prot · GM0938 · 1998-12-17 00:00:00 — Utskottets ordförande höll ett somjag tycker sedelärande anförande om hur farligt det äratt föra kvartalspolitik. Jag tror att vi kan instämma idet. Men då måste man också säga att det faller etttungt ansvar på socialdemokraterna. Drygt fyra årmed socialdemokratisk regeringspolitik beskriver enganska krokig bana. i partipolitiska färger är dennog så brokig.Det var återställarna /95 på arbetsrättensområde. Det har varit en halvhjärtad satsning på nä-ringspolitiken. Åtgärdsfrossan har vi talat om, när detvar och , OTA och generationsväxling.Modell- och volymkraven har fått dominera för länge,och kvalitetssatsningen som skulle ge jobb har utebli-vit.Skatten på arbete har det bortsetts för mycket från,och den vidgade arbetsmarknaden har vi inte tagit tillvara. Det må vara totalt för tjänstesektorn, service,den nya tekniken, hushållsnära tjänster, turismensbetydelse, osv.Sedan återigen detta med tillväxt. säger att vi skall diskutera arbetsmarknadspoli-tik. Men den går naturligtvis inte att diskutera isole-rad, för den är ju kopplad till så många andra politi-kområden som har influens på möjligheterna att er-hålla arbete. Vi har ju levt med förödande utgifter förarbetslöshet, för stat ochkommun, dvs. Det borde bytasut mot skatteintäkter i stället och att vi får en bredareskattebas, med fler människor i arbete. Det är denenda chansen, som jag ser det, att klara välfärd iframtiden.Anf. 49 () replik:Herr talman! Ja, , jag kommer ihågen period när vi behandlade ett antal andra bokstav-skombinationer i kammaren. Något som hette GAS,generellt anställningsstöd, som röstadeför vid det tillfället. Jag tror att det gav fem sex ar-betstillfällen i hela landet. Vi har nog varit lika godakålsupare både vi och ni när det gällt att pröva nyaidéer.Men jag tycker att det är viktigt att man vågarpröva nya idéer inom arbetsmarknadspolitiken. Vågarman inte pröva någonting kommer man inte hellerframåt. Kostnaderna för RAS och GAS blev mini-mala, därför att bägge åtgärderna var totalt misslyck-ade. Därför orsakade de ingen kostnad för statenheller. Där behöver man inte säga att man vräkte utpengar i onödan.Naturligtvis delar jag uppfattningatt det är oerhörda kostnader för arbetslösheten. Jagtror att det är viktigt att man kommer till skott såsnabbt som möjligt och får ned dem. Det tror jag inteatt man löser på det sätt som ni skriver i er gemen-samma reservation, , att det är arbets-rätt, a-kassa och lägre skatter som behövs. Jag tror attdet är någonting helt annat.Jag tror att mycket av arbetslösheten kommer attminska av sig själv, därför att de lediga platsernafinns. Det är vår uppgift som arbetsmarknadspolitikeratt se till att de som är arbetslösa kan ta de ledigajobben. Då handlar det inte om skattesänkningar. Detgör inte den enskilda människan mer stärkt att visänker skatt. Jag tror inte att jag får ettjobb av det skälet, med den utbildning och den bak-grund som jag har. Man behöver satsa arbetsmark-nadspolitiska medel på detta. Jag har sagt till KentOlsson att vi satsar ytterligare 2 miljarder för att klaradenna del.Elver tog i sitt inledningsanförande uppproblemet med företagsamhet i landet. Specificeravilka åtgärder det är som gör att företag inte vill startahär i landet!Anf. 50 () replik:Herr talman! Det är mycket vi kan vara överensom, och visst har det gjorts misstag . Menjag tror att det är viktigt att ta fasta på det som JohnnyAhlqvist ändå medger, att vi måste våga pröva nytt.Där tycker jag att socialdemokraterna kanske harvarit sena ur startblocken.När det gäller jobben och att kunna passa ihop ar-bete och kompetens är det riktigt och viktigt att sägaatt det vill till en arbetsmarknadspolitik som svararmot det behov som finns. Problemet är att arbetsplat-serna försvinner från . Man flyttar ut. Vi serde många varslen . Då räcker det inte ens att haen bra arbetsmarknadspolitik.De ansvariga ministrarna för våra områden har isin artikel skrivit: Det behövs en socialdemokratisktillväxtdebatt. Min fråga till är: Skallvi se det som ett nödrop, eller kanske möjligen ettslags regeringsovana, eller finns det faktiskt ett behovav att få denna tillväxtdebatt? Jag skulle hälsa denmed tillfredsställelse, därför att tillväxtens betydelsetror jag har varit alldeles för underskattad.Det har funnits en del dogmatiska invändningardär man ser tillväxt enbart som rovdrift. Jag har för-sökt att påpeka att all tillväxt måste ske på naturensvillkor. Det är viktigt att tillväxten inte hindras. Till-växten kan inte hjälpas fram med kortare arbetstideller genom att hålla tillbaka i övrigt. Allt arbete ärvärdefullt, också de enkla genomgångsjobb man har isin ungdom. De bidrar till folkhushållet och till envärdefull praktik. I förlängningen innebär fler jobb ensäkrad välfärd. Jag hoppas att vi är överens på denpunkten.Anf. 51 () replik:Herr talman! och jag kan nog enasom att det naturligtvis behövs mer sysselsättningstill-fällen för att säkra välfärden.Det är bra med en tillväxtdebatt. Vi kanske skulleha tagit den för länge sedan. Det är oerhört viktigt attdiskussionen börjar om tillväxtens betydelse. Jag kaninte komma ihåg att den borgerliga oppositionen harvarit någon tillskyndare av en tillväxtdebatt i den härkammaren.Elver kommer åter in på det dåliga före-tagsklimatet. Jag försökte i min replik till tala om hur det är med utländska investeringar iSverige. vet att det tillkomnästan 100 nya amerikanska företag i . Denundersökning jag pekade på tidigare är baserad påkostnadsfördelar när det gäller elförbrukning, bolags-skatt och rimliga arbetskraftskostnader. Där hamnarSverige på andra plats bland dessa länder. Då kan detinte vara så illa att starta företag eller investera i Sve-rige.Under 1997 startades 29 000 företag i sedan SCB:s statistik började samlas in har detstartats så många företag som . Det harvarit betydligt färre konkurser än under er regerings-tid. Konkurserna i den region kommerfrån i har minskat sedan 1997.Vi kommer ihåg att det fanns en period när bådeElver och jag satt i arbetsmarknadsutskottetoch antalet konkurser i landet var 55 000 . Jagtror nog att socialdemokratisk politik har gjort att detär bättre att vara företagare nu än under åren 1991-1994.Anf. 52 HANS () replik:Herr talman! Jag vill ta min utgångspunkt i någraviktiga frågor som vi reser i vår reservation. Denförsta handlar om volymkrav och arbetslinjen. I tid-ningen kan man se att säger att det gamlavolymmålet är kontraproduktivt. Han verkar dela våruppfattning, och säger att utskottetär medvetet om det.Det är klart att detta kan leda till att den öppna ar-betslösheten stiger på kort sikt. Vi skriver i vår reser-vation att förändringarna inte får innebära att arbets-lösa i högre grad än blir hänvisade till passiversättning i stället för att delta i åtgärder. Det får inteheller leda till att arbetslösa blir utförsäkrade. Hur serJohnny på frågan om arbetslinjen kontranedgången på volymkraven kontra utförsäkringshotet- det vore det allra värsta?Den andra synpunkten gäller utbildning. att genom att höja den lägsta nivån på utbild-ningsbidragen, men också införa stimulansbidrag tillolika bristyrkesutbildningar, kan människor stimule-ras att vidareutbilda sig. AMS har också haft dentypen av insikt, dvs. att det vore produktivt.Det är en framtidsfråga för oss båda hur vi skallföra fram en mera kompetensinriktad arbetsmark-nadspolitik. Min fundering är hur serpå det. Det är viktigt att betona med tanke på vad somsägs på många andra håll att chansen att få jobb liggerpå efter genomgången arbetsmarknadsut-bildning. Där behövs ytterligare ting.Jag nämnde "Det finns bruk för alla"-processenför de människor som inte är inne i det allra mestkonkurrensutsatta tillväxtscenariot. Projektet hotas.Har samma positiva syn på det pro-jektet som jag har, och vill han garantera dess över-levnad?Anf. 53 () replik:Herr talman! Vi är överens i utskottet om volym-målet. Vi har haft olika infallsvinklar, men de skalltas bort från den beräkningsgrund som finns i dag.Arbetslinjen får inte vika för att ett volymmål tasbort. Det är oerhört viktigt att slå fast i kammaren attutförsäkringen inte får komma så långt att människorramlar ut ur systemet och hänvisas till socialbidragfrån kommunen. och de övriga parti-erna vet att vi ändrade i fråga om arbetspraktiken. Visåg en fara i att det inte fanns någon form av voly-måtgärd för de långtidsinskrivna, så att de kunde fånågon form av arbetspraktik så att de kunde kvalifice-ra sig för ytterligare en arbetslöshetsperiod.Jag delar helt uppfattning att detmåste satsas ytterligare på arbetsmarknadsutbildning.Siffrorna är oerhört bra. av dem som ge-nomgår en arbetsmarknadsutbildning får faktiskt ettjobb. Den viktigaste insatsen är att satsa på arbets-marknadsutbildning.Jag delar uppfattning - och vihar diskuterat det tidigare i kammaren - att det ärviktigt att ha någon form av stimulansbidrag. De somgenomgår en aktiv åtgärd i form av arbetsmarknads-utbildning kostar mer än vad den människa gör sombara uppbär passiva ersättningar. "Det finns bruk för alla" är ett oerhört positivtprojekt som har bedrivits. De signaler som jag fick säger att förslaget till dagens regeringssamman-träde är att projektet skall förlängas ytterligare.Anf. 54 HANS () replik:Herr talman! En kan inte bli gladare att ställa trefrågor och få sådana tre svar. Jag fortsätter att ställaen fjärde och femte fråga.Den fjärde frågan kunde handla om arbetsrätt,som är en viktig del av vad vi tar upp i reservationen.Utskottet säger att mer inte skall göras där. Jag tyckerinte att det var något särskilt produktivt som gjordesnär man genomförde försämringar. Det har inte letttill något jobb.Nu säger man att parterna skall sköta detta. Jagtycker att det är viktigt att parterna tar sitt ansvar ochatt parterna bär samlade kollektivavtal som rör arbets-rätten. Det är också viktigt att de har ett regelverk ibotten. De borgerliga vill inte se förändringarna påarbetsmarknaden - just in time-arbetsmarknaden -med de korta anställningskontrakten och vad detbetyder i rättsförluster för löntagarna.Jag hoppas att är beredd att gå ini en diskussion om vad det går att göra lagstiftnings-vägen för att öka inflytande och trygghet för lönta-garna med den nya flexibilitet som arbetsmarknadenutmärks av.Även om många har varit negativa i fråga om sta-tistiken finns 110 000 fler jobb formellt registrerademellan . Det ärunikt högt. Men statistiken har vikt sig, och progno-sen ser sämre ut. I prognos framtill 2004 - det år vi har ett gemensamt mål - saknasdet 100 000. Det bästa med prognoser är att man fårdem så att det går att vidta åtgärder för attfalsifiera dem så att de inte uppfylls - de blir inteverklighet.Jag är övertygad om att i de för-handlingar vi skall ha om sysselsättning kommer attvara beredd att ta in kraftfullare instrument i politi-ken, så att vi slipper vara med om att landa 100 000färre jobb än i vårt gemensamma mål.Anf. 55 () replik:Herr talman! Det är tur att man bara har rätt tilltvå repliker, annars kan man utlova alldeles förmycket om man får nya frågor för var replik.Min uppfattning om arbetsrätten, Hans Anders-son, är att det först och främst är oerhört viktigt attparterna kan komma överens. Det gäller inte baraarbetsrätten, utan det gäller också lönebildningen. Detär dags att arbetsmarknadens parter tar större ansvarän de har gjort tidigare. När det har strulat i någonform i förhandlingsverksamheten - oavsett vilkenregering det har varit - har den ena eller den andraparten vänt sig till regeringen och krävt lagändring.Det är dags att lösa dessa problem i förhandlingarna.Ett antal utredningar har presenterats, bl.a. SvanteÖbergs utredning om lönebildning. Det kan varaviktigt att SAF uppfattar det alternativet om det integår att komma fram till något i förhandlingsverksam-heten.När det gäller arbetsrätten tror jag att den måsteses över med utgångspunkten att arbetsmarknaden ären helt annan än när lagen skrevs . Det ärallt större grupper som inte omfattas av arbetsrätten,och det kommer att bli allt större grupper framöversom inte heller kommer att få någon del av kompe-tensutvecklingen därför att de har arbeten som kanskeär begränsade till , och sedan är de ute i kylanigen. Därför tror jag att man måste se över problemeti arbetsrätten.Jag vill inte göra några större utfästelser när detgäller arbetsrätten mer än de som jag har talat om, förjag tycker att det måste finnas ett tryck på arbets-marknadens parter att komma framåt i de förhand-lingar som pågår.Anf. 56 () re-plik:Herr talman! Egentligen vill jag bara tacka JohnnyAhlqvist för det inledda samarbetet, som jag tyckerhar varit konstruktivt.När det gäller budgeten tycker vi i attvi har fått in en del gröna fotavtryck. Självfallet har viinte kunnat påverka budgeten så mycket som vi hadevelat göra på grund av den rådande ordningen. Mennågra förslag har varit bra, bl.a. att jämställdhetenåterfinns i budgeten och förslagen om ökade resursertill JämO för att bl.a. motverka lönediskrimineringliksom statistik med ett jämställdhetsperspektiv ochförslaget om arbetsvärderingar. Jag hoppas att vi skallfortsätta i den riktningen och att de arbetsgrupper somnu blir tillsatta kommer att arbeta i samma konstruk-tiva anda. Jag är övertygad om att vi skall kunnalägga fram några konkreta förslag för att öka syssel-sättningen.Jag vill avsluta med att önska alla mina arbetskamrater i utskottet en god jul.Jag vill också tacka arbetsmarknadsutskottets kansli.Tack så mycket.Anf. 57 () replik:Herr talman! Det är klart att när man tillsätter ar-betsgrupper måste det finnas en ambition från alla detre parter som ingår i arbetsgruppen att komma fram-åt. Jag tror att vi med gemensamma ansträngningarfaktiskt skall kunna hitta infallsvinklar både när detgäller arbetstiden och när det gäller sysselsättningenoch tillväxten. Som nämnde finnsdet ju ett gemensamt mål att få ned arbetslöshetenoch få 80-procentsmålet genomfört i början på 2000-talet.Barbro hade en oehört bra synpunkt närdet gällde arbetsvärdering, lönesättning m.m., för vimåste hitta instrument för att vi skallkomma fram till att kvinnor faktiskt diskrimineras påsvensk arbetsmarknad. Även om de utför sammaarbete, har de lägre löner än männen. Ett första steg iden riktningen finns nu i budgeten.Sedan vill jag bara, herr talman, tacka personalenpå arbetsmarknadsutskottet för alla de nattliga timmarsom den har tillbringat på utskottskansliet för attproducera det betänkande som vi har att ta ställ-ning till. Det är klart att sett till belastningen där kan-ske en arbetsdelning eller en minskad arbetstid skullekunna innebära att ett antal arbetstillfällen skapades.Jag vill också tacka mina kamrater i utskottet förett gott samarbete under hösten.Anf. 58 ()replik:Herr talman! Det är en del frågor som inte har bli-vit besvarade. Bl.a. hade jag hoppats att jag skulle fåen redovisning på hur man från regeringens sida hartänkt finansiera förändringarna i finansieringen avarbetspraktiken. Det har jag fortfarande inte fått, menjag hoppas att jag kan få det nu.Hade vi fått en klar och tydlig redovisning i ut-skottet är det möjligt att reservationen inte hade av-getts, men finns den här. Eftersom finansieringeninte är klar och då det är väldigt mycket oklarheterom vad som kommer att hända med denna åtgärd harvi begärt att regeringen skall återkomma redan undervåren.Sedan är det en annan sak som jag tycker att viborde diskutera lite mer, nämligen formerna för för-enklingar och decentralisering av arbetsmarknadspo-litiken. Arbetsmarknaden ser väldigt olika ut i Stock-holm, och . Att då ha en gemen-sam arbetsmarknadspolitik som är så pass stelbentsom den är , med så väldigt många åtgärder,gynnar varken stockholmare, smålänningar ellernorrlänningar. Därför är det väldigt viktigt att rege-ringen kommer vidare med deförändringar som man har aviserat. Jag börjar bli liteotålig. När tänker regeringen komma med föränd-ringarna? Vi diskuterade dem under förra mandatpe-rioden. Då sade man: Javisst, de kommer. Jag hadehoppats att de skulle komma i denna budgetproposi-tion, men jag får väl ge mig till tåls tills vårproposi-tionen kommer. Kommer det någonting , såhoppas jag att det är något ganska rejält så att vi kän-ner att det har hänt någonting. Sammanslagningen avtvå åtgärder till en leder inte så förfärligt långt.Jag hoppas, , att jag kan få svarpå ett par av mina frågor här.Anf. 59 () replik:Herr talman! När det först gäller finansieringsav-giften är våra beräkningar av kostnader och volymergjorda på tidigare utfall. Det är ingen ovanlig modellatt använda sig av. Tvärtom är de flesta beräkningar ibudgethänseende gjorda på tidigare utfall. Man tittaroftast bakåt när man gör beräkningar. Det som liggertill grund för vårt ställningstagande är att det finns ettutrymme för att sänka finansieringsavgiften.De kringskostnader som vi tar bort är 116miljoner kronor när det gäller de grupper som vi gerfribrev. Kostnaden för att sänka finansieringsavgiftenpå de områden som vi föreslår är 85 miljoner. Detinitiativ som utskottet tog är alltså med råge finansie-rat. Jag har därför inte fått några kontakter från Fi-nansdepartementet, vilket man rimligtvis får närkostnader inte är finansierade.Jag kan bara uttrycka mitt beklagande över att jaginte hade fått fram dessa siffror vid justeringstillfället,för då kanske det hade varit total enighet om dennadel. A andra sidan hade vi kanske inte haft så mycketatt debattera , så det kan ju vara ett plus i detavseendet.Sedan delar jag uppfattning om förenk-ling och decentralisering av arbetsmarknadspolitiken.Jag har pläderat för att manmåste förlita sig på att kunskaperna finns ute i regio-nerna. Jag tror inte att man kan ha en generell modellför arbetsmarknadspolitiken framöver, utan manmåste våga pröva olika infallsvinklar beroende påsituationen i den aktuella kommunen.Jag förväntar mig att vi i arbetsgruppen, som jagbeklagar att inte är representerad i - ni valdei stället att spela på högra planhalvan - kommer att lägga fram förslag om viss de-centralisering av arbetsmarknaden och betydligaförenklingar av regelverket.Anf. 60 ()replik:Herr talman! Jag tackar för svaret. Det känns be-tryggande att förändringen av finansieringsavgiften ärfinansierad. Jag hoppas att det verkligen är så, så attinte kommunerna sedan kommer att drabbas av andrakostnader utan att det blir en rejäl sänkning, somJohnny här säger.Sedan får jag också tacka för beskedet att mankommer att göra förbättringar i decentralistisk rikt-ning på arbetsmarknadsområdet. Om vi skall kommavidare och ur den situation som vi befinner ossi, så är det nämligen just decentralisering och enklareregler som behövs på detta område.Jag hoppas att vi även på höger planhalva skallkunna bedriva en konstruktiv oppositionspolitik, såatt vi kan tillföra samhället förbättringar i olika sam-manhang. Plakatpolitik är ingenting som vi frånCenterns sida tycker är någon vits att bedriva. Detkan man möjligen göra i andra sammanhang, meninte på arbetsmarknadsområdet eller något annatpolitikområde.Också jag vill tacka för ett trevligt samarbete i ar-betsmarknadsutskottet. Jag vill tacka personalen, somverkligen har ställt upp på alla sätt och vis, både bitti-da och sent, och som alltid är mycket sympatiska ochtrevliga. Det är så lätt att komma i kontakt med er ochfå hjälp med det man behöver.Till allihop, även de ledamöter i kammaren som ärhär, vill jag önska en god jul och ett gott nytt år. Se-dan kämpar vi vidare med arbetsmarknadspolitiken iframtiden.Anf. 61 ():Herr talman! Vi, och framför allt regeringen, talarom att arbetslösheten är ett av våra största problem.Jag delar den uppfattningen. Har vi inte ett fungeran-de näringsliv som utvecklas och kan ge sysselsättningåt alltfler, får vi inte de resurser som behövs för attbygga ett bra samhälle med en utvecklad infrastrukturoch en god samhällelig service. Vi får kort sagt interåd med vår offentliga sektor.Vi ser att våra storföretag flyttar ut frånlandet bl.a. på grund av att skatten på arbete i vårtland är så hög. Villkoren för själva företagandet ärskrivna för storföretag, så det är inte där problemetligger. Problemet är att innan företagen blir storföre-tag behöver vi småföretag som kan växa och därmedskapa sysselsättning. Jag och många med mig tror attdetta är en del av lösningen på våra problem.Herr talman! Det är inte lätt att vara småföretaga-re i . Man behandlas ofta som en tänkbarbrottsling av myndigheterna. Och är man ingenbrottsling kan man lätt bli det på grund av de oändligaoch krångliga regler som omgärdar verksamheten.Över huvud taget verkar det som om vi måste detalj-reglera allt. Det här leder till att människor drar sigför att starta företag och anställa folk, vilket i sin turleder till att alla som borde kunna arbeta inte kan fåett meningsfullt jobb.Detta har i sin tur lett till att vi blivit tvingade attbygga upp en ofantlig verksamhet som just skallförsöka få folk i arbete. Det är delar av den verksam-heten vi talar om i dag.Jag har inte varit så länge i , men jag harhunnit vara med på två s.k. hearings i arbetsmark-nadsutskottet. Vid båda tillfällena framgick det att deansvariga tjänstemännen, visserligen i försiktiga or-dalag men tydligt nog, tyckte att det fanns för mångaoch för krångliga åtgärder och regler som delvisöverlappade eller motverkade varandra.Vi moderater har föreslagit en betydande rensningi antalet olika arbetsmarknadsåtgärder. Och det finnsfaktiskt i regeringens budgetproposition ett förslagom att de nuvarande åtgärderna arbetsplatsintroduk-tion (API) och arbetslivsutveckling (ALU) skall er-sättas av en ny åtgärd, kallad arbetspraktik. Man fårväl vara glad för det lilla. Två åtgärder ersätts av en.Nu är det emellertid så att reglerna för denna nyaföreslagna åtgärd innehåller en hel del märkligheter.Jag sade att jag inte har varit så länge i riksda-gen. Men jag har ett långt förflutet som kommunsty-relsens ordförande i en kommun. Jag har lärt mig att staten är fenomenal på att i olikasammanhang övervältra kostnader till kommunerna.Det tog inte i förrän jag stötte påett nytt försök att göra detta, nämligen den nyssnämnda arbetsplatspraktiken.Staten har som bekant ansvaret för arbetsmark-nadspolitiken och de arbetsmarknadspolitiska åtgär-derna. Enligt finansieringsprincipen skall staten anvi-sa finansiering då staten lägger på kommunerna nyauppgifter. Staten vill att kommunerna skall ställa uppoch ta emot personer som är anvisade bl.a. ar-betspraktik samt nu också att de skall bidra med ökadfinansiering.Kommunerna ställer upp genom att ordna depraktikplatser som behövs. Att dessutom bidra tillfinansieringen är enligt min uppfattning inte en upp-gift för kommunerna, särskilt inte om verksamhetenär helt skild från kommunernas normala verksamhe-ter. Det kan t.ex. gälla systugor för arbetslösa. Kom-munernas huvuduppgifter är service, utbildning, vårdoch omsorg.Lika självklart som att kommunerna bör ta på sigen betydande del av de praktikplatser som behövs bördet också vara att kommunerna inte skall betala föratt ta emot anvisade arbetslösa. Gäller inte detta såmåste pengar tas från någon annan del av den kom-munala verksamheten.Regeringen har själv sagt att arbetspraktiken intefår tränga undan ordinarie verksamhet. Om intekommunerna undantas från, eller kompenseras för,finansieringsbidraget så trängs ordinarie arbetstillfäl-len undan. Hur många arbetstillfällen det gäller kanman få en uppfattning om ifall man vet hur mycketpengar det rör sig om.Låt oss se på budgeten . Där beräknadesfinansieringsbidraget ge . Densenaste prognos som jag känner till pekar på att detbara blir . Enligt budgeten för1999 beräknas finansieringsbidraget till 742 miljonerkronor, dvs. mer än vad progno-sen pekar på.742 miljoner kronor motsvarar ca 20 000 platser.Hur stor del av detta, och hur stor del av ökningen,faller på kommunerna?