prot · GL0978 · 1998-03-11 00:00:00 — Vattenförsörjningen måste tryggas lång-siktigt.Utöver att vänta på beslut med anledning av för-slagen om t.ex. en ny myndighetsstruktur för vatte-nadministrationen, som utskottet hänvisar till, menarvi att man i skärgårdsområdena måste få ytterligare enmöjlighet, nämligen att bilda vattenvårdsförbund somgör att man lokalt i skärgårdsområdena kan jobbamed grundvattenfrågorna, planera gemensamt utnytt-jande och hålla styrsel på det. Den andra vattenadmi-nistrationen omfattar dels för stora områden, delskommer den inte att kunna lösa de problem som finns.De vattenvårdsförbund som redan finns jobbar intemed dessa frågor. Det räcker inte med frivillighet,utan man måste ha fler möjligheter för staten att sättaupp ett regelverk och få stöd för det. Jag vill gärnalägga in här en jämförelse med det luftvårdsförbundsom bildats i , också på folkpartiinitiativ.Vi tycker att det verkar vara ett bra sätt att få denlokala samverkan kring ett gemensamt problem sommåste lösas över kommungränser och över tomtgrän-ser och som är viktigt för den långsiktiga möjlighetenför människor att bo och verka i skärgården.Med anledning härav, fru talman, yrkar jag bifalltill reservation 1.Anf. 47 ():Fru talman! har i detta betänkandeen gemensam reservation med , Miljöpartietoch . Så har vi en egen vänstermo-tion.Den gemensamma motionen tar upp viktiga frågorrunt ekologiskt kretsloppsbaserade va-system, berätti-gade krav på villkorande av ny- och ombyggnation iform av stimulans när det gäller möjligheter till diffe-rentierade va-taxor. Det allra viktigaste är dock attregeringen på allvar formulerar konkreta krav runtvad man menar med ett långsiktigt hållbart samhälle.Det måste ske i form av lagstiftning och tillämpnings-föreskrifter på en rad områden.När det gäller byggnation har lagtfram förslag på hur detta kan ske. Vi tycker att lagenom tekniska egenskapskrav på byggnader skallkompletteras med krav på en ekologisk kretslopp-stillämpning i sin helhet. Med den utgångspunktenblir ekologiskt anpassade va-system en naturlig del iall ny- och ombyggnation. Detta krav sammanfallerväl med de förslag som förs fram i den gemensammareservationen.Så till frågan om nybyggarättlingarnas rätt till jaktoch fiske på mark ovanför odlingsgränsen. Utskottethänvisar till en skrift från somsäger att den s.k. avvittringsstadgan inte innehållernågra bestämmelser om den bofasta befolkningensjakt- och fiskerätt. har vid fleratillfällen avvisat nybyggarnas rätt till jakt och fiskeefter det att avvittringsdomarna fällts. Det är dockinga argument för att själva avvittringsförfarandet gåtträtt till. Att avvisa nybyggarättlingarnas jakt- ochfiskerätt på kronomark eller annan enskild mark,grundad på urminneshävd, är inte så enkelt eftersomden just grundar sig på de avvittringsförfaranden somskett tidigare.Problemen är som störst i . Där finnsdubbelregistrering av mark för älgjakt både för bofas-ta och samer. Det vållar naturligtvis problem ochmedför stora risker. Dubbelregistreringen är inte giltigenligt lagen, vilket nu också harinsett. kan inte heller utestänga utflytta-de från att delta i jakt, vilket man har gjort.Samerna har inte heller rätt enligt rennäringslagen attjaga och fiska för avsalu, något som också förekom-mer. Rennäringsdelegationens förslag till ytterligarebegränsningar av den bofasta fjällbefolkningens rät-tigheter gör ju inte problemen mindre.Fru talman! Därför behövs en översyn av avytt-ringsbesluten. Jag yrkar bifall till reservation nr 3.Anf. 48 PER ():Fru talman! fördes endebatt i om införande av vattentoaletter.Det var en hård strid, men ivrarna för vattentoalettersegrade till slut. Det berodde kanske på hygieniskaskäl och på att konstgödningen då började tillverkas.Böndernas krav på att återföra gödsel till åkrarnakunde därmed ersättas med konstgödsel. för visamma debatt, men med andra utgångspunkter. Vi harinsett baksidorna dels med konstgödseln, dels medsättet att hantera vårt avfall.Vi måste påskynda återinförandet av ett närsalt-skretslopp i samhället, det tror jag att vi alla är över-ens om. Tillförseln av konstgödning är inte en del i enhållbar utveckling. Fosfortillgångarna minskar i alltsnabbare takt, och vi bränner stora mängder fossil oljaför att framställa konstgödselkväve. Övergödda vat-tendrag och kusthav är ett mycket allvarligt problemsom måste åtgärdas.I räknar man med att ca 60 000 kemikaliercirkuleras i samhället. Många är harmlösa medanandra är väldigt farliga. Tillsammans med olika tung-metaller hamnar okontrollerade mängder i åkerjordenigen, bl.a. genom slamgödsling. Skadorna blir medtiden irreversibla, dvs. jorden blir obrukbar. Därförbör man inte använda slammet som gödselmedel . Det pågår visserligen ett arbete med att försökaatt rena slammet, men än är det långt kvar. Till dettakommer att det så viktiga kvävet till stor del luftasbort eller spolas ut i vattendragen.Kommunerna måste ha möjlighet att villkora ny-och ombyggnader vad gäller viss del källsortering avtoalettavfallet, men också att differentiera va-taxornatill förmån för källsorterande va-system.Miljöpartiet har i motionen Bo543 föreslagitsträngare krav på kretsloppsanpassning av va-systemen, t.ex.1. när avloppssystemet är maximalt belastat och allnytillkommande bebyggelse kräver en uppdimen-sionering av reningsverk, ledningar, etc.,2. när avloppssystemet är undermåligt i något avse-ende, t.ex. vid läckande avloppsledningar ellerdåligt fungerande äldre reningsverk, vid underdi-mensionering, vid avsaknad av reningssteg ellerliknande,3. när man har en speciellt känslig recipient som intetål belastningen av ens renat avloppsvatten frånsåväl bad som disk, tvätt och WC.Med ett starkare lagstöd skulle kommunerna kun-na bemöta de här omständigheterna. Den källsorte-ringsandel som krävs bör successivt anpassas tillbilligaste och bästa källsorterande va-teknik.Ett alternativ eller komplement till villkorsmeto-den är differentierade va-taxor till förmån förkällsorterande system. Ju högre andel källsortering,desto lägre va-taxa. Dagens va-lag möjliggör baramindre taxeändringar, och de är inte tillräckliga somekonomiska incitament för den enskilde att välja detmiljövänligaste alternativet. Regeringen har tyvärrännu inte presenterat ett helhetsgrepp på va-frågorna,och propositionen om va-lagen låter vänta på sig.Fru talman! Bl.a. därför yrkar jag bifall reserva-tion nr 2.Anf. 49 ():Fru talman! Det tycks här råda stor enighet kringdetta med ekologiskt anpassade va-system, och det ärroligt. Jag kan mycket väl instämma i allt som RigmorAhlstedt sade. Det var ungefär vad jag också skulle hasagt.Utskottet talar positivt om motionerna, även omman inte tillstyrker dem. Man säger att det måsteläggas stor vikt vid vad motionärerna säger när detgäller att anpassa va-systemet till en långsiktigt håll-bar utveckling. Dessutom sägs det att det här pågår enhel del arbete. arbetar med frågan.Inom ramen för kretsloppsmiljarden pågår det pro-jekt. De lokala investeringsprogrammen beträffandearbetet för ett ekologiskt hållbart kommerockså att ge kunskap om och möjligheter till strategierför hur man skall lösa dessa problem.Om man skall invänta allt som pågår i projektformkommer det att ta . Redan nu är detta ett stortproblem. Det är viktigt att arbetet med att kretslopp-sanpassa de vattentransporterade va-systemen verkli-gen påskyndas. Flera här har tyvärr konstaterat attregeringen inte har kommit med någon propositionsom berör va-lagen. Därför har man inte heller någotriktigt helhetsgrepp om dessa viktiga frågor som berörvatten, och vatten är en bristvara, inte bara lokalt utanfaktiskt också globalt.Det är angeläget att de kretsloppsanpassade va-systemen och över huvud taget kretsloppstänkandetfår ett brett genomslag. Det är min förhoppning även genom får en möjlighet att taett ordentligt tag i va-frågorna.Jag är glad att flera stöder våra motioner och talat positivt om dem i utskottet, trots avstyrkan-det. En stor grupp har kunnat samlas kring reservationnr 2, som också jag härmed yrkar bifall till.Anf. 50 ():Fru talman! I detta betänkande som tar upp va-frågor behandlas motioner om grundvattenskydd ochekologiskt hållbara va-lösningar samt avvittringen.Folkpartiet reserverar sig till förmån för att förslagi ett delbetänkande från utredningen om avrinnings-områden skall genomföras . Betänkandetbehandlas nu i , och regeringenkommer senare i vår att efter den behandlingen redo-visa sin syn på dessa frågor. får som allaandra avvakta till dess.Jag kan ändå upplysa - jag vet inteom hon känner till det - om att det infördes enlag i som ger kommunen rätt att genom de-taljplan eller områdesbestämmelse, om det finns sär-skilda skäl, införa bygglovsplikt för att anordna ellerväsentligt ändra en anläggning för grundvattentäkterför en- och tvåfamiljsfastigheter eller för jordbruks-fastigheters husbehovsförbrukning. Bedömning avskälen för att införa bygglovsplikt måste ske medutgångspunkt från vattensituationen. Det finns alltsåen viss möjlighet för kommunerna att redan i dagstyra detta.I en annan reservation krävs övergång till merekologiskt anpassade va-system. Dessa frågor harbehandlats tidigare i utskottet då vi redovisade detarbete som pågår inom med inrikt-ning mot kretsloppsanpassning av va-system. Arbetetmed frågor om ekologiskt anpassade va-system befin-ner sig nu i slutskedet. Det är ett stort arbete somnedlagts där tillsammans med LRF,, och flera kom-muner arbetat med de miljömål, styrmedel m.m. somskall ligga till grund för det fortsatta arbetet medkretsloppsanpassade va-system.Naturvårdsverket redovisade detta förra somma-ren. De lokala förutsättningarna är avgörande för valav lösning. Projektet kommer att avslutas nu undervåren och kommer att få stor betydelse för det fortsat-ta arbetet med ekologiskt anpassade va-system. Detförekommer även andra satsningar inom ramen förkretsloppsmiljarden. Bl.a. kommun skall an-lägga ett nytt avloppsreningsverk där våtmark kom-mer att användas för dagvattenbehandling.Detta är viktiga frågor. Arbetet med frågorna på-går på flera fronter. Vi bör avvakta detta arbete.Avvittringen är en fråga som vi behandlademycket ingående här i 1990. Vi konstatera-de då att avittringsförrättningarna hade verkställtsenligt de bestämmelser som då gällde. Rättssäkerhe-ten har varit tillfredsställande med de möjligheter somfanns för enskilda att få sin sak prövad i högre in-stans. De flesta avvittringsutslag ovanför odlingsgrän-sen har också varit föremål för överprövningar.Mycket av detta handlar om jakt- och fiskerättigheter.Denna rätt på kronans och på enskilds mark gällerenligt äldre författningar inte efter avvittringen, såvidainte annat framgår av avvittringsutslaget. Tvistefrågorom detta får lösas av domstol. Någon mer utredningom detta behövs inte.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillutskottets förslag och avslag på reservationerna.Anf. 51 ():Fru talman! På ett stormöte i södra fören tid sedan talade man om avvittringsproblemen. 400personer var där, bl.a. från och . Man var inte riktigt överens om hur manskall tolka regelsystemen och tillämpningen i dag.Problemet är att själva avvittringsförfarandet ochbeslutet inte var riktigt bra. Det hjälper ju inte attHögsta domstolen är den som skall hantera frågorna ifortsättningen, om grunden för besluten inte är brautan otydlig.Det enda som kommer att ske nu är att Sametingetskall se över detta med jakt- och fiskerättigheternaovanför odlingsgränsen. Jag tror inte att Sametingetkommer att bekymra sig så mycket för nybyggarätt-lingarnas problem.Tycker inte att det är litet otill-fredsställande att det finns så många frågetecken runtdetta och att så många människor känner att det helainte har gått rätt till. Skulle vi inte behöva se överproblemen igen?Anf. 52 ():Fru talman! Jag tror att frågor runt detta kommeratt finnas i eviga tider. Avvittringen gjordes sedan.Jag tycker att det är synd att den enighet som vihar haft här i i denna fråga har splittratsdärför att nu går sin egen väg. Men nufick jag förklaringen. Det har alltså varit ett stortmöte, där det har blåst en missnöjesvind. Genast harOwe och hans parti varit där i vanlig popu-listisk anda, sträckt upp fingret i luften och känt atthär fanns det möjligheter att göra sig populär. Det hargenast lett till en reservation i riksdagen.Anf. 53 ():Fru talman! Först och främst var det inte jag somvar där, utan det var faktiskt frånVänsterpartiet, som kan de här frågorna mycket bätt-re. Tyvärr är hon sjuk. Annars skulle hon ha varit häroch gett en liten lektion om vad somhar skett och vad som har föregått mötet.Verkligheten är att när många människor är miss-nöjda med någonting, är det inte vår inställning skall slå dem i huvudet och låta domstolen avgö-ra förfarandet. Sedan får kalla det vadhan vill. Så kan inte vi hantera människor, men detkanske socialdemokraterna kan göra.Anf. 54 ():Fru talman! Jag behöver ingen lektion av vare sigOwe , eller någon annanfrån , för jag vet var vi står i de härfrågorna. Jag anser att den här frågan är avgjord förall framtid. Någon utredning eller någonting annatkommer inte att företas.Anf. 55 PER ():Fru talman! Jag skulle bara vilja säga till RuneEvensson att räknar man kanske med skall få ett positivt besked på en motion som manåterkommer med och som jag förstår att trots allt instämmer i. Det är så tråkigt att helatiden få avslag på motioner som man vet egentligenborde ha bifallits. Varför man återkommer är därföratt det är så segt. Det tar innan vi får seresultat från de pågående utredningarna eller från detsom pågår i Regeringskansliet.Jag skulle vilja ställa en fråga om kretsloppsmil-jarden och pengarna till de lokala investeringsprog-rammen. Är det så, , att dessa pengarkan tänkas användas för omställning i kommunerna?Är det så ni har tänkt? Jag skulle gärna vilja höra enliten utläggning om det.Anf. 56 ():Fru talman! Jag måste göra Per besviken,för jag kan inte detaljerna kring kretsloppsmiljarden.Däremot kan jag säga att vi känner lika starkt enga-gemang i dessa frågor som Per och hans partigör. Problemet är bara att när man som vi är i rege-ringsställning, måste man grundligt utreda, ta reda påsaker och ting och testa och pröva på olika sätt. Mensitter man i opposition kan man käckt reservera sigoch kräva att det skall gå snabbare och snabbare.Vi måste ha ett ordentligt underlag innan vi fattarbeslut. är frågorna väldigt nära en slutlig lösning,så vi får nog ge oss till tåls litet till, Per Lager.Anf. 57 PER ():Fru talman! Jodå, vi skall nog ge oss till tåls. Detär bara det att om man lägger konkreta förslag, såtycker man att det vore anledning för bifall, specielltom förslagen kanske t.o.m. ligger i linje med utskot-tets majoritet. Det som är litet tråkigt är att alltid fåavslag.Jag kan ge mig till tåls och hoppas att det kommerett förslag . Blir det i form av en proposi-tion, finns det kanske extra anledning för oss att åter-komma med motioner om det blir aktuellt.Anf. 58 ():Fru talman! Med litet bävan för att jag kanskemissuppfattade uppfattade jag att mankan styra vissa saker som också har att göra medkretsloppsanpassat va-system med den bygglovspliktsom kommunerna har. Jag hoppas att detta var enmissuppfattning. Okej, man kan styra bygglov förmänniskor som vill ha en ny bostad, men till de män-niskor som redan finns på stället kan man ju inte barasäga nej. De finns där och måste få den här bitenordnad. Jag vet inte om jag missuppfattade RuneEvensson. Jag hoppas det.Anf. 59 ():Fru talman! Lagen gäller alltså nytillkomna an-läggningar och inte de befintliga.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )6 § Vissa frågor om länsförvaltningen m.m.FöredrogsBostadsutskottets betänkande 1997/98:BoU9Vissa frågor om länsförvaltningen m.m.Anf. 60 ():Fru talman! Man skulle kunna säga att det haltarmellan och i de statliga myndigheternas regionalaorganisationer. har de i stor utsträckning följtlänsindelningen i . På så sätt har de ocksåkunnat samverka på ett naturligt sätt med varandra.Centrala verk och myndigheter har genomfört ellerplanerar att göra omorganisationer. Flera lokala funk-tioner har försvunnit från flera län. I många fall sliterman fullständigt sönder naturliga samarbetsband.Människor upplever att verksamheter och service somde har haft nära inpå sig bara försvinner. Påde nya platserna är de svåra att nå, åtminstone är detganska svårt att ta sig till platserna.Vi rikspolitiker får ofta alldeles för sent reda på om-ställningarna, och när vi får reda på dem upptäcker viatt vi egentligen inte har mycket att sätta emot. Dettaär, fru talman, fullständigt oacceptabelt för oss i Cen-terpartiet. Det handlar om förändringar som görs inomden statliga sektorn utan någon lokal folklig förank-ring.Det här har tidigare riksdagskolleger bestämt, harjag förstått. Men det politiska systemet har då hävdatmyndigheternas eget ansvar och omdöme. Man troddeväl att det skulle fungera bra. Men när vi ser attansvar och omdöme brister, anser vi i attdet också måste göras något åt detta. Vi kräver heltenkelt att det politiska inflytandet över de här sek-torsmyndigheterna ökar. Och vi anser att det är denlokala nivån som måste stärkas.En ny funktionsindelning måste till, och beslutsom inte nödvändigtvis måste fattas på riksnivå skallflyttas till den kommunala nivån. Närhetsprincipenskall vara rådande så att människorna får den serviceoch den hjälp som de har rätt att kräva.Den sektorsvisa övergången från en länsbaseradorganisation till ett mindre antal storregioner harinneburit ett svårt och svåröverskådligt mönster.Möjligheter till folklig insyn och demokratisk påver-kan är borta. anser att det nu är dags attta tillbaka den politiska styrningen. måstefå möjlighet att göra en samlad bedömning av hur denstatliga förvaltningen på regional nivå skall vara or-ganiserad.Decentralisering och politisk förankring är nyck-elord för oss i . Vi vill ha en regionalutveckling som syftar till att hela vårt land skall leva.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 undermom. 3.Jag vill också beröra frågan om förutsättningar förförändringar av kommunindelningar. I det här falletgäller det detta som Ljungskileortens intresseföreninghar fått känna av, nämligen avslaget på en begäran omen utredning om att få avknoppas från Uddevallakommun. Det som är anmärkningsvärt är att Uddeval-la kommun, samt , som varitberörda av det här ärendet, inte har haft någon in-vändning mot att en utredning skulle göras med syfteatt se om det finns möjligheter att bilda en ny kom-mun. Trots detta säger nej till dennautredning. Då går man vidare till regeringen, ochregering säger också nej.Detta gör man, fru talman, trots att det faktiskt ståri lagen att frågan om delning kan väckas av kommuneller medlem av kommun som skulle beröras av änd-ringen. Och trots att det vidare står att Kammarkolle-giet skall göra den utredning som behövs, säger mannej. Tala om storebrorsfasoner! I det här fallet tyckerjag faktiskt att det uttrycket passar. Kammarkollegietoch regeringen förenar sig och anser - innan en ut-redning ens har gjorts - att de är bättre skickade attbedöma vad som är bäst för de boende i Ljungskile.Vi vet att man på många håll vill ha enavknoppning från den större kommunen till en mindrekommun. Vi har den diskussionen i kommun,och det kommer förhoppningsvis snart en begäran.Den kommunreform som man genomförde har inte fungerat tillfredsställande överallt. Ävenhär har det handlat om att den kommunala demokratininte har haft möjlighet att göra sig gällande. upplever ett vi-och-de-system. Det är inte bra.Centerpartiet anser att en sådan här toppstyrning ochstelbent byråkrati blockerar människors kraft för att fåen utveckling i vårt land. Tyvärr är vi inte eniga iutskottet i den här frågan. Därför, fru talman, yrkarjag bifall till reservation 3 under mom. 6.Beträffande länsindelningar för övrigt, anser jagatt det finns skäl att invänta den utvärdering som skallgöras av de försök som är på gång i landet. Jag berdock att få hänvisa till uppfattning somjag har redovisat i ett särskilt yttrande.Fru talman! vill jag bara ta upp en frågasom jag inte kan undgå att nämna. Det gäller dendiskussion som förs i och den folkom-röstning som är förestående beträffande ändradlänstillhörighet. Detta berör ju mitt hemlän, Uppsala.Jag får innerligt hoppas att man kommer att lyssna tillden vilja som folkomröstningen kommer att visa där.Bostadsutskottet har i det här fallet varit fullt enigt.Utskottet säger klart i det här betänkandet att omkommunens invånare vill byta länstillhörighet tillUppsala län, bör regeringen skyndsamt möjliggöra ettsådant byte.Anf. 61 ():Fru talman! I det här betänkandet tas det upp ettantal konkreta frågor som gäller regionalt beslutsfat-tande och lokal demokrati. Detta tas också upp imånga andra sammanhang. Jag vill när det gällerkommundelning börja med att markera att vi frånFolkpartiets sida är positiva till att kommuner skall fådelas. Och det skall inte ske uppifrån genom någrapennstreck från regering och riksdag. Det skall skenär önskemålen kommer från människorna själva.Vi vill ändra på lagen såsom den ser ut närdet gäller hur man skall gå till väga med förslag tillkommundelningar. Vi tycker att det är bra att t.ex.Nykvarn nu äntligen har fått beslutet att man får bildaegen kommun.Vi tycker att de hänvisningar som finns nu till skall ha ett högt eget skatteunderlag och att detmåste finnas färdig service inom den tänkta nyakommunen är fel sätt att angripa problemen. Det ärorimligt att bara rika människor skall kunna få bildaen egen kommun. Vi tycker att det är rimligt att män-niskor alldeles oavsett inkomst om de i ett områdekänner att de vill ha en egen mindre kommun skall haden möjligheten. Vi har ett kommunalt skatteutjäm-ningssystem. Det spelar ingen roll var man drar kom-mungränserna. Det blir samma pengar inblandadeändå.Om människor själva får ta ställning till om detycker att det är bra att få den kommunala basservicengenom avtal med andra eller att bygga upp egna insti-tutioner eller att hantera det på något annat sätt, såskall inte det vara något som styrs uppifrån. Det vikti-ga är att människorna själva måste få bestämma hurde vill ha det med den lokala demokratin. Jag hoppasverkligen att lagstiftningen på det här området kankomma att ändras och att Ljungskileborna, om det ärett utbrett önskemål, kan återkomma med en ansökanom att få bilda egen kommun. I det här läget blir juinte det här förslaget särskilt praktiskt genomförbart.Den andra fråga som jag vill ta upp gäller utökademöjligheter till regionalt självstyre i de demokratisktvalda organen. är ju denenda administrativt fungerande region som också ären naturlig region för människorna. ären enhet med en bostadsmarknad och en arbetsmark-nad. Det är över huvud taget en enhet. Där råkar detockså vara så att vi har ett gemensamtlandsting.Nu har vi fått flera större regioner som jag tror attmänniskor upplever som mer eller mindre naturligaenheter. Men är just en sådan enhet.Stockholms läns landsting är enda regionpar-lament. Vad vi från sida vill är att fåredskapen att verkligen fungera som ett regionparla-ment, ett demokratiskt valt regionparlament. Vi villstuva undan så mycket som möjligt av de ogenom-trängliga kommunalförbunden och de mellankommu-nala bolagen och också mycket av den statliga läns-förvaltningen. Vi tycker att det är orimligt att länssty-relsen fattar en massa beslut som demokratiskt valdarepresentanter skulle kunna göra i ett länsparlament.Den försöksverksamhet som pågår tycker viegentligen inte är speciellt nödvändig. Man skulle påen gång kunna gå vidare från fall till fall med konkre-ta beslut. Men denna verksamhet skulle naturligtvis haoerhört mycket att vinna på att man lät en naturligstorstadsregion vara en del av försöksverksamheten.Då skulle de som inte känner sig särskilt övertygadeom att man skall ha regionalt självstyre få se hur detskulle kunna fungera i en region med så enhetligstorstadsprägel som ändå har. Dettycker vi skulle vara bra.Utskottet svarar att man å ena sida tycker att ettsådant här försök skulle kunna ge ytterligare erfaren-heter.