prot · GL0962 · 1998-02-05 00:00:00 — Dessaorganisationer inser naturligtvis att detta är riktigt. De- i motsats till - skulle bara vilja haunderskottsavdragen och inte taxeringen.Så fungerar ofta diskussioner om bostadspolitiken.Man koncentrerar sig på delar av ett samlat förslagsom antingen gynnar eller missgynnar. Tillräckligtmånga organisationer är intresserade av detta ochtillräckligt många har tagit upp det för att det skallvara värt att utreda frågan färdigt. Därför finns detmed i , att man skalltitta på hur det skulle gå till i praktiken när det gällertaxering.Sedan kommer vi till frågan: Skall ett sådant härförslag genomföras? Då måste man göra en samladvärdering. Det är klart att en bostadsrättsförening medmycket stora skulder och låga taxeringsvärden skullefå en förbättrad situation med den här formen av be-skattningsstruktur, medan konsekvenserna för enannan bostadsrättsförening som har låga skulder menmycket värdefulla lägenheter skulle bli helt andra.Jag tycker att man skall ha som princip att varaförsiktig med att göra beskattningsförändringar på dethär området som medför strukturförändringar somkan bli plågsamma. Därför skall frågan utredas ochvärderas noggrant. Vi skall också diskutera dengrundligt mellan partierna. Fastighetsskatten är intebetjänt av snabba förändringar och osäkerhet kringsystemet. Därför har jag fått positiva reaktioner frånriksdagen när jag har föreslagit att en parlamentariskutredning skall titta på fastighetsskattefrågan för att viskall få en så bred majoritet som möjligt och för att fåen stabilitet i uppbyggnaden av systemet.Det är inte bara viktigt för företagen med stabilaspelregler. Det är viktigt också för hushåll att kunnaveta vilket system som gäller och vilka kostnader somman kan räkna med.Jag vet inte hur pass konstruktiva moderaternakommer att vara i en sådan diskussion, men jag hop-pas att de kan vara det. väljer nu attangripa och göra en del av sin argumentation populär.Jag tror att det är mycket viktigare att försöka att få ensamlad bild av boendebeskattningen och få en godstruktur som kan hålla över val och mandatperioder.Anf. 126 ():Fru talman! Statsrådet har fel när han sägeratt vi aldrig är överens. Vi är överens om t.ex. delarav det som statsrådet sade till kammarens protokoll,nämligen att fastighetsskatten inte är känd för snabbaförändringar. Nej, det är den inte. Men den är kändför mycket annat som folk utanför det här huset upp-fattar som ytterst negativt.Statsrådet refererade till en artikel av ett antal in-tressenter inom boendeområdet. Jag kan garantera attsamma intressenter är mycket oroade över den ut-veckling som de tror och på goda grunder misstänkerkommer att inträffa när statsrådet får förslag i sin hand.Sedan är det litet konstigt att de bostadsrättshavaresom har betalat dyra pengar och som aktivt deltar iföreningens skötsel kan drabbas enligt det förslag somstatsrådet kan tänkas lägga fram. Däremot skulle endåligt skött förening gynnas av detta. Jag tycker fak-tiskt att det borde vara tvärtom. De som sköter sinfastighet borde gynnas medan de som sköter dendåligt skall missgynnas.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! är orolig för nyaskattehöjningar. Jag hoppas att jag kan stilla hans oro.Min tanke bakom att man skall se över taxeringssys-temet och själva skattesystemet är inte att intäkternaav fastighetsskatten skall ökas, utan tanken är att manskall få en bättre struktur. Man skall se över och för-söka få så breda majoriteter som möjligt i . vacklar det faktiskt i synen på vad fastighetsskat-ten skall vara till för. Inte minst ochkanske också påstår sig vilja avskaffafastighetsskatten när de egentligen vill införa enschablonbeskattning. När man sänker fastighetsskat-ten sänker man också värdet av ränteavdragen.Det är klart att den typen av åtgärder kan vara po-pulära i ena ändan. Men den barnfamilj i Stockholmsom skall köpa sig ett hus måste naturligtvis lånapengar, om inte bakgrunden är sådan att man kanköpa kontant. Då är ränteavdragen ohyggligt värdeful-la.Den här typen av diskussion blir ofta alltför ensi-dig från moderat sida. Man ser till den ena sidan, menman talar inte högt om vad man vill göra på den andrasidan. Jag har ingen bestämd åsikt när det gäller bo-stadsrättsfastigheternas beskattning innan det områdetär färdigutrett. Det finns frågeställningar kvar. Jagnoterar att det finns ett antal tunga organisationer somär intresserade av en sådan här modell. Då är detregeringens skyldighet att se hur den skulle fungera ipraktiken. När vi sedan har papperen på bordet får vigöra en värdering. Min bedömning är att man måsteha breda majoriteter i för den typen avskatteförändringar för att se till att systemet blir håll-bart. Då är också välkommen attargumentera.Jag ser problem med den här typen av förslag förvissa strukturer, och jag ser fördelar för andra struktu-rer. Detta måste värderas när vi har alla fakta på bor-det. Men att det finns starka organisationer som ocksåär intresserade gör ju inte anledningen att utredamindre.Anf. 128 ():Fru talman! Det var intressant att höra statsrådetefterlysa breda majoriteter. Det har inte varit känne-tecknande för en del av de avtal som har träffats undersenare tid när det gäller frågor som direkt har stått istrid mot den absoluta majoriteten av det stora folk-flertalet.Statsrådet sade att har en något ensi-dig inställning. Okej, det är hans uppfattning. Men jagvill påstå att i denna aktuella fråga, som jag har tagitupp i min interpellation, är de organisationer somstatsrådet nämnde i sitt förrförra inlägg oroade för hurutvecklingen skall bli framöver, och detta mot bak-grund av vad skall kom-ma fram till för resultat.Statsrådet säger vidare att detta inte kommer attinnebära några ökade boendekostnader eller höjdahyror. Jag skall nu ställa en rak fråga till statsrådet:Kan statsrådet garantera att socialdemokrater-na - om de vinner valet och får bilda regering i sep-tember - inte lägger fram förslag som kraftigtkommer att öka boendekostnaderna för dem som i dagbor i bostadsrätter?Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! beklagar att det intehar funnits breda majoriteter för en del av regeringensförslag. En av orsakerna är ju att läggerfram ansvarslösa, ofinansierade skattesänkningsför-slag. De är beredda att lägga fram hur många somhelst, motsvarande så mycket som 90 miljarder, ochpå har de ännu större planer. De är inte såintresserade av den andra sidan, att redovisa sinabesparingar, för de vet att det inte populärt blandfolkflertalet.När det gäller att få ned bostadskostnader har helasaneringspolitiken med utgiftsnedskärningar ochskattehöjningar varit ohyggligt viktig för landets allaboende.För en familj som har ett villa- eller bostads-rättslån på , vilket inte är ovan-ligt i den stad som vi nu befinner oss i, har räntanhalverats tack vare saneringspolitiken och tack vareatt vi har orkat stå fast vid den. Därmed har boende-kostnaden, netto efter skatt, minskat med fördenna familj. Vad är detta, om inte att bedriva enbostadspolitik som lättar på trycket för dem som hardet allra tyngst? Det skulle aldrig klaraav. De skulle naturligtvis lägga fram förslag, och omde hade majoritet här i skulle de också röstafram kraftiga fastighetsskattesänkningar. Det tvivlarjag inte alls på. Men det skulle ju i den andra ändeninnebära höjda räntor, för de skulle inte klara finansi-eringen, och det förslag till finansiering som de harinnebär sämre ränteavdrag. Vad skulle det innebäraför barnfamiljen i , som funderar på attköpa en bostadsrätt eller ett hus?Fastighetstaxeringsutredningen ser inte över skat-tefrågan utan taxeringsfrågan, så i den delen behöverSten inte alls vara orolig. Det är inte enskatteutredning.I den artikel som de olika organisationerna skrevhänvisar man väldigt tydligt till just den skatteutred-ning som fanns , vilken lade framett samlat förslag till bostadsrättsbeskattning. Vårtförslag har sin utgångspunkt i det förslag om rättvisbeskattning av olika boendeformer som lade fram i sitt slutbetänkandeSoU 1994:57. Organisationerna väljer en del av för-slaget, och det förstår jag att de gör. Men det är klartatt det finns ett intresse av att se på helheten i försla-get när nu t.o.m. tunga bostadsorganisationer gör det.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen meddelade att följande faktaprome-moria om förslag från Europeiska kommissioneninkommit och delats ut till kammarens ledamöter:Förslag till ändrat förslag till direktiv om tillnärmningav medlemsstaternas lagstiftning om kollektivauppsägningar KOM (97) 65314 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1997/98:48 Ändringar i livsmedelslagen m.fl. lagarMotionermed anledning av skr. 1997/98:51 Redogörelse för enöverenskommelse om vissa ersättningar till sjuk-vårdshuvudmännen m.m. för år 19981997/98:So4 av m.fl. (m)1997/98:So5 av och ()med anledning av skr. 1997/98:66 Skrivelse medmeddelande om kommande förslag om ändring avreglerna för beskattning av aktievinster i bolags-sektorn1997/98:Sk28 av m.fl. (m)1997/98:Sk29 av och ()med anledning av förs. 1997/98:RR7 Riksdagensrevisorers förslag angående resultatinformationsom underlag för styrning av statlig verksamhet1997/98:K12 av ()15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 5 februari1997/98:161 av () till statsrådetUlrica i /98:162 av () till näringsminis-ternUtredningen livsmedelsstrategi för Sverige1997/98:163 av () till statsrådetYlva JohanssonFristående skolor1997/98:164 av () till socialministernSysselsättning för lätt utvecklingsstörda1997/98:165 av () till jord-bruksministernKöksväxter1997/98:166 av () till miljöminis-ternBiologiska mångfalden i odlingslandskapet1997/98:167 av () till jord-bruksministernForskningsjakten på sälInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 10 februari.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 5 februari1997/98:403 av () till statsministernDen privata tjänstesektorn1997/98:404 av () till näringsminis-ternFinansieringen av de regionala Leaderprojekten1997/98:405 av () till arbetsmarknads-ministernResursförstärkning för barnomsorgen1997/98:406 av () till kommuni-kationsministernStudentrabatten på resor1997/98:407 av () till kulturministernSESAM-projektet1997/98:408 av () till statsrådetLeif PagrotskyExport av ubåtar1997/98:409 av () till arbetsmark-nadsministernALU konkurrens med privat företagsamhetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 10 februari.17 § Kammaren åtskildes kl. 16.22.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 120(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.