapital endast uppgår till 2 ½ %, vilket verkligen geross anledning att ifrågasätta den s.k. kontrollförmå-gan. Det tillägg i kreditavtalet som nämns i svaret ärliksom själva avtalet hemligt. Någon offentlig debattom vad som skall räknas som godtagbara krav blir detinte. Att lösen av IFC:s lån endast motiverades av attDresder Bank gav ett förmånligare avtal är ocksåhögst diskutabelt.Vi som på närmare håll fått ta del av Panguepro-jektets konsekvenser för miljön och för den lokalabefolkningen - det kommer att uppstå ännu värrekonsekvenser i och med att Ralco byggs - kan inteannat än att dra slutsatsen att statsråd tyckeratt andra normer skall gälla för naturexploatering iChile än för vilket svenskt projekt som helst. Dennaganska allvarliga anklagelse grundar jag på statsrådetseget svar. Han anser att tillfredsställande miljömässi-ga hänsyn tagits vid uppförandet och igångsättandetav Pangueprojektet.Anf. 3 ():Fru talman! Det är bra att harvalt att ta upp frågan om utbyggnaden av Biobioflo-den och Panguedammen i dels därför att sakenär mycket intressant både vad gäller svenskt agerandeoch miljöfrågorna i , dels därför att det reses endel principiella frågor om hur bistånd skall utformas.Jag skall här inte gå in mer i detalj på hur avtal ut-formats eller på sakläget vad gäller utbyggnaden avdammen i . har lämnat enredogörelse, och jag instämmer huvudsakligen i denbeskrivningen av de problem som har uppstått.Även om man från svensk sida formellt har upp-fyllt de krav som finns menar jag att det återstår enrad problem. Jag vill inledningsvis peka på behovetav och det önskvärda i fortsatt goda relationer mellanSverige och . Det finns gamla band. Mångamänniskor i var med under diktaturen i Chile.Vi har arbetat tillsammans med chilenarna för attåterupprätta demokrati. Därför är det av väldigt storbetydelse vilken typ av samarbetsprojekt vi gå in i.Därför vill jag också understryka att det vore olyckligtom skulle exportera JAS-plan till . Jagtror att det är precis den typen av bistånd och samar-bete som eller inte behöver. Detär andra typer av insatser som behövs.Vad gäller det konkreta exempel som vi har fram-för oss ser vi att det var under och denborgerliga regeringens tid som samarbetet och kraft-verksbygget inleddes - 1993. Därför kan den nuva-rande regeringen inte lastas för igångsättandet. Jagtror att det belyser hur noggrann man måste vara ochatt man måste tänka igenom vilka aspekter som ärväsentliga. Det gäller särskilt när man utgår från olikakrav vad beträffar miljökonsekvensbeskrivningar. Hurskall man kunna uppfylla krav både i och iSverige?Jag tycker att det vore intressant att höra vadPierre anser. Ställer sig den socialdemokratis-ka regeringen till fullo bakom de planer som denborgerliga regeringen hade? Tycker man att uppläggetvar riktigt från början, eller hade man velat göra någotannorlunda?Jag vill också peka på det tar upp isvaret om vad utrikesutskottet har anfört, nämligen attriksdagen inte skall lägga sig i eller ha synpunkter påenskilda projekt. Jag kan förstå den synpunkten menmenar att det blir märkligt om riksdageninte kan tala om att den tycker att något går åt helt felhåll. Vi skall inte ha som regel att granskarvarje enskilt projekt, men det måste ändå vara möjligtför att som exempel ta upp enskilda projektsom inte är bra eller som är väldigt lyckade. tycker kanske att det är just så-dana projekt som regeringen skall satsa på. Jag menardärför att den regeln inte skall hårdras.Jag vill fråga hur regeringen ser påframtiden för detta projekt. Finns det inte en hel dellärdomar att dra? Jag tänker bl.a. på att vi har hamnati fullständig motsatsställning till den miljörörelse somfinns i . Den är inte så stark som vi skulle kunnaönska, men den finns. Det finns klart uttalade önske-mål om att detta projekt inte skall fortsätta.Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill inte ta ansvar för vad den bor-gerliga regeringen planerade i olika avseenden. Vadjag har tagit ställning till och tar ansvar för är det somligger på bordet.Det som ligger på bordet - det har legat på bordetunder - är ett samarbete med det demo-kratiska . Det vill jag understryka. Samtligademokratiska institutioner och liggerbakom detta.När det gäller stora dammprojekt, där ursprungs-befolkning är inblandad och miljön påverkas, skallman ta väldigt stor hänsyn. Jag menar att det hargjorts från regeringens och sida och frånSidas håll. Man har tillfogat krav som gäller miljönoch sociala hänseenden.Jag har svarat ingående. Det är inte första gångenElisa och jag har diskuterat dennafråga. Jag har inget substantiellt att tillägga utöverdetta.Utöver dessa ingående svar kan jag dock säga attvi följer utvecklingen noga på plats. Det är inte riktigtsant att miljörörelsen i står enad mot projektet.Under statsministerns besök i samman-träffade Sidas generaldirektör , somingick i delegationen, med en rad olika personer ochparter som har att göra just med detta projekt. Det varmiljövårdsmyndigheten och myndigheten som harkontakt med minoriteter. Han sammanträffade ävenmed miljöorganisationen . Från samtliga in-blandade chilenska parter - även miljöorganisationenGABB - gavs uttryck för tillfredsställelse med densvenska medverkan i Pangueprojektet.Jag kan också säga att i sambandmed statsministerbesöket undertecknade ett vidgatavtal om ömsesidigt ekonomiskt samarbete mellanSverige och , som i väsentliga delar kommer attomfatta olika miljövårdsprogram.Anf. 5 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis säga att det ären väldigt stor skillnad mellan en miljörörelse och enmiljömyndighet. Jag var inte med på mötet som höllsmed , men jag har haft väldigt intensivakontakter med GABB och ocksåvarit vid dammbygget. Såvitt jag vet är kritiken motden svenska inblandningen väldigt hård. Det gällerjust den punkt som statsrådet konsekvent vägrar attdiskutera, dvs. att är en förutsättningför den fortsatta exploatering som kommer att ske.Det var också det som var den stora bristen; inte ville ha någon sammantagen miljökon-sekvensbeskrivning vad gäller miljöeffekterna och desociala effekterna totalt. Det är därför situationen ärså allvarlig . Vi får en exploatering som absolutinte har utretts på ett sådant sätt som förutsatts från desvenska myndigheternas sida.Om man läser Sidas beskrivning av projektet påderas hemsida så står det: "Finansiärerna försvararprojektet med att ingreppet i naturen är mycket be-gränsat, samt att ett omfattande åtgärdsprogram mi-nimerar effekterna på miljön och befolkningen. Ettkrav för finansieringen av Pangue har också varit attingen vidare utbyggnad får göras utan en bedömningav de samlade miljöeffekterna av ytterligare utbygg-nader i floden. "Den här samlade bedömningen är ju ingentingsom kan ställa krav på. Det var också avden anledningen som fick den debatt de fickoch till slut valde att dra sig ur projektet.När det gäller att ingreppet i naturen skulle varamycket begränsat, vill jag säga att det är vikti-gaste flodbiotop och ett av världens mest känsliga ochvärdefulla ekosystem som här förstörs. Detta innebärockså ett stort och mycket allvarligt ingrepp i kulturenoch livet för de ursprungsbefolkningar som bor iområdet.Jag kan förstå att statsrådet inte vill ta ansvar förvad den borgerliga regeringen har gjort, men faktumär att det finns motstridiga uppgifter. När avtalet slöts,och när det sedermera utformades, diskuterade manendast en damm, trots att det - som jag harsagt - fanns klara indikationer omatt detta endast var en början. I det perspektivet bordeman ha haft en friskrivningsklausul om att kunnabryta avtalet om det hade blivit fråga om fler dammar.Då hade ju miljökonsekvenserna blivit annorlunda.Jag beklagar litet att man inte inför framtida sam-arbeten - t.ex. med IFC - noggrannare beaktar dennasituation. Jag skulle vilja att statsrådet utveckladesituationen litet mer; alltså detta att IFC bara har2 ½ % av aktieinnehavet i projektet . Vadinnebär det för det fortsatta inflytandet? Jag skulleockså vilja veta hur man kan säga att det här har fun-gerat tillfredsställande när hemlighetsmakeriet kringprojektet är så stort.Jag skulle vilja att vi begränsade debatten till atthandla om det här dammbygget och inte om Sverigesvälvilja gentemot i största allmänhet. Den er-känner jag gärna, och den uppskattar jag väldigtmycket. Men jag tycker att den hör hemma någonannanstans, och jag vill inte att den skall överskuggade här viktiga frågorna.Anf. 6 ():Fru talman! Det sista som sa-de om betydelsen av fortsatt samarbete med Chilemed olika former av bistånd och samarbete på t.ex. desociala och kulturella områdena behöver knappastdiskuteras. Det är en självklarhet. Det betraktas somönskvärt av många partier, och också av många av osssom personer, här i . Däremot är det åter-igen fråga om vilken typ av samarbete vi ägnar oss åt.I svar framkommer det att man frånsvensk sida inte är nöjd. Man pekar på en rad pro-blem. Det här med öppenhet och insyn i olika faser avett projekt är ett sådant problem. Det är en lärdomsom vi måste dra. Ett annat problem är när det är fleraparter inblandade och det blir otydligheter om ansva-ret. Det är naturligtvis bra att vi fortsätter att arbetamed det.Däremot vill jag säga något om det här med vilkenbetydelse man redan på ett tidigt stadium måste läggavid miljökonsekvensbeskrivningar. Jag tycker inte attdet framkommer särskilt tydligt från svensk sida attdetta är något som vi värnar om. Jag vet att Världs-banken alltmer betonar de aspekterna. Jag vill uppre-pa frågan: Vilka lärdomar drar man på det området?Hur pass mycket intensivare kommer vi från svensksida att bevaka att det görs miljökonsekvensbeskriv-ningar, och att dessa följs, innan något sätts i gång?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill inskränka mig till att säga attvi är medvetna om intresse av att traditio-nella svenska hänsyn till miljö och sociala frågor tas iden här typen av projekt. Vi är nu inne i detta. Vi hartillfogat allt som går vad gäller insyn, villkor för ur-sprungsbefolkning och annat. Utöver det kan jag barasäga att vi på platsen och i de olika institutionernakommer att fortsätta att bevaka detta. Jag vill ocksåunderstryka att detta är något som den chilenska re-geringen starkt önskar. Vi för också, som jag har sagt,fortlöpande diskussioner med alla inblandade parter,inklusive miljöorganisationerna.Anf. 8 ():Fru talman! Statsrådet säger att det här är någotsom den chilenska regeringen önskar. Men är detju så att avtalet inte har slutits med den chilenskaregeringen utan med ett privat företag.Jag vill slutligen säga att det bästa som Sverigeskulle kunna göra nu vore att ta en öppen debatt iSverige och i och officiellt erkänna det misstagsom man gjorde när man inte beaktade att det härskulle innebära vidare utbyggnad. Så länge man intesäger detta öppet - det är jättebra att det sägs här iriksdagen, men det måste också sägas i - såkommer kraftverksbygget Ralco att genomföras tillfullo. Det är något som jag är ganska övertygad omäven faller utanför ramen för vad Sida och svenskamyndigheter kan acceptera miljömässigt och socialt.Det bästa, om man nu skall bevaka detta på plats,är att man verkligen agerar och betonar att de svenskamiljökonsekvensbeskrivningarna och bedömningarnagällde Pangue och inte en vidare utbyggnad. Då finnsdet ju också konkreta uttalanden från t.ex. Chilespresident, som jag har citerat i interpellationen, om attdet fanns en försäkran om att det här skulle vara ettstand alone-projekt och att man inte hade räknat medvidare utbyggnad. Det är det som är viktigt i dag.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1997/98:110 om va-penstölden på LV 3Anf. 9 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta med anledning av vapenstöl-den vid LV 3.Jag vill börja med att understryka att jag och re-geringen ser mycket allvarligt på att militära vapenförloras. Regeringens målsättning är att antalet förlus-ter skall nedbringas till noll.Denna målsättning har tagit sig tydligt uttryck ibl.a. förordningen (1996:31) om statliga myndighetersskjutvapen. Försvarsmakten har och1997 vidtagit en stor mängd åtgärder för att nedbringaförlusterna. Antalet förkomna vapen har också gåttned betydligt. Om detta har regeringen informeratriksdagen, senast i regeringens skrivelse (skr.1997/98:4) i samband med budgetproposi-tion. Regeringen känner alltså sitt ansvar och har tagitdet.Såsom pekar på i sin interpella-tion, är det enskilda förbandets vaktinstruktion avbetydelse. Varje chef har ju ett säkerhetsansvar för sinverksamhet. Det är naturligtvis inte acceptabelt attmilitära skjutvapen stjäls på ett sådant sätt som sked-de i . Försvarsmakten har också efter till-greppet givit order om förändrade rutiner för kasern-vakter.Jag ser därför inget behov av nya åtgärder från re-geringens sida.Anf. 10 ():Fru talman! Jag tackar försvarsministern för sva-ret. Det kom ju dessutom mycket omgående. Dettackar jag särskilt för. Jag har naturligtvis en rad syn-punkter på det här som jag inte har lagt fram i mininterpellation. Desto angelägnare är det att om möjligtfå diskutera detta nu och att få höra försvarsministernssyn i litet vidare omfattning.Vi har ju i runda slängar - och med litet variatio-ner - en åldersklass på 50 000 varje årsom kan tas ut till värnplikt. Undantaget är en viss delsom på grund av fysiska handikapp blir frikallade. Avdessa, skall vi säga, 45 000 som skulle kunna kommai fråga för tjänstgöring, är det endast något över25 000 som gör värnplikten det här året om siffrornaär rätt uppfattade. Det föreligger alltså en mängdfrikallelser. Sammanfattningsvis kan vi säga att detabsolut inte finns någon brist på värnpliktig personalsom bl.a. skulle kunna göra vakttjänst.Trots detta är det endast en enda värnpliktig sombehöver vara vaken vid ett militärt förbanddär det bl.a. förvaras vapen öppet. De skall givetvisvara tillgängliga. Men förutom dessa skall enligt in-struktion vapen numera finnas i kassuner eller i andrasäkerhetsskåp.Vid detta tillfälle, liksom i andra fall av stölder vidmilitära förband, fanns en vaktstyrka i sovande till-stånd. En enda person var vaken.