prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — Jag utgår från att Pliktutred-ningen kommer att behandla förslaget.Fru talman! Betänkandet behandlar också fråganom rasism och främlingsfientlighet inom totalförsva-ret. Det finns en reservation i betänkandet. Miljöpar-tiet har upprepade gånger ända motioneratom frågan.Försvarsutskottet har i full enighet uttalat sigkraftfullt mot rasism och andra former av främlingsfi-entlighet. Vi har sagt att det aktivt måste motarbetasmed alla de medel som är förenliga med vår demo-krati och vårt rättsväsende. Utskottet har uttalat attden som med utgångspunkt i rasistiska eller främ-lingsfientliga handlingar eller beteenden visar siguppenbart olämplig för sin tjänst självfallet med lagli-ga medel skall kunna skiljas från tjänsten.Utskottet skrev det här i ett betänkande . Efter det har vi kunnat följa debatten imedierna om missförhållanden inom totalförsvaretoch Försvarsmakten. Ett exempel som brukar tas uppär Marinkommando Väst. Man försökte hemförlovaen rekryt på grund av hans kriminella förflutna ochhans nazistiska sympatier. sade då att man inte alls kunde göra detdärför att det inte fanns någon laglig grund för attförhindra värnpliktiga som försvaret inte vill ha.Rådet för insyn i Försvarsmakten har skrivit tillregeringen. Jag citerar deras skrivelse: "Rådet harockså fått information om fall av rasistiska åsikter hosenstaka soldater under grundutbildning och inominternationell tjänstgöring". Man konstaterade vidareatt "gällande regelsystem inte fullt ut medger attolämplig anställd militär personal kan avstängas frånsin verksamhetsutövning eller olämpliga värnpliktigaskiljas från sin utbildning". Rådet har föreslagit attregeringen initierar en översyn av bestämmelsernainom det här området.Vi har alltså kunnat konstatera att det finns ett be-hov av ändrad lagreglering. Det har regeringen hittillstyvärr inte konstaterat. Försvarsministern gav dockganska i uppgift attutreda hur man handskas med den här frågan.Men ett steg på rätt väg har i alla fall tagits.Det är anledningen till att jag inte yrkar bifall till denreservation i dagens betänkande som tar upp den härfrågan. Så sent som i går biföll nämligen ett enigtutskott en motion som jag har skrivit med anledningav en proposition om behandling av personuppgifterom de totalförsvarspliktiga. Om beslutarom detta innebär det att skallkunna få uppgifter om en person som har dömts förhets mot folkgrupp ur polisens s.k. har rätt att ur polisensregister få uppgifter om vilka som dömts för vålds-brott, tillgreppsbrott, brott mot vapenlagen och nar-kotikabrott. Men man har alltså inte rätt att få uppgif-ter om dem som dömts för hets mot folkgrupp. Ut-skottet biföll enhälligt att så skall vara fallet numera.Det handlar alltså om att det ankommer på regeringenatt införa en sådan regel i aktuell förordning om be-lastningsregister.Trots att det betänkande vi diskuterar inte tar nå-got steg framåt just i frågan om rasism och främlings-fientlighet inom Försvarsmakten har det alltså häntnågot som skickar ut en viktig signal i samhället, somjag ser det.Slutligen, fru talman, vill jag rikta mig direkt tillmina meddebattörer i försvarsutskottet och ställa tvåfrågor som jag hoppas att jag kan få svar på:1. Vad anser du är den viktigaste faktorn för en starkfolkförankring?2. Anser du att pliktsystemet som det ser ut ärrättvist? Om inte, vad är de viktigaste sakerna somman måste ändra på?Anf. 136 ():Fru talman! anser att försvaretskall grundas på allmän totalförsvarsplikt där allatjänstepliktiga får en meningsfull och tydlig utbild-ning mot krigsuppgiften och som leder till krigspla-cering inom totalförsvaret. Alla tjänstbara män ochkvinnor skall ses som en resurs för totalförsvaret. Detär en stor tillgång, menar vi, med en bred uppslutningkring landets säkerhets- och försvarspolitik, där varoch en bidrar med sin kunskap och förmåga. Totalför-svarsplikten ökar insynen i försvaret och befäster dessfolkliga förankring. I en konflikt finns det inga bättresoldater än de som försvarar gemensamma värden,sina landsmän och sin hembygd. Inställningen att vårtland är värt att försvaras får inte försvagas.Fru talman! Utskottet skriver att förutsättningarnaför plikttjänstgöring har ändrats i en rad avseendensedan lagen om totalförsvarsplikt beslutades ochmenar att det behövs en översyn av pliktsystemet medhänsyn till hur det fungerar i praktiken. Vi kristdemo-krater håller med om detta men menar att den tillsattaparlamentariska bör ta ett helhets-grepp och göra en bred och allsidig översyn av plikt-systemet bl.a. utifrån den debatt som har ägt rum ivårt land.I denna översyn måste pliktpersonalens totala si-tuation vad gäller såväl den ekonomiska, sociala,arbetsmarknadsmässiga som studiesociala situationeningå. Motiven för pliktutbildning, försvarsupplysningoch information, uttagningsprinciper, orättviseaspek-ter, kompensationsansvar och förplägnadsansvar ärnågra av de områden som vi tycker bör belysas. Plikt-systemet är en viktig del av vår försvarsprincip, ochdärför bör en reformering ske så att inte trovärdighe-ten för folkförsvaret undergrävs. Jag yrkar därförbifall till reservation 3 under mom. 4.Den som blivit uttagen till pliktutbildning får göraekonomiska uppoffringar i jämförelse med den somhamnar i utbildningsreserven eller ej blir antagen tillgrundutbildning. I avvaktan på resultatet av den avise-rade översynen föreslog därför attdagsersättningen borde höjas med per dag, frånnuvarande per dag till per dag. I vårt bud-getförslag för utgiftsområde 6 hade vi avsatt 50 mil-joner kronor för innevarande år.Fru talman! Genom totalförsvarsbeslutställde sig bakom förslaget att totalför-svarspliktiga som utbildats med civilplikt frivilligt börkunna ingå som en resurs vid civila internationellainsatser. Efterfrågan på s.k. multifunktionella opera-tioner har ökat, vilket innebär att fredlig konflikthan-tering kan få en viktig roll i internationell konfliktfö-rebyggande verksamhet.Konfliktförebyggande insatser måste sättas in ti-digt efter varningar om en annalkande konflikt. Meto-der för att med icke-våld förändra en konfliktsituationborde därför finnas med som alternativ i den civilp-liktsutbildning som bedrivs inom det svenska totalför-svaret. Utbildningen skulle vara en förberedelse ochträning i civil fredstjänst, t.ex. i samarbete med svens-ka folkrörelser.Personal i civil fredstjänst skulle kunna utgöra ettviktigt stöd till lokala fredsbyggande och våldsföre-byggande initiativ och fungera som opartiska observa-törer och stödpersonal åt demokratins företrädare ikänsliga konfliktsituationer.Europaparlamentet har betonat att det kommer attbli en angelägen uppgift att ta fram och vidareutveck-la icke-militära metoder för att förebygga, begränsaoch lösa konflikter och bl.a. angett möjligheten attupprätta en europeisk civil fredskår inom ramen fören gemensam säkerhetspolitik. Kristdemokraternamenar därför att en pliktutbildning i civil fredstjänstskulle kunna vara ett svenskt bidrag till en europeiskfredskår när det gäller att stödja humanitära åtgärderoch stå till tjänst med olika förtroendeskapande åtgär-der.Fru talman! Utskottet håller med om vikten av ettökat internationellt engagemang för att med icke-våldkunna förebygga och förändra konflikter i positivriktning och framhåller att metoder för fredlig kon-flikthantering behöver utvecklas liksom framtagandetav utbildningar.Jag är medveten om att enligt nuvarande lagstift-ning skall uttagning med plikt endast ske för totalför-svarets behov och att ingen får tas ut med plikt för attutbildas för internationella uppdrag. I ett yttrandeunder mom. 5 har bl.a. redovisatsin hållning i denna fråga och utgått från att Pliktut-redningen utreder möjligheterna att införa en interna-tionell civil fredstjänst i civilpliktsutbildningen.Anf. 137 ():Fru talman! Jag tänker redogöra för de frågor somtas upp i den regeringsskrivelse som utgör underlagför dagens betänkande.Regeringen redovisar först resultatet av den för-söksvisa utbildning som manefter rekrytering från hemvärnet frivilligt kan genom-gå. Därefter kan vidareutbildning ske inom hemvär-net.I den försöksvisa utbildning som har pågått under1997 och 1998 har sammanlagt bara 300 personerdeltagit. Av de 10 000 som hade placerats i utbild-ningsreserven var det alltså bara 300 som anmäldeintresse. Regeringen anser att tiden för det här försö-ket har varit för kort. Det finns t.ex. möjlighet att fåutbildning på flera ställen. Man kommer att följaförsöksverksamheten, eftersom man tycker att det ärviktigt att rekryteringen till hemvärnet förbättras. Allautskottsledamöter anser att frivilligorganisationerna ärviktiga i totalförsvaret.Därefter görs en redovisning av hur många kvin-nor som sedan lagen om totalförsvarsplikt trädde ikraft har skrivits in för värnplikt. Inteheller de är så många, nämligen 550. Av dem skrevsdock 225 in under det senaste inskrivningsåret, 1997.Det är alltså tydligt att det finns ett ökande intresse.Den nya pliktutredning som regeringen har tillsatt ochsom har börjat arbeta under namnet "pliktut-redning" har fått i uppgift att särskilt utreda situatio-nen för kvinnorna i pliktutbildning.Regeringen anför vidare att den har givit i uppdrag att påbörja utbildningen avcivila beredskapsstyrkor. De som det gäller kallasberedskapsmän - även om deras benämning bordeändras till beredskapspersonal - för kommunernasbehov. Utbildningen har börjat vad gäller pliktperso-nal för sociala uppgifter och för stabs- och informa-tionsuppgifter, och den skall fortsätta vad gäller tek-nisk verksamhet.ÖCB har fått i uppgift att undersöka möjlighetenatt utbilda till civila uppgifter inom miljöskydd underförhöjd beredskap och att skapa resurser på länsnivå.Myndigheterna skall redovisa det samlade behovet tillkontrollstationen 1999. Flera av de motioner sombehandlas i detta betänkande berör detta område.Pliktutredningen har också fått i uppdrag att utredaom pliktsystem skall kunna införas för tjänstgöringvid svåra påfrestningar på samhället i fred.När det gäller meritvärdering, som regeringen be-handlar i sin skrivelse och som tas upp i flera motio-ner, har man inom Försvarsmakten utarbetat ett be-tygsformulär, som använts på prov. Det har visat sigfungera bra och används nu i verksamheten. Pliktut-redningen har till uppgift att se över meritvärderingeni utbildningarna.Regeringens förslag om förbättrade förmåner fördem som skadats under sin plikttjänstgöring har redanantagits av . Förmåner som utgår vid skada itjänsten kan nu erhållas tidigare än vad som förutgällt. Vidare har begravningshjälpen för totalför-svarspliktiga som avlider under tjänstgöringen höjtsfrån ett halvt till ett helt basbelopp.I flera motioner tar man upp frågan om de total-försvarspliktigas förmåner i deras helhet. Detta ingårinte direkt i nuvarande uppgiftermen kommer med säkerhet att beröras inom utred-ningens mycket omfattande översynsarbete.I betänkandet behandlas 21 motioner med 35 yr-kanden med anknytning till totalförsvarsplikten. Re-geringens beslut att tillsätta en utredning för att seöver tillämpningen av totalförsvarspliktlagen, somträdde i kraft , uppfattas i motionerna genomgå-ende som positivt. Mycket har hänt under de år somlagen tillämpats. En översyn behövs och har ocksåkrävts av flera berörda instanser.Många av de förslag som tas upp i motionerna in-går i . I flera motioner be-rörs t.ex. disciplinansvar och rättsliga frågor. Discip-linansvaret skall ses över av . Deflesta av motionernas förslag kommer, som sagt, attbehandlas av utredningen. Därför yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga motio-ner.Eftersom jag fortfarande har litet taletid kvar,skulle jag vilja ta upp också de frågor som AnnikaNordgren reste. Hon ville först och främst av-skaffa totalförsvarsplikten och tyckte att det var syndatt man inte kunde utreda den frågan somman nu ser över hela systemet. Jag vill peka på attdetta helt enkelt beror på att det finns en stor enighetom att vi skall ha ett pliktsystem och en totalför-svarsplikt i det svenska försvaret. själv med i utredningen och kan där ta upp dessafrågor, men jag vill peka på att anledningen till attdetta inte ingår i direktiven är att det inte finns majori-tet för det.Annika vill att totalförsvarsvägran skallavkriminaliseras. Jag kan hålla med så till vida att jagtycker att det är onödigt med fängelsestraff. Dennafråga diskuterades redan i den förra pliktutredningen,och den kommer säkert upp igen. Jag tycker däremotinte att man helt skall ta bort sanktionerna. Vi harsanktioner inom totalförsvaret över huvud taget.Dessutom skall man tänka på att vi har en tjänstepliktsom gäller för alla i , både för svenskar ochför utlänningar, från 16 till . Det skullevara ganska underligt om någon skulle få säga: Jagvill inte ställa upp på någonting, även om det skullebehövas. Jag tror inte att man är beredd att accepteradet utan vidare.Annika tog också upp frågan om avhop-pen från utbildningen och menade att intresset förutbildningen efter hand avtar.Det har gjorts undersökningar som visar detta,men det är inte något helt allmängiltigt. Detta gerdock självfallet signaler om att man måste se till att haen utbildning som är så beskaffad att de unga männi-skor som tar av sin tid för att få utbildningen ocksåtycker att den känns meningsfull. Jag tycker att manskall kunna förvänta sig av Försvarsmakten att denkan tillhandahålla en sådan utbildning.Fredstjänst, inte minst i regi ochmed dess utbildning, tror jag är en sådan sak som vikommer att diskutera i . Det är näm-ligen viktigt att finna former för hur man också skallkunna ge andra än dem som gör militär värnpliktmöjlighet att komma ut och hjälpa till internationellt.Det finns många uppgifter som behöver göras. Dettahar vi lyft fram i utredningen, och jag tror säkert att viskall kunna klara av det.När det gäller främlingsfientligheten är jag likaglad som för att vi var helt överensom att kräva att brottet hets mot folkgrupp skall tas ini det register som har tillgång till när detgör sin uttagning. Jag hoppas verkligen att vi får ettsådant beslut i också.Frågan om olämpliga värnpliktiga, som är krimi-nella och som har visat sympatier för rasistiska orga-nisationer osv., är något som vi har diskuterat ganskamycket. har jag tagit reda på att regeringenbereder ett uppdrag till Försvarsmakten och Pliktver-ket att de skall redovisa hur de tillämpar de person-kontroller som de har möjlighet att göra efter det attde fick utökade möjligheter 1996. Då fick de möjlig-het att göra fler registerutdrag. Utifrån detta kommerman sedan att göra en redovisning eller ett förslag,som kommer att vara klart . Jag hoppas alltsåatt vi kan återkomma till detta.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Ja, det finns en bred enighet om fundament, dvs. Men det ärmycket som det har funnits en ganska bred enighet omnär det gäller försvarsfrågor och som har blåst omkullganska rejält . Sedan har detlappats, lagats, pusslats, sytts och gjorts mycket sakerför att få ihop resonemang och hur verkligheten ser ut.Det är inte alltid det går ihop.Förhoppningsvis kommer vi att taett mer samlat grepp på Försvarsmakten och hur vivill att den och totalförsvaret skall utvecklas. Då me-nar jag att det vore bra om vi hade ett underlag sombelyser hur ett avskaffande av pliktsystemet skullekunna se ut. Återigen vill jag betona att det inte ärnågon yrkesarmé som pratar om, utan dethandlar om en utbildning som bygger på frivillighetoch meriter. Den skall också ses som ett annorlundakoncept för hur försvaret skall utformas.Karin Wegestål nämnde meriter som en del av detsom skall titta på. Det känns relevantatt diskutera detta. Det är nämligen något som vi harpratat om . Gång på gång har vi slagitfast att man skall få en bra meritvärdering när mangör sin utbildning. Detta skulle fungera som en morotoch göra att det hela känns mer relevant. Det händerinte så väldigt mycket, men det har bedrivits en delförsöksverksamhet.Jag menar att detta är en av de delar som ger enviktig folklig förankring - man känner att utbildning-en både är meriterande och känns relevant. Återigenvill jag ställa en fråga till , inte minstmot bakgrund av att den socialdemokratiska kongres-sen slog fast att värnplikten skall åter-upprättas: Är det enligt socialdemokratin det viktigas-te för folkförankringen hur många som utbildas, ellerär det något annat? Och i så fall vad?Anf. 139 () replik:Fru talman! Det var många frågor på en gång.När det gäller utbildning av personal till totalför-svaret är det uppgifterna inom försvaret som man tasut till som är det viktigaste. Vi har slagit fast att maninte skall utbilda fler än så många som kan krigsplace-ras. Det är den målsättning som finns.Sedan kan man diskutera de uppgifter som finnseller som kommer att finnas. Vi har en kontrollstation1999, där Försvarsberedningen skall ge ett underlagtill en diskussion kring hur försvaret skall se ut medanledning av den omvärldsförändring som har skett.Därefter kommer man att kunna göra ett förslag tillhur försvaret skall utformas. Detta skall göras inteminst med tanke på den vidgade hotbild som vi äröverens om, och de uppgifter som kan komma attbehövas i det sammanhanget.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Jag tolkar så att det äruppgifterna som är det viktigaste. Jag vet att ett fun-dament för Socialdemokraternas inriktning i den härfrågan är hur man skall utbilda för krigsuppgiften. Omman tittar närmare på det hela ser man dock att vissauppgifter som görs inom ramen för totalför-svarsplikten inte leder till en krigsplacering. Jag tän-ker på arbete i stall osv.Skall jag också tolka så att det äruppgifterna som är viktigast för folkförankringen? Jagär inte säker på att det är så. Jag menar att det vikti-gaste är att man anser att utbildningen är adekvat ochrelevant, och att utbildningen sker på ett sådant sättatt man också får civil dokumentation och civila meri-ter för det som man har lärt sig under sin utbildning.Inte minst måste man också utbilda för någonting somkänns viktigt och meningsfullt. Ungdomar har kanskegenerellt sett en litet annorlunda syn på vad det är förhot som står inför och kan möta. Det är noginte de stridsvagnar på andra sidan gränsen som jagpratade om förut, utan det är andra hot som kännsrelevanta att förebygga.Återigen frågar jag om det är uppgifterna som ärviktiga för totalförsvarsförankringen, eller är det civildokumentation, dvs. motivation och meriter? KommerKarin Wegestål fram till det senare kanske man ändåskulle titta på hur en frivillig värntjänst skulle kunnase ut.Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är två olika frågorsom tar upp. För totalförsvaret ärdet nämligen viktigt att fylla de uppgifter man har,men för den enskilde är det naturligtvis lika viktigt får en rejäl utvärdering av de kunskaper man harskaffat sig och ett papper att visa upp. Det är ju enviktig utbildning som man får.Jag håller med om att det harvarit väldigt svårt att komma fram med detta. Det harvarit på gång väldigt länge, men har det i alla fallkommit så långt att man har kommit överens om ettbetygsformulär som man har prövat, som man anserär bra och som man skall kunna använda. Det skallockså kunna ge uppgifter om vad man är bra på. Detskall inte bara gälla de rent formella kunskaperna,utan också ledarskapsförmåga, kommunikation, hurman fungerar i grupp osv. Det är viktigt, och det skallfinnas med i de här sammanhangen.Anf. 142 ():Fru talman! Att konstatera att pliktsystemet är ikris är inget särskilt kontroversiellt påstående. Krisenär ekonomisk, politisk och moralisk. Aktuella under-sökningar visar att allt färre av de duktigaste bidrartill det nationella försvaret, men också att rekrytering-en till officersyrkena och till hemvärnet sakta mensäkert urholkas eftersom plikttjänstgöringen ärbas också för den rekryteringen.Ända senaste år har den politis-ka enigheten i pliktfrågan varit tämligen stor - i detnärmaste bedövande. Värnplikten och totalför-svarsplikten har medvetet höjts över partigränserna.Det beror enligt min uppfattning på två grundläggan-de förhållanden. Frågan är av långsiktig säkerhetspo-litisk betydelse, och systemet fungerar dåligt om be-slutsfattandet präglas av snabba ryck och stora skift-ningar. Sist men inte minst innebär pliktsystemetockså en mycket stor frihetsinskränkning för denenskilde medborgaren.När vi politiska beslutsfattare använder statensyttersta tvångsmakt, frihetsberövandet, och ianspråk-tar våra kanske allra dugligaste unga män krävsmycket starka motiv. Motiven bakom plikten måstevara oomtvistade. Om det har de politiska partiernavarit överens, åtminstone fram till försvarsbeslutet1996.Under 70- och 80-talen havererade den dåvarandetillämpningen av allmän värnplikt, som vi kallade detdå. Genom låga anslag och ett krampaktigt fasthållan-de vid principen att alla skulle inkallas utbildadeförsvaret generationer av soldater till förband medalltmer föråldrad och nedsliten utrustning. Repeti-tionsutbildning genomfördes i allt mindre omfattning.Det var inte bara en farlig väg. Den var också heltfelaktig, eftersom den ledde till ett sämre försvar medsämre förband och lägre motivation. Dessutom sluka-des pengar som kunde ha finansierat verklig värn-kraft.År 1990 tillsattes den första pliktutredningen föratt komma till rätta med problemen. Resultatet blevett nytt pliktsystem och en sammanhållen totalsför-svarsplikt, som ersatte det gamla systemet. Grund-principerna är ganska enkla: Värn- och civilplikt skallbara grundas på behovet i krigsorganisationen . Fler skall inte utbildas än vadsom behövs för att täcka detta behov, och utbild-ningstiden för varje enskild skall heller inte vara läng-re än vad som är nödvändigt för att denna skall kunnalösa sin uppgift.Men redan innan den nya lagen trätt i kraft, vilketden skulle göra , gjorde socialdemo-kraterna - eller åtminstone regeringen - helt om ipliktfrågan. Den försvarspolitiskt oerfarne styrde om regeringspolitiken så att pliktenblev viktigare än behoven. Med ljus och lyktadammsögs hela totalförsvaret på möjliga, s.k. behov.Om uppgifterna hade någon relevans till andra sats-ningar i försvaret spelade då ingen roll. Plikt till varjepris - ju fler desto bättre! Det var det motto sompräglade inventeringen.Men det hela gick ganska långsamt. Försvarsmak-ten kunde inte hitta något behov av korttidsutbildadeför t.ex. bevakningsuppgifter, hur de än letade när deställde detta mot andra behov. I de civila delarna avtotalförsvaret visade sig också intresset vara mindreän väntat. Kommunernas behov skulle definieras iförsvarsbeslutet och låg till grund för beslutetom utbildning av civila beredskapsmän. Det utlovadesatt definitionen av behoven skulle vara färdig baranågra månader efter beslutet vi fattade i december1996. , , är det ännu inte klarlagt vilkabehov kommunerna har.Detta är egentligen en ren skandal - samtidigttickar ju utbildningen av dessa beredskapsmän på ochökar dessutom i omfattning utan att behoven är klar-lagda. 400 utbildades , 800 utbildas ochnästa år utbildas 1 600. Ännu vet ingen till vilkennytta. Det finns alltså kraftfulla skäl att helt omprövaden här utbildningen i samband med nästa års kon-trollstation, som ju skall ompröva personalbehovetbåde på den civila och militära sidan, vilket KarinWegestål påpekade.Den fråga vi som ansvarstagande politiker måsteställa oss är om den här utvecklingen på pliktområdetkan tillåtas fortsätta. Är det så viktigt att hålla liv ilagstridiga idéer från en svunnen tid att det motiveraren konfrontation i pliktfrågan? I stället för att drömmasig tillbaka till den tid då grundutbildning av alla ungamän var både nödvändigt och självklart, bör vi värde-ra verkligheten. Är det verkligen rimligt att 10 000unga människor skall frihetsberövas i tremånader till föga nytta för att tillgodose det som jagskulle vilja beteckna som något av en ideologiskbesatthet? Är det verkligen rimligt i dagens verklig-het?Som jag ser det gäller det nu att rädda pliktsyste-met genom en ny ordning, som av unga människorupplevs som rimlig och rättvis. Den kan komma attkosta mer. Sannolikt, men inte säkert, kommer färreatt kallas in.