prot · GL09103 · 1998-05-07 00:00:00 — Det har vi aldrig dolt.Vi har inte bara höjt skatter. Vi har också skurit iutgifter. Vi har gjort det för att få balans i statensaffärer, för att få ned räntorna, för att få ned inflatio-nen och för att få tillbaka förtroendet för iomvärlden.Nu har vi lyckats med det. Då kliver plötsligt mo-deraterna fram igen och låtsas som om det finns 100miljarder kronor till skattesänkningar och, som av enhändelse, mest till dem som redan har. Den politikenhar prövats. Den har misslyckats och lett oss in i ettmoras. Låt oss slippa detta en gång till.Fonden för ekologisk omställningAnf. 38 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern.Det gäller fonden för ekologisk omställning på 5,4miljarder som regeringen har möjlighet att fördela tillprojekt som regeringen själv bestämmer. I vårpropo-sitionen har man föreslagit att det skall läggas ytterli-gare 2 miljarder i fonden. Det är väldigt mycket peng-ar.Det är svårt att få grepp om vilka kriterier somgäller när de här pengarna skall fördelas och hur defördelas över landet.Om jag har förstått det rätt av de uppgifter jag harfått har inte något projekt norr om ansettsvara tillräckligt bra för att platsa inom ramen för depengar som regeringen har fördelat.Jag undrar om det verkligen är så att regeringenanser att det inte finns några bra miljöprojekt förekologisk omställning, eller om vi är så bra att de intebehövs.Anf. 39 Miljöminister ():Fru talman! Pengarna för ekologisk omställninghar verkligen varit en framgång runt om i landet. Närkommunerna erbjöds att anmäla sitt intresse för om-ställningspengarna, gjorde alla kommuner utom tvådet. Det blev därför en oerhörd konkurrens om peng-arna.Vi har delat ut drygt 2 miljarder. Det är ett be-gränsat antal kommuner, ungefär 40, som vi har kun-nat ge pengar . Men på grund av det stora intressetoch på grund av att det finns många bra projekt harprojektet förlängts med . Kommunerna kommeratt kunna lämna in intresseanmälningar för nästa årredan under juni månad. Man kommer sedan att fort-sätta att välja ut nya kommuner.I dag har regeringen fattat beslut om att ett antalav småkommunerna i norra , som har ansettsig för små och för svaga för att ta fram riktigt braprogram för ekologisk hållbarhet, kommer att få eko-nomiskt stöd för att arbeta vidare med ekologisk håll-barhet och program för ekologisk hållbarhet.Det kommer att ge väldigt bra effekter både förmiljön och för jobben. Det krävs att kommunernatydligt kan visa vilka miljöeffekter projekten ger.Programmen kommer dessutom att ge ett antal tusennya arbetstillfällen.Anf. 40 ():Fru talman! Som jag sade tidigare är det ju väldigtmycket pengar. Regeringen har dragit inpengar som har legat i ordinarie budget, bl.a. när detgäller miljösanering.Det finns också en ganska stark kritik mot att re-geringen skaffar sig möjlighet att under ett valår självåka runt och dela ut pengar till projekt som det ärsvårt att utvärdera för den som är utanförstående,som man inte har klarat av att avsätta peng-ar för inköp av skogsarealer t.ex.Fortfarande är det ganska oklart vilken typ avprojekt det rör sig om och vad som skall hända medprojekten när pengarna är slut.Jag motsätter mig inte att man använder pengar tillprojekt för att hitta nya framtidslösningar vad gällermiljöomställning, men 7,4 miljarder är väldigt mycketpengar som det inte finns någon parlamentarisk dis-kussion kring, utan där regeringen själv sitter på helapåsen.Anf. 41 Miljöminister ():Fru talman! När det gäller de besparingar som ti-digare gjordes i miljöbudgeten är det viktigt att kom-ma ihåg att de berodde på att vi hade ett ekonomisktmoras, som statsministern beskrev, efter de tidigareregeringsåren.Då var alla tvungna att spara - så även miljön. Nunär vi har fått ordning på ekonomin har vi kunnatförstärka miljöbudgeten. Därför är det glädjande att vii årets budget har kunnat öka anslagen till skogsinköpmed . Vi har också kunna öka anslagentill miljöövervakning med och vi harökat anslagen till miljötillsyn på länsstyrelserna.Det blir alltså en ordentlig förstärkning till självabasen i miljöarbetet.Att vi dessutom satsar offensivt på ett program förekologisk hållbarhet som både skall ge bra miljöeffek-ter, utveckla ny teknik och ge oss nya jobb är en storinvestering för framtiden.I programmet ingår också mer pengar till saneringav förorenade områden än i Sverige.Vi kommer att redovisa hur förstaårets pengar har använts. Vi kommer naturligtvis attfölja och utvärdera de här projekten väldigt noga.Så långt vi kan se nu har det varit en mycket storframgång över hela Sverige.FöräldraledighetenAnf. 42 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Min fråga går till dag framhåller alla barnpsykologer hur viktigade första åren av våra liv är. Då formas personlighe-ten. Då överförs tryggheten och värderingarna och dåges en möjlighet till identifikation med föräldrarna.Vi vet att många föräldrar tvingas lämna bortsina barn. De måste ut och arbeta trots att de mycketgärna skulle vilja ge barnen tid. De första 18 måna-derna medger vi ju föräldraledighet.Är socialministern beredd att pröva Kristdemokra-ternas tankar att förlänga föräldraledigheten från 18månader till ?Anf. 43 Socialminister ():Fru talman! Jag tror att vi alla skulle vilja ha läng-re föräldraledighet. Det handlar om att finansiera den.Kan man få pengar så att man kan vara hemma litetlängre tid när barnen är små, skulle vi nog alla önskadet. Vi ser inte att vi kan finansiera ensådan stor reform.Anf. 44 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Det är inte alldeles otänkbart. Frånoch till diskuterar vi i kammaren hur det skulle varamed ett sabbatsår. I stället för att folk jobbar alldelesför mycket, speciellt under de trängda åren, skulleman kunna få ta ett sabbatsår. Det är inte en alldelesorealistisk tanke. Vi prövar den både i vårt parti och isocialministerns parti emellanåt och funderar överden.Tänk bara på alla dem som har kommit in på ar-betsmarknaden genom ett graviditetsvikariat eller ettföräldraledighetsvikariat. Det kostar ju mycket mer attha människor arbetslösa.När jag som småbarnsförälder gärna vill varahemma kanske det i det skedet av livet skulle kunnaunderlättas utan att det skulle behöva kosta någotextra eftersom människor som vill ha mitt arbete gårarbetslösa.Anf. 45 Socialminister ():Fru talman! Jag kan inte svara något elakt på det.Jag tycker naturligtvis att ett sabbatsår har en härliglyskraft, särskilt när man jobbar så hårt som vi gör.Jag tror däremot inte att ekvationen är så enkel.Jag tror kanske att även den tidigare borgerliga rege-ringen upptäckte att det inte var så alldeles enkelt attfinansiera vårdnadsgarantin eller det bidrag manskulle få för att vara hemma med barnen. Det tillhördede reformer man blev tvungen att låna till föratt ha råd att införa.Jag tror att vi i så fall skulle vilja välja vägen just förlänger den föräldraledighet vi har. Dåmåste man först se till att man har pengar så att mankan lova medborgarna det.Anf. 46 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag kan inte annat än berömma Mar-got som så nära valet har en så vänlig tonoch inte ens försöker vara elak.Jag tyder svaret som att det här är en väg som manseriöst skulle kunna pröva. Det skulle kunna vara brabåde för ekonomin - om man kan finansiera det - ochframför allt för barnen och föräldrarna.PolenkabelnAnf. 47 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern. Jag kan läsa i dagens tidning att kabel-projektet till har fått en ny vändning. Folk iBlekinge är emot kabeln.Jag nämner det nu för statsministern därför har tagit upp det på nationell nivå. Den 23 aprilbeslutade regeringen att kringgå regelverket och köraöver energimyndigheten och att själv ta beslut om attpåskynda kabelarbetet som skall påbörjas i sommar.Det betyder att energimyndigheten varken kom-mer med ett särskilt yttrande eller utreder saken.Jag skulle vilja ha svar på frågan: Är det så demo-kratin skall fungera i ? Vi vet att både Ronne-by och , , Boverketoch SGU är emot detta.Anf. 48 Miljöminister ():Fru talman! Detta är i och för sig näringsminis-terns fråga, men jag kan svara eftersom det ocksåhandlar om miljöprövningen.När det gäller kabelprojektet är det viktigt attkomma ihåg att en miljöprovning gjordes enligt ella-gen när regeringen tidigare behandlade ärendet. Detsom sedan har skett är att man har förbättrat projektetur miljösynpunkt. Det är skälet till att man inte gör enny miljöprövning av projektet. Det har tidigare gjortsenligt ellagen.Anf. 49 ():Fru talman! Det visade sig att den koncessionsom gavs avsåg en helt annan sträckning. Man haralltså bytt sträckning. Man går inte till Mielno i Polenutan går en omväg via . Man lägger kabelnpå helt andra bergarter och i fiskeområden, t.ex. därdet bedrivs trålfiske. Där skall kabeln ligga på ytan.Det är fråga om en helt annan koncession, och en-ligt ellagen är det energimyndigheten som skall görautredningen samt avlämna ett särskilt yttrande.Anf. 50 Miljöminister ():Fru talman! Ja, men det är viktigt att komma ihågatt det gjordes en miljöprövning förra gången. Deförändringar som gjorts av projektet har genomförtsför att tillmötesgå de invändningar som tidigare fannsfrån miljösynpunkt. Därför kan man snarare säga attprojektet har fått en betydligt starkare roll ur mil-jösynpunkt än vad det tidigare hade. Det blir därförlitet tveksamt att i det läget kräva ytterligare nya mil-jöprövningar.Uppehåll under AMS-utbildningAnf. 51 ():Fru talman! Jag vill vända mig till arbetsmark-nadsministern. En fråga som engagerar många som genomgår längre AMU-utbildningar är möjlighe-terna att göra kortare avbrott i sina studier. Man kanexempelvis på semestertid vilja varatillsammans med övriga familjemedlemmar. Ryktensäger nu att något är på gång, och jag vill ställa föl-jande fråga till arbetsmarknadsministern: rykten? Är det något på gång?Anf. 52 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Ja, det är inte bara rykten, utan rege-ringen har faktiskt fattat ett beslut om detta för ett parveckor sedan. Det är alldeles riktigt, som Claes-GöranBrandin säger, att vi skärpte kraven påde arbetslösa. När vi såg att arbetslösheten börjadesjunka och vi i prognoser kunde se att de många job-ben skulle komma, ville vi att arbetslösa som gick iolika typer av utbildningar och som efter dessas avslu-tande direkt skulle kunna ta ett jobb skulle bli klara såfort som möjligt. De skulle då kunna gå in i de arbe-ten som vi såg skulle komma.Vi fick rätt i vår bedömning att arbetslösheten gårned. Den senaste sifferuppgiften, som kommer frånAMS , är . Men det finns också en annansida av detta, nämligen att kompetensen på lärarsidani vissa fall kan fallera. Vi har därför för ett par veckorsedan gjort en ändring i förordningen innebärande attom utbildningsanordnaren bedömer att det behövergöras ett uppehåll, skall den som genomgår utbild-ningen ha möjlighet att få utbildningsbidrag för dettaunder maximalt 14 dagar.Digital-TVAnf. 53 ():Fru talman! Jag har två frågor till kulturministern.Den första handlar om den försöksverksamhet meddigital-TV som uppmärksammats en hel del medanledning av förslag till för-delning av frekvenser. När kan en utökning från 8 till16 frekvenser ske?Nästa fråga är egentligen den viktigaste. Teknikenmed marksänd digital TV valdes i stor utsträckningdärför att den skulle nå alla i hela landet. Det kommernu ganska oroande signaler både från ochfrån SVT om att man vill backa från att bygga ut denhär tekniken över hela landet.Jag undrar hur kulturministern ser på detta. Vilkenutbyggnadstakt skall vi ha? Hur skall vi garantera attalla i hela landet skall kunna få ett varierat TV-utbudpå lika villkor, och hur skall vi få företagen att ställaupp sedan utbyggnaden i de här befolkningstäta om-rådena har skett?Anf. 54 Kulturminister ():Fru talman! Som antyder in-nebär övergången från analog till digital teknik att viinte längre kommer att befinna oss i en bristsituationnär det gäller utrymme i etern. I ett inledande skede,medan vi introducerar det digitala marknätet, kommerdet dock att finnas en viss utrymmesbrist. Vi har iregeringen fått en skrivelse från om att det bör införasförutsättningar för fler än 8 frekvenser. Vi kommermycket snart att ta ställning till den.Vi har gott hopp om att det skallfinnas tillgång till fler frekvenser och att den av ossbefarade bristsituationen i inledningsskedet egentligenaldrig skall uppkomma. En av fördelarna med dettateknikskifte är den totala täckningen av landet, ochsjälvfallet är den valda tekniken mycket viktig fördenna utbyggnad. I vissa fall kan man komma attkomplettera den med annan teknik, men det handlar iså fall om mycket få hushåll.Anf. 55 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, särskilt det somgällde en såvitt jag förstår ganska snabb utökning till16 frekvenser. Det vore bra om den kunde kommanästa år. Då slipper man de konflikter som kan upp-stå.I den andra frågan, som gäller utbyggnad i helalandet, är det klart att det nu är de befolkningstätaområdena i som omfattas av försöket. Finnsdet möjlighet att sätta press på TV-företagen, så att deockså bidrar till att betala resten? Har man alltså nå-gon möjlighet att se till att det blir en ekonomiskutjämning, så att inte de befolkningsglesa områdenaalldeles själva får betala sin del? Det behöver ju skeen utjämning. Hur ser regeringen på det?Anf. 56 Kulturminister ():Fru talman! Att det blir 16 frekvenser kanjag inte garantera. Däremot är vi väldigt säkrapå att vi kommer att kunna utöka antalet, så att denbristsituation som vi har varit litet oroliga för inteskall behöva uppstå.När det gäller utbyggnaden i hela landet vill jagsäga att det förhållandet att man börjar i de folktätaområdena naturligtvis har att göra med att man vill fåett snabbt genomslag för detta teknikskifte. Det ärnågot som gynnar också de mindre befolkningsrikadelarna av landet. Vi vill dessutom också få med dekommersiella TV-företagen redan i introduktionen,och det är klart att det då är viktigt att vi finns i debefolkningstäta regionerna.Detta innebär inte att målet överges eller att ambi-tionen när det gäller utbyggnaden i hela landet skallvara lägre, utan den kvarstår. Någon press kommerdet kanske inte att handla om i första ledet, utan dethandlar om att intressera så många som möjligt ochatt man får en sådan kraft i teknikskiftet att det gårsnabbt även i ytterområden.Anf. 57 ():Fru talman! Vi är överens om att det är väldigtviktigt att få ett ganska snabbt genomslag, men fortfa-rande kvarstår min oro för hur vi skall klara att gåvidare med försöksverksamheten sedan den välkommit i gång. En viss oro måste jag tillåta mig attkänna.Anf. 58 Kulturminister ():Fru talman! Helt kort: Jag vill säga till MarianneAndersson att man inte behöver känna den oron, bl.a.därför att det inte heller är en försöksverksamhet utanhandlar om en introduktion av en helt ny teknik.KustbevakningenAnf. 59 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Kustbevakningen har ju fått ett väsentligt ökatövervakningsbehov till sjöss, bl.a. genom vårt EU-medlemskap och i anslutning till Schengenkonventio-nen. Det betyder att gränskontrollen nu måste intensi-fieras. Kustbevakaren som person är både polis ochtullare och har att bevaka och övervaka EU:s längstayttre gräns.Hur vill statsrådet nu förstärka den här viktiga ochökande verksamheten, bl.a. i arbetet mot ökadsmuggling och organiserad brottslighet? Kustbevak-ningen har ju en nyckelroll i det här arbetet.Anf. 60 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att här uppgiften, och det finns flera möjligheter attgå till väga. har själv i sina förslagtill budget pekat på vissa möjligheter, somvi nu prövar inom Regeringskansliet.Det finns också möjligheter till ökad samverkanmed i , och jag räknar medatt vi skall kunna genomföra gemensam gränsöver-vakning med , och , vilketockså kan innebära kostnadsreduktioner och ökadeffektivitet.Anf. 61 ():Fru talman! Tack för svaret! harju även huvudansvaret för miljöskyddet till sjöss. Vihar ett antal samarbetsåtaganden i förhållande tillländerna runt för att stärka miljöskyddet tillsjöss.Västkusten är i behov av kombinationsfartyg förmiljöåtagandet och för övervakningen. Hur vill för-svarsministern stärka miljöskyddet till sjöss? Det ärockså viktigt. Detta tillkom förutom det ökade arbetetnär det gäller gränskontrollen.Anf. 62 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att uppgiften. Men jag har inte fått några uppgifter avdet slag som skulle vara direkt alarmerande att maninte klarar av de uppgifter man i princip har med sinnuvarande organisation, inklusive sina fartyg. Om detgörs gällande att resurser i någothänseende inte räcker till är jag självfallet beredd attpröva det.SkattesänkningarAnf. 63 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. Nii regeringen och vi i har som AnnikaJonsell här tidigare påpekat höjt väldigt många skatteri . Det var vi tvungna att göra, och det tar viansvar för både ni och vi. Men om nu ingenting görsoch inga beslut fattas kommer värnskatten att försvin-na , och då får de som tjänar litet bättre enskattesänkning, men de som tjänar litet får ingen.Vi i Vänstern vill gärna undvika ett onödigt högtskattetryck. Det är inget egenvärde att ha höga skatter,utan vi skall försöka att ta ned skattetrycket. Vi äroroliga och undrar: Kan vi få någon samsyn om det?Jag har då till min glädje i den ekonomiska vårpro-positionen hittat en post som heter Beräkningsteknisköverföring till hushållen på ganska hyfsat med pengar.Det är 16 miljarder och 32 miljarder år 2001.Min fråga är då: Är det en skattesänkning som re-geringen överväger? I så fall ser jag positivt på det.Anf. 64 Statsminister ():Fru talman! Det går fort i svängarna i ,skall jag säga! Det är inte utan att vi nu får ta osssamman litet i det politiska och faktiskt på-minna oss om att det inte är länge sedan vi satt fast iett jättelikt moras som hotade hela vårt välfärdssam-hälle. närmar det sig val, och då radar man upp sigalltifrån till och kräverskattesänkningar.Vi har sagt att vi inte har något emot skattesänk-ningar. Men innan vi lägger ut sådana, och innan vilovar sådant, skall vi veta att kvaliteten i skolan, vår-den och omsorgen är sådan att vi har anledning attkänna stolthet över den. Vad pekar på ärett beräknat överskott och . Det vet viinte om vi har än.Men skulle jag nu börja på att säga att år 2000sänker vi skatten vet jag att det slutar med att vi sätteri gång så starka krafter inte minst i den svenska hö-gern och alla deras påtryckarorganisationer att detkommer att överflygla debatten om behovet av resur-ser till vården, skolan och omsorgen.Så håll det där borta, ! Se till så att viorkar hävda det som är välfärdens kärna: skolan,vården och omsorgen. Sedan får vi komma tillbakaoch diskutera skatterna så att vi maximalt ökar rättvi-san i Sverige.Anf. 65 ():Fru talman! Jag får nog säga att jag är en av Sve-riges minst populistiska politiker! Inför förra valetskrev jag i vår skattemotion och utlovade skattehöj-ningar på 67 miljarder. Jag var den ende som lovadedet! Vem fick rätt? Det var faktiskt ! Detblev precis 67 miljarder. Det var inte populistiskt attgå ut med det den gången.Det är ju inte jag som har hittat på dessa siffror,statsministern. Det är inte jag som har skrivit den härpropositionen. Det är faktiskt regeringen som har förtin 16 miljarder i överföring till hushållen och32 miljarder i överföring till hushållen . Det ärinte jag som har skrivit det! Det är ju regeringen somlyfter fram dessa pengar!Vad är det? Är det ökade bidrag, om nu prognosenslår in, eller är det skattesänkningar? Eftersom takenligger fast tolkar jag det som att vi skall fixa bådevård och omsorg tillsammans i arbetarrörelsen ochskattesänkningar för de löntagare som har låga löner.Då slår vi högern rejält! Det är väl bra, statsministern!Anf. 66 Statsminister ():Fru talman! Visst skall vi slå högern rejält. Menjag vet en sak: Lovar vi för mycket, lovar runt ochhåller tunt, är det en situation som bäddar för en högeri framtiden. må ha varit litet frikostig iförra valrörelsen med sina skattehöjningsförslag.Upprepa inte misstaget åt andra hållet den här gången,utan håll huvudet litet kallt.Kom ihåg att vi faktiskt har en statsskuld på , och vi vet inte hur räntorna sticker iväg. Vi vet inte vilken framtid vi har om ett, två . Vi kan göra teoretiska beräkningar, och om dehåller har vi ett utrymme. Men jag tänker inte driva envalrörelse på att lova folk sänkta skatter.Jag tänker driva en valrörelse på att lova bättrekvalitet i vården, skolan och omsorgen. Om vi sedanfår behålla en socialdemokratisk regering som kansköta ekonomin kanske det dessutom blir pengar övertill att sänka skatten. Men ingenting skall lovas i för-väg. Först skall vi ha pengarna i handen.Anf. 67 ():Fru talman! Slutligen till statsministern: Jag lova-de inte runt och högt. Jag lovade 67 miljarder, och detblev ju 67 miljarder. Det var ju exakt så!Jag tror faktiskt att slår regeringens kalkyler in -och regeringen tror ju på dem - får vi dessa miljarder.Då måste vi antingen lägga det som amorteringar,bidrag och överföringar till hushållen eller som skat-tesänkningar.Då tror jag, statsministern, att det klokaste är attge löntagarna tillbaka en del i form av skattesänk-ningar. Det tror jag faktiskt att vi i grunden är överensom jag och statsministern.Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Jag har inga problem att sänka skattereller göra bidragsförändringar som ökar rättvisan iSverige. Det vill vi. Men vi vet av bitter erfarenhethur snabbt ekonomin svänger. Vi vet att om vanligtfolk skall leva ett bra liv i skall ungarna ha enordentlig skola, de gamla en bra vård och de sjukaslippa stå i kö. För det krävs pengar och gemensammaresurser.När vi nu har fått näsan ovanför vattenytan tänkerinte jag börja att låtsas som att vi är osårbara ochallting är frid och fröjd för framtiden och lova bådemer pengar till skolan, vården och omsorgen ochdessutom skattesänkningar. Det kan gå så att vi hardet utrymmet. Men rätt sak först. Jag tror att svenskafolket kommer ihåg hur det såg ut sedan.Trovärdigheten hos dem som lovar runt kan fak-tiskt uppfattas som varande mycket tunn.Den statliga åsiktsregistreringenAnf. 69 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern sominte i första hand handlar om pengar men som berörväldigt många människor i deras innersta. Det handlarom den statliga åsiktsregistreringen i Sverige.Jag undrar som statsministern inte kunde hjälpatill att försöka läka några av alla de sår som finns ochförsöka få en ökad öppenhet i genom att sägaatt han stöder kravet på att regeringens hemliga di-rektiv till skall offentliggöras. Det skulle ocksåunderlätta KU:s behandling och den öppna debatten iden här frågan.Anf. 70 Statsminister ():Fru talman! är vi inne på ett område som ärallvarligt och svårt. Vi har i den ordningen attsäkerhetspolisen har till uppgift att följa de människorsom är aktiva, verksamma, verksamt aktiva i organi-sationer som säger sig med våld vilja störta det demo-kratiska samhället. Det är nödvändigt. Så är det idemokratiska samhällen som fungerar. Det är helt iöverensstämmelse med vår grundlag.Hittills har vi haft förordningar som har varithemliga som har styrt detta. Det tycker vi inte harvarit en bra ordning. Därför ligger just nu i riksdagenett förslag om att göra lagstiftningen öppen och heltgenomskinlig, transparent, som det heter.Det här är en viktig verksamhet som bedrivs iöverensstämmelse med grundlagen och granskas avparlamentariska kommissioner och av JK. Det finnsingen anledning för mig att gå länge än så i dag.Anf. 71 ():Fru talman! När nu regeringen ändå säger att viskall göra ett öppnare system , är det dåinte också viktigt att försöka göra rent hus med detsom har hänt tidigare och försöka tvätta de sår somfinns bakom oss, och att hjälpa till att offentliggöradet som har varit? Kunde inte statsministern på detsättet litet grand bidra till att få såren läkta i Sverigeoch få mer tillit till det demokratiska systemet igen?Anf. 72 Statsminister ():Fru talman!