prot · GL0970 · 1998-02-19 00:00:00 — Våra möjligheteratt påverka detta kanske inte består i att ringa upp ochsäga åt dem detta. Det vore bättre om det kom som ettuttryck för bredare folkliga önskemål.Själv tycker jag t.ex. att det är väldigt trevligt att,som jag ibland gör på somrarna, titta på fotbollsmat-cher på TV kommenterade av norska kommentatorer.Det kan rekommenderas alla som har tillgång tillnorsk TV. Om fler hade det kanske efterfrågan skullestimuleras över hela landet.Anf. 124 ():Herr talman! Det har sagts från ministerns sida attdet skall vara relevanta och vardagsnära frågor somdet nordiska samarbetet skall handla om, och det harkollegerna här i kammaren instämt i. En sådan var-dagsnära fråga tycker jag är konsumentpolitik. Det ärviktigt i det europeiska samarbetet, och jag tyckerockså att det är viktigt i det nordiska samarbetet.Vi har den gröna svanen, som nämn-des. Om jag är rätt underrättad har även Danmarkintroducerat denna. Jag utgår från att statsrådet ärpositiv till det här, men det kan ändå vara på sin platsatt få det bekräftat i det här sammanhanget. Jag sernämligen ett behov av att nu fortsätta och bygga utdetta samarbete på konsumentområdet. Här spelarsvanen en väldigt viktig roll - som en symbol förnordiskt samarbete, som ett kännetecken på att det ärbra kvalitet och miljövänliga produkter som vi ge-mensamt konsumerar här i Norden.Anf. 125 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att konsumentfrågorna ärväldigt viktiga. Till skillnad från , som uttryckte sig med en fnysning över samar-bete på det handelspolitiska området, tycker jag attdetta är ett samarbete för människornas vardag i Nor-den.Svanen är ett mycket offensivt konsumentpolitisktnordiskt initiativ. Vart och ett av våra länder är intetillräckligt stort för att ge underlag för speciell pro-duktutveckling för t.ex. särskilt miljövänliga produk-ter. Tillsammans, med ett gemensamt märkningssys-tem, får vi en helt annan stimulans för företag av olikastorlekar att utveckla produkter med bättre miljöegen-skaper. Detta har varit en mycket stor framgång. Sva-nen är nu mycket välkänd över hela , och dettycker jag att vi skall bygga vidare på - utvidga dettill fler områden och se hur vi kan vidareföra densuccé som svanen innebär.Överläggningen var härmed avslutad.12 § (forts. från 9 §) Svar på interpellation1997/98:120 om om fisketAnf. 126 ():Herr talman! Den rapport som har kommit he-ter alltså Fisk och fusk. Det man kan reagera mot äronekligen namnet. Det är klart att Fisk och fusk låterväldigt klatschigt. Men det här är ändå en officiellESO-rapport, utgiven av . Denhär titeln anger ju att en hel näring sysslar med fusk.Det är skrämmande, tycker jag, dels att man har ensådan titel på en bok, dels att man angriper en helyrkeskår för att vara fuskare. Även om det är bra medklatschiga titlar får man hoppas att man är mindreklatschig nästa gång och mer ser till det ansvar somföljer med en officiell rapport. Jag hade kanske hop-pats att jordbruksministern i sitt svar ändå skulle taupp litet grand kring detta, även om jag vet att detta ären ESO-rapport.Det stora problem som jag ser med den här rap-porten är att den egentligen tar undan utgångspunktenför andra frågor som är viktiga för svenskt fiske. Detviktiga för svenskt fiske är att man får det yr-kesfiskaravdrag som har beställts av den här riksda-gen ett flertal gånger och som jag hoppas att jord-bruksministern kan säga är på gång. Andra vik-tiga saker, som fiskeförhandlingar och sådant, kom-mer inte upp till diskussion.Men låt oss titta litet grand på vad den här rappor-ten innehåller. Yrkesfiskare beskylls för att bedrivaillegal verksamhet, att fuska med skatten och att fuskamed a-kassan. De här beskyllningarna tycker jag,även om jordbruksministern som sagt var inte ärskyldig till dem, är ganska grova mot en hel yrkeskår.Man kan konstatera att några större möjligheter tillfusk inte finns. Det är få näringar som är så regleradesom just yrkesfisket.Förra året kunde man konstatera att kustbevak-ningen gjorde 18 000 kontroller och att 10 styckenfartyg ertappades med olovliga redskap.Likadant är det med påståendet att fiskarna skullefuska med a-kassan. Det är också mycket grova be-skyllningar. Fiskarnas a-kassa är en force majeur-försäkring. Man kan erhålla ersättning från a-kassanvid ofrivilliga stopp i fisket beroende på väderlek,storm, dimma osv. Något större fusk finns det sanner-ligen inte utrymme för. Fiskarnas a-kassa ingår dess-utom i samma statliga system som alla andra a-kassoroch är därmed underställd AMS och revisioner.Den tredje delen, som jag också hoppas att minis-tern kan säga någonting om, är att man påstår attfiskarna skulle fuska eftersom deras inkomster är sålåga. Det beror på att man har haft officiell statistikfrån 1992 som utgångspunkt. Det konstaterades attjust detta år var ett dåligt år för fiskarna. Framför alltpå hade man dåliga inkomster. Menatt ta det till utgångspunkt för att det bedrivs fusktycker jag är enormt.Det skulle vara intressant, tycker jag, att höra mi-nistern kommentera rapporten. Jag är fullständigtmedveten om att den inte ligger under ministernsansvarsområde. vore det intressant att höraministern kommentera de slutsatser man kommit framtill. Det vore också intressant att höra om det har häntnågonting när det gäller yrkesfiskaravdraget.Anf. 127 ():Herr talman! Det är väl inte bara en händelse attflera av oss som är aktiva i debatten kommer frånvästkusten. Vi har faktiskt blivit indignerade å dennakårs vägnar, därför att många av oss har en mycketlång kännedom om fiskarnas villkor och också enkunskap om kårens karaktär, skulle jag vilja säga. Nukan man inte bedöma människor generellt och dradem över en kam. Men det är precis det man har gjorti den här rapporten. Och det är det vi vänder ossemot. Skulle man nu försöka generalisera och drafiskare över en kam kan åtminstone jag, om jag villgeneralisera när det gäller västkustfiskarna, säga atthederligare folk har jag sällan träffat. Men, som sagtvar, generaliseringar skall man undvika. Det är demman vänder sig emot i den här rapporten.Det känns naturligtvis på något sätt onaturligt attstå här och prata med jordbruks- eller fiskeriministernom de här frågorna. Men hade ställtsin interpellation till finansministern. Det kanske hadevarit naturligare att föra debatten med honom, efter-som det ändå rör sig om en och den hargivits ut i finansministeriets regi.Vi får till svar en hel del saker som handlar omjust vad en sådan här rapport går ut på. Det kan i ochför sig vara intressant. Men det vi har velatdiskutera ännu mer är om en rapport skall se ut på dethär sättet. Jag vill dra en parallell. I går talade man påTV om en rapport som gällde rennäringen. Min förstareflexion var: Är den lika dålig som den rapport somgavs ut om fiskeriet? Det blir alltså en misstänksam-het, att de som sysslar med rapporter till inte görett gott arbete, även om de har professors titel. är ju inte skriven av den professor som harvarit mest aktiv här, dvs. professor ,utan han har också haft ett par medarbetare. När dedrar sina slutsatser kan man ibland inte låta bli atttänka att det kanske har att göra med att de varken haryrkeserfarenhet eller livserfarenhet. Så graverande ären del av påståendena.Jag skall inte trötta er här med att upprepa vadsom redan har sagts av andra talare om de felaktighe-ter som finns i rapporten. Men de belopp som nämns,som skulle vara bidrag för att stötta fiskerinäringen, ärtydligen fördubblade mot vad det rör sig om i verk-ligheten. Man har också dragit in t.ex. Fiskeriverketpå kostnadssidan, vilket verkligen kan ifrågasättas.Man får, som jag sade, inte något förtroende förde slutsatser som dragits i rapporten. Jag tycker inte bara kan betrakta detta som ett inlägg i de-batten. Det är dock skattepengar som används för attåstadkomma de här rapporterna. Då menar jag att deverkligen skall vara till för att bredda och fördjupaunderlaget för budgetpolitiska och samhällspolitiskaavgöranden. Då får de inte vara så slarvigt gjorda somdenna rapport är.Jag vill fråga jordbruksministern: rapportens miss-tankar och ställer hon upp på misstänkliggörandet aven hel yrkeskår?Anf. 128 Jordbruksminister ():Herr talman! Mot bakgrund av det jag sade i mittförsta inlägg om karaktären på ESO:s verksamhet ochrapporter är min bedömning naturligtvis att det inte ärmin eller regeringens uppgift att genom någon typ avoffentligt ställningstagande eller beslut försöka läggalocket på i den här diskussionen. Jag tror att det voreförödande för den fria debatten om jag i egenskap avstatsråd eller regeringen i sin helhet med hjälp avnågon beslutsmakt skulle huta åt de här debattörernanär det de säger inte passar eller vi inte delar derasuppfattningar.Men det vore enligt min mening lika förödandeom jag eller regeringen i sin helhet skulle grundanågon typ av beslut eller åtgärder rörande fiskerinä-ringen på en rapport som har karaktären av ett tämli-gen yvigt debattinlägg. Det är därför min uppfattningatt man inte bör tillmäta rapporten en alltför stor be-tydelse i den viktiga diskussion vi har att föra omfiskerinäringen.Det anges i förordet till rapporten att ett syfte äratt väcka debatt. Det har man onekligen lyckats med.Rimligen borde också ett syfte vara att man vill blitagen på allvar. Det är det mycket tveksamt om manblir.Jag tycker att man i rapporten berör många viktigafrågeställningar och intressanta aspekter som verkli-gen förtjänar en seriös och ingående diskussion. Menjag tycker själv inte att rapporten lever upp till denambitionen. Jag tycker att namnet Fisk och fusk ärdirekt olämpligt. Det finns i rapporten ingen som helstverifikation eller något belägg för att man kan göraden kopplingen mellan den här näringen och fusk.Vad däremot rapporten säger är att som systemetär utformat skapas det möjligheter till fusk. Det ärnaturligtvis en intressant iakttagelse och någonting attfundera på när vi går in i en diskussion om hur syste-met för fiskeripolitiken skall utformas.Men det är någonting annat än att påstå att det faktisktförekommer fusk.Jag delar inte uppfattningen i rapporten att fiskeskulle vara en näring där det fuskas i större utsträck-ning än vad man kan konstatera att det, tyvärr, överhuvud taget i vårt samhälle förekommer att människorbryter mot regler eller försöker att utnyttja dem. Detär ingenting specifikt för den näringen.Jag vill helt kort säga följande till Per . Defrågeställningar han tar upp är av stor betydelse, ochde kommer att bli än viktigare när vi inom en snarframtid går in i en diskussion om hur den gemensam-ma fiskeripolitiken skall utformas.Det är självklart varje fiskares ambition att få enså bra avsättning som möjligt för det han fiskar, dvs.hellre ha en inriktning på ett fiske för humankonsum-tion än ett fiske för foderbruk. Men det förutsätter attvi humana varelser vill äta fisken. Om vi inte vill detär ett andrahandsalternativ att avsätta fisken för fo-derfisk. I ett ekologiskt perspektiv är det inget somsäger att ett foderfiske nödvändigtvis behöver hasämre konsekvenser för havsmiljön än ett fiske förhumankonsumtion. Det är ändå oerhört viktigt attrikta in fisket på en produktion som har ett högt för-ädlingsvärde, vilket är en fördel för fiskarna självamen också för förädlingsindustrin och sysselsättning-en i övrigt i berörda delar av landet.Anf. 129 ():Herr talman! Jag tolkar det så att statsrådet hartagit bestämt avstånd från skriften. Jag vill inte kalladen för en rapport, även om det står Rapport till ESO.Det är ogrundat material. Jag skall inte sprida påstå-enden som inte är bekräftade av den person som är iledningen för det konstiga projektet. Men jag konsta-terar att vederbörande först efter publiceringen möjli-gen kan ha förstått att det hela inte var bra. Att beskyl-la en hel yrkeskår över hela land för fusk -som jag föredrog i tidigare inlägg - har naturligtvisväckt uppmärksamhet. Detta har gjort att en yrkeskårfiskare och deltidsfiskare är upprörda. Det tyder påinkompetens i handläggningen att göra så och tro attdet skall vara ett positivt inlägg.Om det skall komma någonting gott ur det som jaginte ser som vare sig en rapport eller något seriöst -Fisk och fusk tyder mer på studentikos inspiration änseriös verksamhet - vill jag dra slutsatsen att ett stats-råd har sagt att rapporten är olämplig. Statsrådet delarej den uppfattning som kommer fram i rapporten.Med andra ord kan det hela läggas åt sidan, och detgår att konstatera att det inte är så i verkligheten. Jagvill tillägga att landets yrkesfiskare och deltidsfiskareär i stort sett precis lika hederliga som andra yrkes-utövare i vårt land, egna företagare och andra. Mangör rätt för sig.Jag vill tillägga att det rör sig om människor somförsörjer sig på mycket osäker ekonomisk grund. Jaghar själv växt upp i den miljön. Ingenting kan varaosäkrare än att ha far och bröder på havet, som mansäger i och vid . Det är två sakerman absolut inte är garanterad. Dels att de kommerhem med livet i behåll, dels att de kommer hem medde pengar som krävs för att leva vidare i ett samhällesom alltid baseras på det som man drar till hushållet iform av ekonomiskt underlag.Jag är glad för att statsrådet tog avstånd. Jag tolkardet så. Jag hoppas att vi inte skall behöva höra att jaggjort en feltolkning av statsrådet.Sådana dumheter som denna rapport borde inte fåfinansieras med skattepengar. Som gammal publicisthar jag inget emot att det publiceras allt möjligt mel-lan himmel och jord. Men då hanteras det inte somseriöst material och bekostas inte heller med statligapengar.Anf. 130 PER ():Herr talman! Jag vill också se skriften som ett de-battinlägg. Trots allt innehåller den en del intressantafrågeställningar som jag tycker är berättigade förvilken yrkeskår som helst.Något som förvånar mig litet grand är jordbruks-ministerns inställning till foderfiske kontra konsum-tionsfiske. Är inte humankonsumtionen sådan att detefterfrågas tillräckligt mycket fisk? Jag förstår inte attdet skulle vara så. Det är helt fel att det inte skulleinnebära någon förändring för utfiskningen om mandå tvingas gå över till foderfiske. Man går från selek-tivt fiske till ett fiske, i grova drag, enligt dammsu-garmetoden. Det innebär att volymminskningen sedan80-talet ökas på.Det allvarliga är den regionala obalansen. Det gåratt komma till rätta med detta med hjälp av regionalagruppkvoter och lokal områdesförvaltning. Sådanasaker måste användas. Det kustnära beståndsbevaran-de fisket prioriteras - inte storfisket och foderfisket.Anf. 131 ():Herr talman! Det är inte ofta som jag som moderatriksdagsman kan gå upp i talarstolen och känna mignöjd med vad en socialdemokratisk minister säger.Det känns oerhört tillfredsställande att göra så.Ministern har gått så långt man kan gå utan att gå övergränsen, dvs. det får stå vad som helst i en rapport.Men jag tycker mig känna en tillfredsställelse attministern och jag känner samma sympati för fisketssvårigheter. Det som framförs i skriften är sådant sominte skall tillmätas alltför stor betydelse. Där är minis-tern och jag överens. Namnet på rapporten är olämp-ligt. Det säger klart att fiske och fusk hör samman.Ministern och jag är överens om att det är fel. Jagnoterar att ministern helt och hållet delar uppfattning-en att det inte fuskas inom fisket.Därmed kan vi gemensamt konstatera att det intefinns något gehör för synpunkterna. Debatten har varitnyttig. Det har funnits en stor förtvivlan bland fiske-organisationerna. De har känt sig påhoppade. Folk harantytt att de fuskar. Det har varit jobbigt.Jag skulle vilja ge ministern en eloge för att hon såklart och tydligt har sagt detta. Därmed kan vi läggadenna sak till handlingarna.Om vi i vår allmänna förbrödring kan få höra mi-nistern säga att ett yrkesfiskaravdrag är på gång,skulle ingen bli mer glad än jag.Anf. 132 ():Herr talman! Jag börjar där slutade.Jag skulle också allra helst vilja höra att vi är på vägmed raska steg - de har varit långsamma - motett yrkesfiskaravdrag. Dessa hotade och så genuintsvenska näringar behöver konkurrensneutralitet gen-temot våra grannländer.Vi har precis talat om nordiskt samarbete. Detskulle ha funnits en del att säga om de förmånligavillkor som finns på området i och Danmark.Vi har länge eftersträvat detta för våra svenska fiska-re.Ministern sade här tidigare att vi måste ha en fridebatt och att man inte skall lägga locket på. Det skallman naturligtvis inte göra. Men även ministrar harmöjlighet att delta i debatten. Det är en fri debatt ävenför både ministrar och riksdagsledamöter. Därförtycker jag att det är bra att vi har fått höra atttiteln på rapporten är högst olämplig. Det håller vimed om.Jag vill också säga att det finns rena sakuppgiftersom är väldigt felaktiga. Det gäller t.ex. de inkomsterman talar om när det gäller fiskarna. Jag vet att väst-kustfiskarna ofta tjänar bättre än en del andra och attdet är en väldigt stor grupp. hamnar så lågtsom under 100 000. hamnar mellan 100 000 och320 000 . kommer upp i över300 000.Trots detta behöver vi för att få konkurrensneut-ralitet yrkesfiskaravdraget. Vi hoppas få ett positivtbesked om att det snart kommer. Man upplever närman är nära rederinäringen och fiskenäringen att vi ärför dåliga på att se om vårt hus när det gäller att fåkonkurrensneutralitet. Det efterlyser vi.Anf. 133 Jordbruksminister ():Herr talman! Ett socialdemokratiskt statsråd somfinner sig ha samma uppfattning som en moderatriksdagsledamot måste givetvis genast försöka göranågonting åt den saken. Låt mig därför inleda med attsäga att jag även om jag inte delar uppfattningarna irapporten definitivt tycker att gör ett värdefulltarbete och att det även fortsättningsvis bör finansierasmed skattepengar.Låt mig också säga att debatten kring fiskeripoliti-ken givetvis måste fortsätta. Den skall inte enbartfokuseras eller inriktas på det som sägs i denna rap-port, men diskussionen i sin helhet måste fortsätta.Givetvis måste det ständigt vara vår strävan att ut-veckla och förbättra såväl fiskeripolitik som administ-ration, forskning och andra åtgärder kring densamma.Jag menar att vi kommer att få goda möjligheteratt föra den diskussionen i samband med att det nubörjar bli dags för en översyn av den gemensammafiskeripolitiken inom den europeiska unionen. Vi harinlett ett arbete på departementet med att uttrycka desvenska positionerna. Detta kommer givetvis att bli endiskussion som ledamöter i allra högstagrad kommer att bli indragna i. Jag ser fram emot den.Låt mig också säga att den utredning om densvenska fiskerinäringens och de svenska fiskarnaskonkurrenssituation som här har efterfrågats nu defi-nitivt är på gång. Ett yrkesfiskaravdrag är en av defrågor som den utredningen har att se över. Jag serockså fram emot att den utredningen snabbt kommermed ett underlag för det fortsatta arbetet.Låt mig sedan säga någonting ytterligare om självasakfrågorna vad beträffar fisket - de frågor som PerLager berörde. Det finns naturligtvis många skäl tillatt fiskets tonvikt inte alltid är lagd på humankon-sumtion. Det beror inte på att det finns en politik somsträvar åt ett annat håll. Det beror inte heller på attsvenska fiskare i första hand har ett intresse av attdammsuga haven. Jag tror att vi alla har ett gemen-samt intresse av att den svenska fiskerinäringen base-rar sig på ett högkvalitativt fiske, dvs. ett fiske förhumankonsumtion. Vi kan förhoppningsvis också haförädlingsverksamhet i Sverige.I det sammanhanget vill jag säga att jag är mycketglad åt att jag för sedan hade tillfälle att invigaen mottagningsanläggning i , dvs. Den bidrar till att öka våra möjligheter att kon-centrera oss på ett fiske för humankonsumtion. Denregionala obalansen motverkas genom att denna möj-lighet nu tillskapas på ostkusten.Låt mig också säga att konsumtionen av fisk harökat, vilket är glädjande. Vi har från statens sidaförsökt bidra till den processen genom t.ex. arbetetinom ramen för Svensk fisk. Det är mycket glädjandebåde ur fiskerinäringens perspektiv och ur konsumen-ternas perspektiv, eftersom fisk är nyttig och god mat.Självfallet måste vi när det gäller fisket hela tidenutgå från den grundläggande ambitionen att det fiskevi har skall rymmas inom ramen för vad som är eko-logiskt hållbart. Det tror jag ligger i allas intresse -inte minst fiskarnas. Det är annars helt enkelt intemöjligt att upprätthålla en fortsatt fiskerinäring.Anf. 134 ():Herr talman! Tack, statsrådet! Jag satt och varorolig alldeles i onödan för att statsrådet skulle ändrasig eller för att jag liksom kollegerna skulle ha över-tolkat uttalandena. Det har vi tydligen inte gjort.Nu har med andra ord skämtboksförfattaren fåttveta att skriften inte är något att bygga vidare på. Vikan se fram emot en seriös utredning. Det är jättebra.Kan vi sedan få internationella överenskommelsersom gör att man inte först muddrar havet på alltingned till minsta fiskyngel utan att fiskstammarna kanöverleva skulle det vara fantastiskt för framtiden. Dethar vi misslyckats med åtminstone i norra tackar för svar som har givits. Självfallet är vialla anhängare av öppen debatt - s.k. fri debatt. Jagsom gammal publicist är den sista att vara emot det.Men det får finnas gränser. Det känns litet, för att intesäga mycket, obehagligt att man använder statsmedelför att ge ut skämtböcker som hånar och kritiserar enhel yrkeskår.Landets yrkesfiskare och deltidsfiskare är heder-ligt folk. Låt oss slå fast detta.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1997/98:128 omjordbruksnäringenAnf. 135 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att stärkadet svenska jordbrukets konkurrenskraft i förhållandetill andra länder inom EU, främst och Dan-mark, samt för att långsiktigt hävda det svenska jord-brukets betydelse i samband med det reformarbetesom baseras på förslag i Agen-da 2000.Det svenska jordbruket och den svenska livsme-delsindustrin är framtidsnäringar med möjlighet attgenom konkurrenskraftiga företag uppfylla högt ställ-da miljö- och djurskyddskrav och svara mot konsu-menternas krav och behov både vad gäller pris ochkvalitet.Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för attmedverka till att stärka jordbrukets konkurrenskraft. Idetta syfte har ett investeringsstöd på ca 120 miljonerkronor införts . Preliminärauppgifter för visar att beslut om investerings-stöd för ca , privat finansieringmedräknad, har fattats. Detta stöd har främst lämnatstill insatser för miljö- och djurskyddsinvesteringarmed prioritet för de sju nordligaste länen. Regeringenhar vidare avsatt totalt 83miljoner kronor för exportfrämjande åtgärder.En kraftfull satsning har gjorts för att stärka jord-brukets miljöanpassning. Det svenska miljöersätt-ningsprogrammet, som är ett av de mest ambitiösa iEU, har byggts ut i flera steg. Ett särskilt stöd på 600miljoner kronor för att uppmuntra flerårig vallodlinginfördes . utökas miljöprogram-met ytterligare med . Miljöpro-grammet motsvarar därmed hela den kostnadsram på2,som har tilldelats enligtanslutningsfördraget med den europeiska unionen.Under hösten 1997 presenterade sin strategi för , för-slag till reformer på centrala politikområden och, närdet gäller de finansiella perspektiven, Agenda 2000.En viktig del i agendan rör EU:s gemensamma jord-brukspolitik och ändringar i denna. Kommissionenavser att presentera detaljerade förslag på jordbruks-området i mitten av mars.Regeringen har redogjort för sinsyn på förslagen i Agenda - bl.a. vid minister-rådsmöten, i och i jordbruksutskottet. Viställer oss bakom den reforminriktning som föreslås.Förslagen i Agenda är en etapp i det långsiktigaarbetet att reformera den gemensamma jordbrukspo-litiken.Vår bedömning är att förslagen i Agenda 2000kommer att stärka det svenska jordbruket och densvenska livsmedelsindustrin. Det är emellertid inteenbart politiska beslut som bestämmer jordbruketskonkurrenskraft. Avgörande betydelse har även denenskilde jordbrukarens kompetens och förmåga attutveckla sitt företag.