prot · GL09118 · 1998-06-04 00:00:00 — Menjag var ute efter att fråga hur görbedömningen när hon läser detta. I viss mån gör manju ändå en egen bedömning av om det hela är i linjemed vad som är rimligt och om det kan vara mening-en.Jag var litet intresserad av att veta om inte delar min uppfattning om att andeme-ningen egentligen måste vara att man inte får samköraregister. Det skall vara något väldigt speciellt för skall få göra det. Det är den tolkning av denpersonliga integriteten som vi skulle kunna vara enseom.Anf. 192 ():Fru talman! Det är ju inte bara ochjag personligen som gör olika bedömningar här. Virepresenterar grupper som gör olika bedömningar. Videlar inte riktigt er tolkning av detta, utan vi anser attdet går att förena med EG-direktivet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Ändring i lagen (1994:1065) om ekono-miska villkor för ledamöterFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU23Ändring i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkorför ledamöter (förs. 1997/98:RFK2)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § Statlig förvaltningspolitikFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU31Statlig förvaltningspolitik (prop. 1997/98:136, skr.1997/98:103 samt förs. 1997/98:RR3 och1997/98:RR7)Anf. 193 ():Fru talman! Vad vi nu skall göra är att antavad som i verkligheten blir ett förvaltningspolitisktprogram för staten.Propositionen baseras i första hand på förslag frånden förvaltningspolitiska kommissionen och på för-slag från revisorer.I propositionen anger regeringen fyra riktlinjer.För det första: Renodling av den statliga verksam-heten genom omstruktureringar och omprövning avdet offentliga åtagandet.För det andra: Utveckling av kompetens och kvali-tet.För det tredje: Utveckling av resultatstyrning.För det fjärde: En effektivare informationsför-sörjning.Man vill också från regeringens sida inrätta en nymyndighet för kvalitativ utveckling. Det här skulleman måhända kunna reagera mot, något som ocksåhar skett i några motioner, där vi säger att vi behöverväl ändå inte flera verk. Men å andra sidan säger manfrån regeringens sida att denna myndighet skall ersättastatens förnyelsefond. Därmed blir det alltså intenågra fler myndigheter. Vi har inte velat motsätta ossdetta.Vi delar också uppfattningen att det är viktigareatt tydliggöra de befintliga bestämmelserna om deoffentliganställdas rättsliga ansvar än att föranstaltaom en ny utredning i detta hänseende. Där står vi i ettmotsatsförhållande till den förvaltningspolitiskakommissionen och motionerna, men som sagt befin-ner vi oss i samklang med regeringen. Det gäller ock-så upprättandet av en etisk kod. Vi tror inte heller påen sådan, utan tycker att det är bättre att trycka på debestämmelser som finns.Däremot finner vi det vara hög tid att effektuerariksdagens fattade beslut om kon-sekvensanalyser. Många vackra ord har yttrats i denhär kammaren om konsekvensanalyser, men det ärinte så förfärligt mycket som har hänt.I det hänseendet, fru talman, yrkar jag bifall till re-servationen nr 3. Det är den enda reservation som jagyrkar bifall till, men vi moderater står självfallet bak-om alla de reservationer där det finns moderata namn.Enligt propositionen skall statlig verksamhet iprincip bedrivas i myndighetsform. Det är bra att mansäger detta. Men man drar inte konsekvenserna avdetta, för då borde man ju avyttra den statliga verk-samhet som drivs i privaträttslig form. Om dettafinns det en motion från sida. I en reser-vation stöder vi kravet och vill också att man skalltillsätta en avvecklingskommissionen.Ledningsformer för de statliga myndigheterna hardiskuterats alltsedan verksledningsbeslutet 1987.Själv deltog jag i den s.k. kommittén om förvaltning-smyndigheternas ledning, som avgav sitt betänkande1993. Denna kommitté föreslog enrådighetsverk somhuvudmodellen. Jag tror fortfarande att detta kanskeär den bästa lösningen och står fast vid den uppfatt-ning som jag hade redan då.När det gäller ställningstagandet signalerarregeringen flexibilitet, och det kan kanske vara bradet också. Man vill ha kvar styrelser med begränsatansvar, i några fall styrelser med fullt ansvar ochnaturligtvis också enrådighetsverk. Det är positivt attregeringen klart och tydligt säger att man inte villåterinföra intresserepresentation. Vi moderater efter-lyser i de här sammanhangen strategier för använd-ning av informationstekniken. Det är något som bre-der ut sig och som kommer att fortsätta att breda utsig än mera. Men det finns inte några samlade strate-gier för hur man skall gå till väga.Vi vill också betona att den offentlighetsprincipsom vi sätter så högt pris på inte är utformad medhänsyn till IT-utvecklingen, och det behövs nya över-väganden på det här fältet. Vi märker praktiskt tagetvarje dag i den här kammaren hur två intressen stårmot varandra. I det här fallet är det offentligheten,kravet på öppenhet, kontra den personliga integrite-ten. Inte minst i det senare hänseendet vill vi medver-ka till att man avverkar det statliga personadressre-gistret Spar. Detta utvecklar vi närmare i våra motio-ner och i våra reservationer.Till sist, fru talman: är uppenbarligen detsista anförande som jag håller i denna kammare fråndenna talarstol. Jag har varit verksam i riksda-gen och tycker mig väl ha gjort min politiska värn-plikt vid det här laget.Det har varit på ömsom gott, ömsom litetmindre gott. Under den första delen ägnade jag migframför allt åt högskolor och universitet i utbild-ningsutskottet och har sedan kommit att i konstitu-tionsutskottet företräda mitt parti. har jagockså , vilket i realiteten hartagit mellan en tredjedel och hälften av min arbetstid ianspråk, varit verksam och är fortfarande verksam iEuroparådet. Inte minst ordförandeskapet i dess juri-diska utskott tar åtskillig tid.Jag vill tacka mina utskottskamrater. Jag vill ocksåtacka riksdagskollegerna för den tid som har varitliksom självfallet utskottskansliet och också våratalmän för deras oväld och deras skickliga hanteringav denna ibland något bångstyriga församling.Med dessa ord tackar jag för mig.Anf. 194 ():Herr talman! Först vill jag yrka bifall till reserva-tionerna nr 1 och nr 4.Den 17 december 1987 utgick ett pressmeddelan-de från som nära nog fick Reuter-skärmarna att darra av upphetsning. Det var regering-en som förkunnade ännu en satsning på den offentligasektorns förnyelse. I en särskild kommentar framhöllcivilminister att denna satsning "skallses som ett led i regeringens arbete för ökad tillgäng-lighet och service i den offentliga sektorn".Vad var det då regeringen hade beslutat? Jo, attfem länsstyrelser skulle få nya telefonväxlar. Sådanvar den socialdemokratiska förvaltningspolitiken för10 år sedan; ingen fråga var för obetydlig för att deninte skulle föras upp till regeringen. Länsstyrelsernasaknade t.ex., enligt regeringens bedömning, kompe-tens att själva besluta om sina egna telefoner. Ingetbeslut var heller för obetydligt för att inte Bo Holm-berg kunde framställa det som ett led i socialdemokra-ternas omdaning av den offentliga sektorn.Det hela startade med att ett särskilt civilde-partement inrättades. Påverkad av 80-talets charm-och servicekurser skulle nu den offentliga sektornmoderniseras. Det hela blev med tiden alltmer pin-samt.Den statliga gjorde i sitt slutbe-tänkande 1990 en mycket kritisk utvärdering av denstatliga förvaltningspolitiken, liksom statsvetarenAnders i boken det starka samhäl-let. sammanfattade i boken dagar den socialdemokratiska regeringensförnyelsepolitik på följande sätt:"Det departement som satt på den största pen-ningpåsen, dvs , rörde sig med entröghet liknande snigelns. - - - När dessutom idéflö-det från varken varit särskilt storteller särskilt banbrytande, hade egentligen inte nå-gonting av värde hänt. "Det har flutit en hel del vatten under broarna mel-lan och . Den nuföreliggande propositionen har en mer lågmäld tonoch innehåller en hel del förslag som bidrar till enmodernisering och utveckling av den statliga förvalt-ningen. KU har på flera punkter i enighet gjort ytterli-gare preciseringar. KU har också ett par förslag tilltillkännagivanden till regeringen.Det är bra att det skett en tillnyktring i förvalt-ningspolitiken också på den punkten att man inteuppfattar begreppet "modernisering" så att den statli-ga förvaltningen skall kopiera allt det som med fram-gång tillämpas i näringslivet. Visst finns det sakersom den offentliga sektorn kan lära av näringslivetoch tvärtom. Men offentliga myndigheter och företaghar olika uppgifter och verkar under olika förutsätt-ningar.Vi kan aldrig skapa en effektiv förvaltning medstolta ämbetsmän om vi försöker göra dessa till kopiorav näringslivets folk. Vi måste bygga en förvaltnings-politik utifrån de kännetecken som präglar en godmyndighets- och ämbetsmannatradition.Denna vår grundsyn är också utgångspunkten förreservation 4. Vi konstaterar där att vi delar regering-ens uppfattning att myndighetsformen är lämpligastför den statliga verksamheten. Vi konstaterar också attdet fr.o.m. inte längre får bildasnågra privaträttsliga subjekt inom statsförvaltningenutan regeringens medgivande.Vi vill gå vidare på den linjen och även se överalla privaträttsliga subjekt inom statsförvaltningensom bildats . Syftet bör vara att sålångt som möjligt avveckla, avyttra eller ombildadessa bolag, stiftelser osv. För detta ändamål bör ensärskild tillsättas.Slutligen, herr talman, vill jag säga några ord omreservation nr 1. Regeringen föreslår alltså att ensärskild myndighet för kvaltitetsutveckling inrättas.Motiven för detta är ytterst oklara. Vi anser att det iförsta hand bör vara varje myndighet själv som skallansvara för de kvalitetsfrågor som den föreslagnamyndigheten är tänkt att handha. Om det nu skullebehövas någon särskild stabsmyndighet som stöd förregeringen finns ju redan t.ex. Statskontoret, som utanstörre svårigheter skulle kunna anförtros den uppgif-ten.Nej, jag tror nog att jag vet var skon egentligenklämmer. Det är naturligtvis så att regeringen harbehov av någon tillräckligt glansfull post i statsför-valtningen för att placera någon politiker eller politisktjänsteman från ett lämpligt parti som är på väg attavgå.Eftersom jag ännu inte har kunnat lista ut vemdenna person är - och därför inte vet om han eller honskulle göra mindre skada som chef för den här till-tänkta myndigheten än på någon annan post i livet -yrkar jag tills vidare avslag på förslaget om att inrättaen ny myndighet.Anf. 195 ():Herr talman! I det här betänkandet tas det upp enrad frågor om förvaltningspolitik, om det statligakommittéväsendet osv. Jag har varit enig med ut-skottsmajoriteten i de allra flesta avseenden. Dock harjag tillsammans med andra anmält särmeningar i trehänseenden.Det första jag vill nämna är att jag tillsammansmed har varit av den meningen atthuvudprincipen för myndigheter, och särskilt myn-digheter som har att hantera en stor summa statligapengar, skall vara att det finns en förtroendemanna-medverkan eller en lekmannastyrelse vid sidan avmyndighetschefen. Vi tycker att s.k. enrådighetsverkoch sådant skall vara undantag.Jag har också kunnat enas med ochCenterpartiet i en bedömning. Jag delar i och för sigkanske inte den något konspiratoriska tankegångenbeträffande varför man vill tillskapa en ny myndighet.Men det är att överbyråkratisera om man skapar ensärskild myndighet som skall se till att kompetens ochmodernisering äger rum i andra myndigheter. Detlåter litet grand som skildringen i rummet avämbetsverket för utbetalning av ämbetsmännens lö-ner.Jag tycker att det är en överflödig konstruktion.Kvalitetsutveckling och kompetensförsörjning skallvarje myndighet och varje myndighetsledning efter-sträva och sköta på egen hand. Ett i någon meninglogiskt, klokt eller vettigt motiv för att skapa en sär-skild myndighet med en sådan allmän uppgift är detsvårt att finna.Min tredje avvikande mening har jag också ihopmed nämnda liberala partier. Det är en vänsterliberalkoalition, kan jag tänka mig, i det här fallet. Det gällerbisysslor för höga offentliganställda tjänstemän. Dethandlar ju om människor som ofta har en sådantjänsteställning att de har en ganska fri disposition avsin arbetstid. Man har redan av det allmänna en tämli-gen - och ibland mycket - hög lön. Man kan underdenna arbetstid åta sig konsultuppdrag, föreläsnings-verksamhet och annat för att dryga ut sina inkomsterpå ett ibland inte oväsentligt sätt.Reglerna för detta bör nog ses över för att skapaen ordentlig kontroll och ett ordentligt regelverk.Skall man eftersträva statstjänstemän vilkas oväld inteskall få ifrågasättas gäller det nog att ha en tydlighetnär det gäller regler om bisysslor och regler som be-gränsar dessa bisysslor.Med detta, fru talman, kan jag instämma i yrkan-det om bifall till reservation 1. Jag vill också yrkabifall till reservation 2. Reservation 6 står jag natur-ligtvis helt bakom, men för vinnande av tid i någonmån kan vi avstå från votering på den punkten efter-som vi ändå känner att och Vänstern tillsam-mans är mindre än övriga partier i riksdagen.Anf. 196 ():Herr talman! När man så här under vackra för-sommarkvällar försöker tränga in i alla aspekter av ensådan här proposition är det väl nästan så att manönskar att det handlade om fem telefonväxlar. Detskulle vara något enklare.Utskottets betänkande handlar ju om regeringensproposition om statlig förvaltning i medborgarnastjänst samt förslag från revisorer. Propo-sitionen anger riktlinjer för en fortsatt utveckling avden statliga förvaltningen. Denna förvaltning skalluppfylla högt ställda krav på rättssäkerhet, effektivi-tet, demokrati, tillgänglighet och tillmötesgående.Utvecklingsarbetet skall inriktas på att den statligaverksamheten skall renodlas, att kompetens och kvali-tet skall utvecklas, att resultatstyrningen skall vidare-utvecklas och att informationen skall effektiviserasoch göras tillgänglig till rimliga priser.Vi socialdemokrater anser att det här är en väl ge-nomtänkt och viktig proposition vars förslag kanmedverka till att vinna tillbaka medborgarnas förtro-ende för den statliga förvaltningen. Diskussioneninom har präglats av viljan att istörsta möjliga samförstånd söka bidra till dennautveckling.I betänkandet gör ett enigt konstitutionsutskott tretillkännagivanden. Det gäller först revisorernas syn-punkter på kommittéväsendet och dess roll samt påkommittéernas arbete. Utskottet gör också ett tillkän-nagivande med anledning av en miljöpartimotion vadgäller bättre balans mellan manliga och kvinnligaordförande och sakkunniga. Vidare anser ett enigtutskott, med anledning av motioner från c, fp och v,att medborgarnas åsikter om och klagomål på verk-samheten bör tillmätas stor betydelse vid utvärdering-en.Herr talman! Jag tror att även mina värderade ut-skottskolleger från de övriga partierna delar min upp-fattning att det är en bra proposition och ett bra be-tänkande, även om de givetvis inte delar majoritetensuppfattning i alla delar. Därom vittnar de 13 reserva-tionerna och det särskilda yttrandet.Jag avser inte att ta kammarens alltmer bristandetid i anspråk för att närmare kommentera varje reser-vation. En del rör mer tekniska och praktiska lösning-ar. Andra reservationer är uppföljningar av i kamma-ren tidigare debatterade och avgjorda frågor, t.ex. dets.k. Att och Folkpartietvill ha en särskild för attavveckla statlig verksamhet är ju inte heller förvånan-de. Det följer tidigare krav som de har fram-fört när det gäller den verksamheten.En fråga som har vållat något mer delade mening-ar är förslaget att inrätta en särskild myndighet förkvalitetsutveckling som skall ersätta Statens förnyel-sefond. Jag har stor respekt för reservanternas, dvs.Folkpartiets, och , synpunkteratt denna kompetens bör finnas inom de enskildamyndigheterna. Jag delar uppfattningen att det ärrimligt och självklart att den kompetensen skall finnashos enskilda myndigheter. Jag har dock, liksom ut-skottsmajoriteten, kommit fram till att det kan varavärt att pröva en modell med en särskild myndighetmed ansvar att skapa en gemensam policy och att förautvecklingsarbetet framåt. Jag tror att det kan varavärt att i en sådan stor verksamhet ha en instans somhar ett övergripande ansvar och som kan gå i bräschenför det arbetet.Herr talman! Jag vill med det anförda yrka bifalltill hemställan i betänkandet och avslag på samtligareservationer.I motsats till har jag åtminstone enförhoppning om att jag skall komma tillbaka till riks-dagen under nästa mandatperiod. Om jag inte gör detberor det förmodligen på att vi har förlorat majorite-ten.Anf. 197 ():Herr talman! Skälet till att jag ställer upp i den härdebatten är att jag har medverkat till två motioner sombehandlas i detta betänkande. Den första handlar ommyndigheternas delårsredovisningar. Motionen ärskriven utifrån den erfarenhet som jag har av arbete iFolkhälsoinstitutets styrelse och och tidigare i och . Det merarbete som des-sa delårsrapporter förorsakar utan att, tror jag, geåsyftad effekt för dessa myndigheter, nämligen att ökastyrningen av verksamheten, kostar ganska mycketresurser när man skall dra ihop folk i styrelsen för attsätta namnen på dessa dokument.Visst är det viktigt att följa upp verksamheten,men det är viktigt att göra det med urskillning. Syste-met är också att se som en misstroendeförklaring tillverkscheferna som har det ekonomiska ansvaret. Jagkommer att följa detta vidare och försöka få en upp-fattning om vad detta kostar.Socialministern fick en fråga angå-ende behovet av medel till Amningshjälpen, en orga-nisation som får stöd från och somhar blivit av med ett belopp som inte är särskilt stortmen som är mycket viktigt för den myndigheten. Jagkände att de pengar som vi lägger ned på delårsredo-visningar kanske hade gjort bättre nytta för dennaorganisation. Men detta tänker jag gräva vidare i tillnästa år.Det andra ärendet gäller propositionen om För-valtningshögskolan. Jag stöder den reservation somFolkpartiet har skrivit om avslag på detta förslag, trotsatt jag faktiskt väckte en motion om enhögskola för högre tjänstemän och blivande chefer.Men jag gjorde det utifrån vad jag hade sett i Frankri-ke. Där hade man en helt annan verksamhet än densom föreslås i denna proposition. Det verkar som omregeringen väcker förslag utan att se efter vad mangör internationellt och dra erfarenheter av det. Omregeringen gjorde det tror jag att den skulle överläm-na andra förslag.Detsamma gäller det som man skriver så fint un-der rubriken . Men sedan står det barasom ett ord och inte vad man avser. Återigen har maninte tittat vad som görs internationellt. Om jag är rättunderrättad har man från regeringen t.o.m. tackat nejtill att medverka i arbete kring just förvalt-ningsetiken. Det tycker jag är beklagligt. Det görsnämligen mycket utomlands. Det har vi redovisat i ensexpartimotion som utskottet har behandlat.I finns det en särskild US Office of Govern-ment Ethics. I har man en särskildinstitution som arbetar med dessa frågor. Man harLord Nolans utredning för det brittiska parlamentetsom innehåller mycket läsvärt. I polen pågår arbete.Där är man mer inriktad på korruption som ett pro-blem. I pågår också ett intensivt arbete. IAustralien, , och inom och pågår också arbete. Det finns alltså en heldel kloka tankar att hämta om man vidgar blicken ochser utanför detta lands gränser.Med detta ber jag att få tacka för ordet.Anf. 198 ():Herr talman! Jag skulle vilja säga några ord tillBirger Hagård med anledning av hans avslutning här . Han har haft sommardomäner som också varmina, vid strand, fast . Jagkänner därför ett särskilt släktskap med honom. Jaghar arbetat tillsammans med honom i utskottet, ochjag upplever honom som stabil. Han har utgjort ettstabilt motstånd. Han står stabilt till höger, och hanhar en stabil kunskap och ett stabilt engagemang ieuropeiska frågor.Herr talman! Jag ville gärna ha med detta i proto-kollet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Förstärkt samordning inom riksdagsför-valtningenFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU34Förstärkt samordning inom riksdagsförvaltningen(förs. 1997/98:RFK4)Anf. 199 BO ():Herr talman! Titeln på betänkandet, Förstärktsamordning inom riksdagsförvaltningen, säger vadärendet i huvudsak handlar om. Jag vill bara strykaunder att för sin del har tyckt attdetta är ett steg i rätt riktning. Man kommer ifrån enorganisation som har funnits tidigare och som harvarit splittrad. Även om man har lyckats hantera pro-blemen väl är det klart att det är ett stegframåt att få mer samordning.Därutöver har föreslagit skall slå fast att det behöver göras en översyn avden parlamentariska ledningen av arbeteoch förvaltning och att det bör ske och att mandärmed hoppas kunna få ännu större samordningsför-delar.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Mandatperioden för ledamöterna i svenska delegationFöredrogsKonstitutionsutskottets betänkande 1997/98:KU35Mandatperioden för ledamöterna i delegationAnf. 200 BO ():Herr talman! Detta ärende rör ett problem som haraktualiserats. Det handlar om att inom med nuvarande regler får ett mindreinflytande än man skulle behöva ha och också om attframstående ledamöter av som tjänstgör iEuroparådets parlamentariska församling den höst delämnar inte kan fullfölja de uppdrag som dehar. Utskottet anser att det finns god anledning att setill att det problemet undanröjs, och vi har hittat enganska enkel lösning på detta, och vi hoppas att vidärmed har röjt undan detta problem.Herr talman! Jag noterar att detta är det sista be-tänkandet från som behandlasunder . Det gör att jag gärnaskulle vilja säga några ord om utskottet och om någraav dess ledamöter. Jag skall försöka göra det inomramen för den talartid som jag har äskat för dettaärende.Konstitutionsutskottet, som jag själv haft förmå-nen att tillhöra - dessutom har jag varitdess ordförande under det här halvåret - är ett utskottsom har en mycket god och öppen atmosfär, iblandmycket livlig och stimulerande på det viset.Vad som händer är att ett stort antal framståen-de personer i utskottet själva har valt att lämna riks-dagen. Det gäller en rad veteraner som har gjort storainsatser i och i ochsom i och med denna mandatperiods avslutning läm-nar . Det är möjligt att det blir fler av osssom gör det, som antydde. Vi får väl sevad väljarna hittar på. De som jag nu talar om är ordi-narie ledamöter i utskottet som självmant har valt attlämna det hela.Med tanke på tidsbristen vill jag i detta samman-hang bara rikta ett varmt tack till ,Axel , , ,och . Om jagräknat rätt har de suttit i i ungefär 125 årtillsammans, så det är ingen obetydlig erfarenhet somutskottet och förlorar. Det är svårt attse hur den kan ersättas.Jag tror inte att någon av dem som här nämnts tarilla upp om jag speciellt säger några ord om . Jag hoppas att han hör detta. I annat fallfår han väl sedan läsa det i protokollet.Kurt är ut-skottets vice ordförande. Han har tillhört i22 år. Samtliga har han varit antingen suppleanteller ledamot i , och han hargjort mycket stora insatser inom det konstitutionellaområdet. Det betyder dock inte att jag alltid haftsamma uppfattning som han. Det finns ett antal exem-pel på motsatsen men jag skulle gärna till kammarensprotokoll vilja fästa mitt personliga varma tack för detgoda samarbete som jag har haft med var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Konstnärernas villkorFöredrogsKulturutskottets betänkande 1997/98:KrU13Konstnärernas villkor (prop. 1997/98:87)Anf. 201 ():Herr talman! Konstnärernas villkor heter det be-tänkande som är den här mandatperiodens sista mani-festation från kulturutskottet, bortsett från uppskovs-betänkandet. Betänkandet bygger på proposition1997/98:87 Konstnärernas villkor, som i sin tur är envidareutveckling av den kulturpolitiska propositionenförra riksdagsåret.Under mellantiden har tre olika utredningar av-lämnat sina slutbetänkanden. Dessa har legat tillgrund för propositionen.