prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:121Tisdagen den 9 juniKl. 9.00 - 21.52Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 juni.2 § Anmälan om förlängd ledighet, m.m.Tredje vice talmannen meddelade att talmannenbeviljat () fortsatt ledighet undertiden 1998.Tredje vice talmannen meddelade att () skulle fortsätta att tjänstgöra som ersättare förIngegerd Sahlström.Meddelande om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att finansutskot-tets betänkanden FiU27 och FiU20 samt socialför-säkringsutskottets betänkande SfU14 skulle avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt.3 § Tilläggsbudget 1 för samtriktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak,skattefrågor, m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU27Tilläggsbudget 1 för (prop.1997/98:150 delvis)betänkande 1997/98:FiU20Riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak,skattefrågor, m.m. (prop. 1997/98:150 delvis)Anf. 1 BO ():Herr talman! En uppgift överskuggar alla andra.Sverige får inte fastna i en arbetslöshetsfälla med enhög och bestående arbetslöshet. Vårt land får under90-talet inte gå samma väg som land efter land i Eu-ropa gick , dvs. får inte bli en eftersläntrare somgör om andra länders gamla misstag. måste istället gå i täten och visa att det finns en väg bort frånarbetslösheten.Så skrev den dåvarande talesmannen för ekono-miska frågor i maj 1994.Men , , består massarbetslösheten.Drygt en halv miljon människor är öppet arbetslösa, iåtgärder eller i . Det innebär att mer än12 % av arbetskraften är arbetslös - samma nivå som1995. , 1997, var antalet sysselsatta lägre ännågon gång . Det innebär att andelensvenskar som har arbete är längre än sedan 50-talet.Den ökning av sysselsättningen vi nu kan se ikonjunkturuppgången är svag. Vi har noterat att det istor utsträckning rör sig om tillfälliga jobb. Vad hän-der när nedgången kommer?Jag besökte i går. I , kan man kon-statera, är det faktiskt inte mer än drygt hälften avdem som skulle kunna arbeta som verkligen har ettarbete.Löftena har svikits. Massarbetslösheten består.Det innebär att basen för välstånd och trygghet harurholkats dramatiskt. Detta drabbar naturligtvis denenskilde, den som är arbetslös, som inte bara får ensämre ekonomi utan ofta också en bristande självkäns-la och sociala problem.Det innebär också en enorm kostnad för oss alla.Enligt forskare i är arbetslöshetens kostnader istorleksordningen . Det stämmeröverens med tidigare beräkningar som har redovisatsav exempelvis . Omräknat per hushåll igenomsnitt innebär det att arbetslösheten kostar35 för varje svenskt hushåll.Dessutom innebär naturligtvis arbetslösheten, ge-nom de våldsamma resurser som tas i anspråk för attklara de människor som är arbetslösa och de resursersom vi går miste om genom att produktionen blirlägre, att det blir svårt, oavsett ambition, att finansieraden offentliga sektorn, de gemensamma åtagandena.Det hade kunnat vara annorlunda. Om den upp-gång vad gäller sysselsättningen som inleddes 1993skulle ha fortsatt med samma kraft de senaste årenhade haft åtminstone 150 000 fler arbetstill-fällen. Skatterna hade då kunnat vara ungefär 10 000kr lägre per hushåll i genomsnitt.Men socialdemokraterna valde att bryta med denväg mot bättre företagsklimat som den dåvaranderegeringen hade åstadkommit. Man valde en väg sominnebar kraftfulla skattehöjningar på arbete och påinvesteringar. Man återreglerade arbetsmarknaden. Imånga avseenden har krånglet och besvärligheternaför dem som driver företag blivit värre.Ett exempel på krånglet är den skattekonto-lagsstiftning som socialdemokrater ochcenterpartister enats kring. Denna innebär att , tillskillnad från , skall företagaren hållareda på när hans skattebetalning skall vara skatte-myndigheten till handa. räckte det att företa-garen betalade skatten en viss dag. Varför skall maninföra den typen av krångel? Det är ytterligare en stenpå den börda som ger det sämre företagsklimatet.Att företagsklimatet har försämrats innebär att vihar tillfälliga jobb i stället för fasta jobb i den svagauppgång vi ser. Att företagsklimatet har försämratsinnebär att vi har färre företagare. Att företagsklimatetförsämras bidrar till att vid de stora internationellafusioner vi nu ser, senast mellan Stora och , ärtendensen att huvudkontoren läggs utanför Sverige.När det gäller just affären innebär detockså att går miste om ett antal miljoner iskatteintäkter.OECD:s ekonomer presenterade enrapport med en mycket kritisk syn på den svenskapolitiken. Man pekade på vad som hade orsakat denhöga arbetslösheten i och andra länder ochtog då fram två viktiga faktorer, nämligen beskatt-ningen av arbete och regleringarna av arbetsmarkna-den.Man kan också läsa vad s skriver. Moo-dy s har uppgraderat på grund av bättre stats-finanser - har ju både denborgerliga och den socialdemokratiska regeringenvidtagit budgetsaneringsåtgärder. Man hänvisar tillhanteringen av bankkrisen och mycket annat, och detledde till en uppgradering. Men om det långsiktigaskriver s - jag citerar ur min översättning frånengelskan - att man är oroad av att ekonomi"fortsätter att karakteriseras av snedvridningar, sär-skilt när det gäller skatte- och hnbarbetsmarknadsreg-leringar som hotar landets ekonomiska hälsa ochkonkurrenskraft på ".Årets upplaga av World Competitiveness Year-book visar att gått ned till sjuttonde plats,efter att 1994 ha legat på nionde plats. Det har underde varit en rejäl nedgång när det gällerbedömningen av det svenska näringsklimatet, av detsvenska breda måttet på konkurrenskraft. Också lyfter fram behovet av bl.a. sänkt skattpå arbete i Sverige.Men socialdemokraterna, dagens regering, avvisarde lösningar som anvisas inte bara av oppositionen iSverige utan också av internationella organisationeroch ett stort antal ekonomer i Sverige.Man talar heller inte längre särskilt högt om att denya jobben måste växa fram i företagen för att stärkabasen för välstånd och trygghet. Jobb i offentlig sek-tor behövs naturligtvis, även om man alltid kan disku-tera hur mycket och hur stor omfattning de skall ha.Men ett arbete i den offentliga sektorn innebär inte attmedborgarnas behov att finansiera minskar. Det inne-bär inte att utrymmet för sänkt skatt och ökat välståndför individerna blir bättre. Det är jobben i företagensom behövs för att stärka basen för välstånd ochtrygghet.Om vi tittar på Socialdemokraternas hemsida påInternet ser vi hur man redovisningar de "satsningar",som man säger, som har gjorts för att arbetslöshetenskall minska. Står det någonting om vad man har gjorteller vad man borde göra för att förbättra företagskli-matet? Nej, det står att man har byggt ut högskoleut-bildningen, att man har satt i gång det s.k. kunskaps-lyftet och att man har gett ökade statsbidrag till kom-munerna.Det var väl det som gjorde att gång sade: kan vi kosta på oss nya jobb.Men nya jobb i företagen, - och för dendelen - kostar inte. De ger nå-gonting. Det är bara er politik som kostar oerhörtmycket i förlorade jobb och högre skatter för männi-skor.Vi kunde för lyssna till GöranPersson på . Vad sägerhan om framtiden och var de nya jobben finns? Jo,säger att av de ungdomar somlämnar utbildningen och går ut på arbetsmarknadenskall anställas av den offentliga sektorn. , trefjärdedelar, av ungdomarna, säger , skall gå till den offentliga sektorn.Vart tog de privata företagen vägen? Vart tog in-sikten om var jobben måste växa fram vägen?Erik och påminner omDon Quijote och när de ägnar sig åt atti varje läge gå till attack mot blotta tanken på sänktskatt på arbete för vanliga inkomsttagare, både för skall kunna leva på sin lön och för att fler jobbskall växa fram. Den kamp mot väderkvarnar somDon Quijote ägnade sig åt är det som sig åt när han åker ned till . I stället föratt minska byråkratin och kämpa för detta ägnar hansig åt att plocka bort formuleringar om sänkt skatt iSverige. Det tycker han är det viktigaste i EU-samarbetet.Jag skulle vilja fråga , och för dendelen : Är målet ? Hardet socialdemokratiska målet nu blivit att tre fjärdede-lar av de nytillträdande på arbetsmarknaden, de ung-domar som lämnar utbildningen, skall anställas av denoffentliga sektorn? Vad leder det till för konsekvensernär det gäller medborgarnas skatter i så fall?Och om det inte är så, om har fel,får ni redovisa hur ni bär er åt för att försöka förklaraför statsministern att han hade fel. Men detta kräveren rejäl förklaring i ekonomiska debatt. Ärsocialdemokratins mål nu att tre fjärdedelar av ung-domarna som går ut på arbetsmarknaden skall anstäl-las av den offentliga sektorn, och vilka konsekvenserfår det i så fall?Herr talman! I reservation 1 redovisar Kristdemo-kraterna, och vi moderater en plan för hurman skall kunna skapa förutsättningar för nya jobb,högre tillväxt, ökat välstånd och därmed större trygg-het för människorna. Den planen har en grundläggan-de utgångspunkt, och det är den första punkten i ensådan plan:1. Denna regering har misslyckats.Denna regering har uppenbarligen ingen insikt omvad det krävs för att skapa förutsättningar för denya jobben.2. Vi måste ha en långsiktigt hållbar balans i deoffentliga finanserna. Vi har fortfarande konjunk-turkänslighet som är alldeles för stor. Vi måste draned skatte- och utgiftsandelarna i ekonomin, ochvi måste snabbt se till att få ned statsskulden somandel av ekonomin till högst . Vårt gemen-samma mål är senast år 2002.3. Vi måste slopa överbeskattningen av företagandeav kapitalbildning.4. Vi måste inleda en målmedveten sänkning avskatten på arbete. Det ger fler jobb, men det gerockså större möjlighet för vanliga människor attleva på sin egen lön.5. Vi måste göra särskilda insatser just vad gällerhushållstjänster. I ett program som innebär ensnabb förändring av politikens förutsättningarmåste vi också se till att den sektor som är helt ut-stampad, på grund av de höga skatterna på arbete,får möjlighet att över huvud taget existera och getiotusentals svenskar arbete.6. Vi måste skapa förutsättningar för en modernarbetsmarknad, genom mindre regleringar ochstörre flexibilitet. Vi kan inte leva kvar i det för-gångna när vi ser framtiden an.7. Vi måste som politiker ta vårt ansvar för löne-bildningens förutsättningar och inte bara fly un-dan, som dagens socialdemokratiska regering.Ramarna för lönebildningen, förutsättningarna,sätts till stor del av riksdag, och här gäl-ler det att få en bättre balans mellan de parter somslutligen avgör hur lönebildningen fungerar. Detär parternas ansvar, men då måste vi också ha enbalans mellan parterna. Obalanser leder till pro-blem vad gäller lönebildningen långsiktigt.8. Vi måste minska krånglet, naturligtvis för allamedborgare men i synnerhet för företagare. Desom bestämmer om det blir några nya jobb skallslippa skattekontokrånglet och mycket annatkrångel. presenterar den förenklingsdelega-tion som har arbetat sina förslag, och jag skullegissa att en ny regering ganska kom-mer att kunna genomföra så gott som alla, ellermöjligen alla, de förslagen. Om jag förstår Social-demokraterna rätt kan det finnas något enstaka,och i övrigt skall man ha kvar krånglet, den poli-tiska styrningen.9. Vi behöver en ny företagsform för att göra detlättare att starta företagande, att kunna avsäga sigen del krångliga regler och få ett lättare sätt attsköta det administrativa och kunna ägna sig åt detföretagande man skall ägna sig åt.Den viktigaste uppgiften för en ny regering är allt-så att skapa förutsättningar för nya jobb ute i företa-gen runt om i ; dagens företag och de företagsom kommer att växa fram. Men det i sin tur innebärockså att andra uppgifter, som är nog så viktiga, kanfullföljas. I takt med att de nya jobben växer fram gesnytt utrymme att sänka skatterna på arbete, och detinnebär större förutsättningar för alla att kunna levapå sin egen lön.I fjol var 753 000 människor i i behov avsocialbidrag. 753 000 människor behövde socialbi-drag! Trots de höga skatter man tar ut har vi växandesjukvårdsköer, problem i äldreomsorgen och en skolasom enligt många uppgifter inte ger de kunskaper someleverna i behöver. Det visar att det systemsom Socialdemokraterna har byggt upp inte förmårleverera valuta för skattepengarna.Med lägre skatt på arbete och med en inriktningpå att ta till vara personalens kompetens i vården, attse till att vi har politiker som prioriterar kärnuppgif-terna och effektiviserar verksamheten, kan vi ha bådelägre skatt och bra förutsättningar för sjukvård, äldre-omsorg, skola och mycket annat som måste finansie-ras gemensamt.Ett exempel är den vårdgaranti som under denborgerliga regeringen infördes och bantade bort vård-köerna. Den vårdgarantin kryper man undan frånSocialdemokraternas sida och säger att det skullekosta mycket. Sanningen är att en vårdgaranti kostaringet, om man inte har tänkt sig låta bli att operera -en operation kostar ju alltid. Låt inte människornavänta och lida, till kostnader både för dem i lidandeoch för oss alla i form av att man inte kan delta exem-pelvis i produktionen.Herr talman! Det finns mycket annat man skullekunna ta upp om bristerna i politiken och vad sommåste komma. Låt mig nämna bara ytterligare en sak,nämligen den olycksaliga snabbavvecklingen av Bar-sebäck. Här har vi ett fungerande kärnkraftverk, somborde få drivas vidare så länge det är tekniskt, eko-nomiskt och säkerhetsmässigt rimligt. Men av politis-ka skäl skall det förtidsavvecklas. Miljön försämras,och pengar slösas bort som hellre skulle användas tillandra ändamål. Det är ett exempel på en politik sommer syftar till att tillfredsställa politiska behov änmedborgarnas önskningar.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1,26 och 32.Anf. 2 ():Herr talman! Vi närmar oss slutet på den här man-datperioden och står inför ett nytt val. Därför är detnaturligt att som denna blickarna riktas motnästa mandatperiod och 2000-talet.Inför den nya mandatperioden står införnya möjligheter. Det ekonomiska läget för ärnu väsentligt bättre än det var inför någon av mandat-perioderna 1991-1994 och 1994-1998.Räntorna är låga, inflationen är stabilt låg ochstatens finanser har kraftigt förbättrats. Åratal medbudgetunderskott har vänts till balans och överskott.Som ett ytterligare bevis på att styrkan i ekonomin haråtervunnits kunde sänka styr-räntorna . Dessutom höjer kreditvärde-ringsinstituten betyget för Sverige.Till den positiva bilden hör också att läget på ar-betsmarknaden förbättras. Sysselsättningen ökar.Arbetslösheten sjunker. Framtidstron återvänder nuhos hushåll och företag runt om i vårt avlånga land.Så långt, herr talman, är det bra, men fortfarande ärarbetslösheten som en varböld i vårt samhälle, ochfortfarande lever många svenska hushåll med knappaekonomiska marginaler.Styrkan i den svenska ekonomin har inte åter-vunnits utan hårt arbete och en kraftfull politik. Cen-terpartiet har mer än något annat parti tagit ansvar för att bringa ordning och reda i desvenska statsfinanserna. Det är vi stolta över. Vi harsatt bästa före kortsiktiga partiintressen. Vihar tänkt på ekonomi långsiktigt i stället förpå kortsiktiga opinionsvinster i kommande opinions-undersökningar. Fler borde ha iklätt sig ansvaret, menförmågan och viljan har saknats hos många.Det som uppnåtts av stabilitet i ekonomin fårinte slösas bort. Även om vi närmar oss ett val börinte partierna förledas till vallöften som innebär enåtergång till kasinoekonomin. Det har vi haft nog av.Under de kommande åren behövs det både fasthet ochnoggranna prioriteringar i den ekonomiska politiken.Vi vet att det behövs ökade resurser för att kunnavärna en bra skola och skapa trygghet för människorsom blir sjuka eller på ålderns höst, men resursernamåste komma utan att vi lånar pengar. Det måsteockså handla om att skapa förutsättningar för flerjobb, förbättra villkoren för företagandet - inte minstför de mindre företagen - och skapa hållbar utveck-ling i hela landet.Under den kommande mandatperioden finns nuockså ett utrymme för att steg för steg sänka skatterna.Från sida pekar vi ut främst tre områ-den för sänkta skatter.Det är för det första sänkta arbetsgivaravgiftermed tyngdpunkten för de mindre företagen. Det är fördet andra sänkta inkomstskatter med tyngdpunkt förlåg- och medelinkomsttagare. Det är för det tredjesänkt skatt på boendet, vilket vi redan nu kan genom-föra genom beslut som kommer att fatta omnågra timmar.Målet för budgetpolitiken ligger fast, och det in-nebär ett överskott i statens finanser per årsom ett genomsnitt över en konjunkturcykel. Detmålet är viktigt att uppnå. Det är nödvändigt för attkunna minska och steg för steg pressa tillbaka vårstora statsskuld. Ytterst handlar det också om solidari-tet med kommande generationer. Dem borde alla här ikammaren vara överens om att vi skall värna.Styrkan i den svenska ekonomin ger också förut-sättningar för att stå starkt utanför det EMUsom innebär mer av överstatlighet och mindre avnationellt självbestämmande. kan, med denstyrka som har skapats och inte minstunder , stå starkt utanför denekonomiska monetära unionen med sunda statsfinan-ser, självständig penningpolitik och en rörlig växel-kurs. EMU riskerar enligt vårt sätt att se det att skapaspänningar som motverkar utvidgningen av den euro-peiska unionen i österled. Vi har ingen anledning attmedverka till att man offrar östutvidgningen på dettacentraliseringens och likriktningens altare.I dagsläget tillhör de länder som betalarden högsta medlemsavgiften till EU räknat per invå-nare. Detta är orimligt i längden. Därför måste rege-ringen, oavsett färg och sammansättning, med kraftverka för att den svenska avgiften till Europeiskaunionen kan sänkas.Centerpartiets budgetalternativ - som redovisas ivår partimotion med anledning av vårpropositionenoch som finns i betänkandet - är finansierat och, visardet sig, också starkare änregeringens alternativ. Vi tummar inte på målsätt-ningen att börja betala av på statsskulden. En del ifinansieringen är den ränteeffekt som staten kan till-godoräkna sig vid utförsäljning av aktieinnehavet iexempelvis Nordbanken, , ,och Wasakronan, med undantag av special-fastigheterna. Vår ekonomiska politik är också merinriktad på nya jobb och god miljö och att hela Sveri-ge skall leva.Herr talman! Vi behöver i en långsiktigoch stabil reform på skatteområdet. Lösningen är inteatt göra snabba och på en gång stora skattesänkningar.I stället behövs det en plan som visar hur Sverigelångsiktigt och i takt med vad ekonomin medger sän-ker skattetrycket. Det handlar helt enkelt om att pekaut färdriktningen inför nästa mandatperiod och en brabit in på nästa årtusende. Jag vill fråga Socialdemo-kraterna om man är beredd att medverka till att pekaut en sådan färdriktning och steg för steg pressa till-baka skatterna.Sverige har som bekant höga arbetsgivaravgifter.Skatten på arbete är hög. Det gäller också skatten påvissa företag. har därför under periodenmedverkat till rejäla skattesänkningar. Jag tänkerframför allt på sänkningen av arbetsgivaravgifterna.Det ger lägre avgifter på enlönesumma , och föregenföretagare. går vi vidare på den vägen ochföreslår att lönesumman höjs till i första hand 2 mil-joner respektive 300 000 för egenföretagare redanfrån 1999. Dessutom bör reduceringen utökas frånnuvarande till åtta procentenheterunder de närmaste åren.Inkomstskatterna bör i första hand sänkas för låg-och medelinkomsttagare. Det kan ske genom att grun-davdraget höjs för alla upp till exempelvis 270 000kronors inkomst, som man också måstekompensera kommunerna, vilket vi har föreslagit ivårt budgetalternativ. Från sida har vi ocksåföreslagit att vi i en första omgång skall göra skatte-sänkningar på i storleksordningen 3,5 miljarder förlåg- och medelinkomsttagare. Det innebär drygt tusen-lappen i lägre skatt för en person med cirka150 i inkomst.Trots det svåra ekonomiska läge som harbefunnit sig i har kunnat medverka tillsänkt skattetryck genomatt prioritera hårt. Genomförda skattesänkningar harfinansierats. Den största skattesänkningen utgörs avsänkt matmoms, som främst gynnar dem som använ-der en förhållandevis stor del av sin disponibla in-komst till mat. Det gäller i synnerhet barnfamiljer.Genom överenskommelsen mellan Centerpartietoch regeringspartiet kan nu fastighetsskatten sänkasfrån till - en skattsom höjdes av Socialdemokraterna och Vänsterpartiethösten 1994. Belägenhetsfaktorn slopas för fastboen-de i områden som är attraktiva för fritidsboende.Vi förmådde driva fram en garanterad sänkning avfastighetsskatten just nu i stället för att bara demon-strera och riskera fortsatt hög fastighetsskatt eftervalet om vänstermajoriteten skulle bestå. Sänkningenav fastighetsskatten var möjlig tack vare förtroende-fulla relationer mellan oss och företrädare för rege-ringen. Jag vill gärna ge uttryck för det mycket tydli-ga, konstruktiva och pragmatiska förhållningssätt somfinansministern visade under förhandlingarna omsänkt fastighetsskatt. Jag vet att den frågan var svår isynnerhet för socialdemokraterna, men överläggning-arna präglades av konstruktivitet, fasthet och mål-medvetenhet. Jag tycker att det finns anledning atttacka för det.I vårt program på skatteområdet de närmaste åreningår dessutom att vi skall fasa ut förmögenhetsskat-ten stegvis genom att i ett första steg slopa sambe-skattningen. Den resterande förmögenhetsskattenavvecklas . bör för-mögenhetsskatten vara utfasad ur skattesystemet.Det behövs skattelättnader för fåmansbolagen. Vihar i bugdetalternativet reserverat 500 miljoner kro-nor i avvaktan på den utredning som skallpresenteras.Avskaffad särskild löneskatt på avsättning till an-ställdas vinstandelar ingår, och likaså avskaffad el-skatt för jordbruket. Införande av ett yrkesfiskeavdragenligt dansk modell ingår, liksom sänkt skatt på eld-ningsolja för jordbruket till samma nivå som gäller förexempelvis industrin.Sedan måste vi öka lättnadsutrymmet för onotera-de bolag, förstärka reserveringsmöjligheterna förenskilda näringsidkare, öka möjligheterna till kvitt-ning av reaförluster på onoterade aktier samt ökafriheten för fördelning av avdraget för pensionsav-sättningar för enskilda näringsidkare.Detta är några viktiga men mycket strategiska åt-gärder på skatteområdet, riktade till företagen.Det finns i samhället en diskussion om skattesub-ventioner av hushållsnära tjänster. Den diskussionenhar ibland en förmåga att bli yvig och inte särskiltpreciserad. Vi vet inte särskilt mycket om facit, omresultatet på det här området. Låt oss därför, som vihar föreslagit, inleda en försöksverksamhet på ett parställen i landet.Herr talman! När det gäller synen på vård, omsorgoch skola går det en djup klyfta mellan Modera-terna och alla andra partier i riksdag. Enenkel summering av partiernas budgetalternativ visaren stark uppbackning från alla partier utom Modera-terna för de extra resurser som och So-cialdemokraterna drivit fram.Det här är inget försök att konstla fram en mot-sättning. Den finns där, och den handlar i grunden omifall samhället skall stå för ett allomfattande och till-räckligt starkt skyddsnät och en god utbildning, vårdoch omsorg till alla eller om plånboken skall styra.För är det en politiskt prioriteraduppgift att stärka välfärden. Goda kunskaper är enrättighet för alla, inte ett privilegium för en del. Sve-rige skall bygga världens bästa skola, och vi skallfullfölja , som ger fler människor ännågonsin tidigare personliga utvecklingsmöjligheter.Det är en styrka för ett framtidssamhälle. Vi satsar påfler högskoleplatser i första hand på de mindre hög-skolorna, medvetna om att det är en politik som lyfterSverige kompetensmässigt.Vi vill stärka vård och omsorg genom mer resur-ser. Det är där begränsningen ligger när det gällerskattepolitiken. Alltför omfattande skattesänkningardrabbar med nödvändighet skola, vård och omsorg iform av nedskärningar - alternativt skapas ett budge-tunderskott, som i sin tur framtvingar nedskärningar.Det är en väg som inte skall beträda.För är urholkade resurser till skola,vård och omsorg inte något alternativ. Tvärtom skallmer pengar fram.