prot · GL09113 · 1998-05-27 00:00:00 — Allmänhetenhar genom KU:s offentliga utfrågningar fått en bättreinblick i regeringsarbetet och handläggningen avviktiga frågor.Från början var de här utfrågningarna av statsrå-den och berörda personer kanske aningen slätstrukna,men med tiden har många statsråd fått erfara att KUkan man inte leka med. En ordentlig örfil från KU kanföra med sig att det blir svårt att sitta kvar i regering-en. har många statsråd fått svettas,vill jag påstå, ganska ordentligt inför utskottet ochlämnat utfrågningarna både tilltufsade och ganskaskakiga. KU:s granskning är inget spel för galleriet.Enligt min uppfattning är årets granskningsbetän-kande ett av de bättre som KU presterat. Vi har lyck-ats hålla den s.k. gråzonen, dvs. skiljelinjen mellanjuridik och politik, mycket smal. Det har varit ettslags trend under de två tre - en utveck-ling som bör ses som mycket tillfredsställande. KU:sgranskning bör, enligt mitt sätt att se, vara striktkonstitutionell. Utskottets anseende som gransk-ningsutskott står och faller med hur man lyckas meddetta. Jag medger gärna att gränsdragningen mellanjuridik och politik ibland inte är helt lätt att göra.I våra debatter sägs det ofta att makt korrumperar.Man kan tycka att det är en litet sliten klyscha, ochhelt sann är den inte heller. I regeringsformens inle-dande artikel stadgas det uttryckligen att all maktutgår från folket. Från denna utgångspunkt vore detabsurt att hävda att makt korrumperar. Det hindrarinte att det ändå kan ligga mycket sanning i uttrycks-sättet.I slutna samhällen är korrumperade makthavaresnarare regel än undantag. Risken för upptäckt ochstraff minskar i odemokratiska organisationer ochsystem ju högre upp man befinner sig i hierarkin. Dethar vi sett många exempel på runt om i världen.I ett öppet samhälle som det svenska är förhållan-det det motsatta. Där kommer allt fuffens som makt-havarna har för sig förr eller senare upp till ytan.Skandalerna har duggat ganska tätt i undersenare år. Vi har ett ganska finmaskigt nätverk, därolika delar oberoende av varandra synar makten ochmyndighetsutövningen i sömmarna. Riksrevisionsver-ket, revisorer och är väsentli-ga delar av detta nätverk. En öppen och effektivgranskning av makten och dess utövare är en av deviktigaste grundbultarna i en levande demokrati.En viktig förutsättning för en effektiv granskningav makthavarna och deras ämbetsutövning är ocksåmångfalden i våra medier. Den i det svenska folkdju-pet väl förankrade offentlighetsprincipen i kombina-tion med seriösa, orädda och grävande journalister ärockså en god garanti mot maktmissbruk. De kan vän-da ut och in på vad som sker i maktens korridorer påolika nivåer. visste nog vad han talade omnär han sade: Jag fruktar tre kritiska tidningar mer äntusen bajonetter.KU:s unika uppgift som granskare av regerings-makten är givetvis även den en omistlig del av dendemokratiska kontrollen. Det mödosamma arbete somutskottet lägger ned i sin årliga granskning har storbetydelse för allmänhetens insyn i regeringsarbetetoch för den demokratiska processen. Den som sägernågonting annat talar mot bättre vetande. Att en mind-re seriös kvällstidning hävdar att KU sviker sin upp-gift som granskare därför att dess redaktion inte kanskilja på konstitutionell och politisk granskning ärnågonting som vi lugnt kan leva med.KU:s granskningsarbete måste dock, enligt minmening, bli effektivare än vad det har varit det häråret. KU måste ha modet att sortera bort de frågorsom väckts av andra skäl än konstitutionella. Utskot-tets ordförande har naturligtvis ett särskilt ansvar föratt arbetet bedrivs på ett sådant sätt. Var och en somtar del av vårt betänkande finner att det finns sådanafrågor som har tagit dyrbar granskningstid i anspråk.Mitt råd är: Kom överens och försök lösa det härproblemet inför nästa års granskning! Utskottets tro-värdighet kommer att tjäna på detta.Enligt min mening - och där är vi ganska överensi utskottet - är inte KU:s väsentligaste uppgift attnagla fast ett syndande statsråd vid väggen och visaupp vederbörande som ett avskräckande exempel. BoKönberg var inne på detta. Viktigare är att bidra tillatt för framtiden skapa en bättre handläggning avfrågorna inom där det då är sakligtmotiverat. Då är det otvetydigt fråga om konstitutio-nell granskning.Ta t.ex. frågan om handläggningen av ny tand-vårdstaxa. var också inne på det ärendet.Det finns naturligtvis redovisat i vårt betänkande ochgäller en för sent utkommen förordning. Det kannaturligtvis finnas olika förklaringar till detta, såvältekniska som andra, men visst kan det här ha varitmöjligt att uttala sig kritiskt mot det berörda statsrå-det. I stället har KU mera konstruktivt valt, eftersomdet är ett mera generellt problem, att göra regeringenuppmärksam på att den måste skärpa sig när det gälleratt utkomma med författningar innan de skallträda i kraft.Medierna kanske tycker att det här är tråkigt, mendet är bra för utskottets trovärdighet. Journalister villju gärna att blod skall flyta i sammanhang som detta,och visst finns det anrättningar i vårt betänkandeockså för dem som är litet mera blodtörstiga.Fru talman! Vad sägs om en liten förrätt medkonstitutionell råbiff? Det kanske skulle kunna smaka.Ärendet gäller en rapport som Miljödepartementetinte ville redovisa för jordbruksutskottet. Principielltsett håller jag med om att det är en gans-ka intressant granskningsfråga. Här konstaterar ut-skottet med hänvisning till 4 kap. 10 § i riksdagsord-ningen att regeringen är skyldig att lämna informationi EU-frågor när utskotten på sina sakområden begärdetta. Några sekretess- eller lämplighetsskäl för attinte göra detta finns inte. På den här punkten gör KUen litet vassare skrivning än i det förra ärendet somjag var inne på - tillräckligt skarp, enligt min mening,för att inte samma sak skall hända igen.Ett annat intressant KU-ärende - varockså inne på det - är regeringens manöverutrymme iBryssel kontra . EU-nämndeninrättades i samband med att blev medlem iden europeiska unionen. Nämndens uppgift är att varaett rådgivande organ mellan riksdag och regering.Den äger inte ett riksdagsutskotts status och kan sägasvara litet grand av en hybrid i vår riksdagsorganisa-tion. Som samrådande organ mellan ochregeringen fyller nämnden en viktig politisk uppgift iEU-arbetet.Det aktuella fallet gällde handläggningen av enfråga i EU om turistsamarbete. KU har tidigare uttalatatt man kan utgå ifrån att regeringen inte kommer attföreträda en ståndpunkt som står i strid med vadnämnden vid samrådet har gett uttryck för. Dettauttalande har emellertid inte varit reservationslöst.KU har också pekat på att situationer kan uppstå dåregeringen kan, och kanske t.o.m., bör avvika från detsom nämnden har rekommenderat. Regeringen bör då- precis som sade - ha goda skäl för attgöra en sådan avvikelse. Om inte, riskerar regeringennaturligtvis politisk kritik.Rent konstitutionellt är dock saken helt klar: Detär regeringen som företräder vid ministerrå-dets möten. Ett uttalande från ett riksdagsorgan kaninte bli bindande för hela . Ett sådant utta-lande saknar helt enkelt konstitutionell betydelse.Med nuvarande grundlagsreglering är det inte möjligtatt till något eller några av organ delegerauppgiften att fatta för regeringen bindande beslut. Idet aktuella fallet kan således inte någon konstitutio-nell kritik riktas mot vare sig regeringen eller detenskilda statsrådet.Vissa frågor med anknytning till rikets säkerhethar tagit en stor del av utskottets granskningstid ianspråk. Det kan därför vara litet svårt även för migatt i ett inledningsanförande helt förbigå frågan omsäkerhetspolisen. Eftersom ämnet kommer att diskute-ras mera ingående skall jag i detta sam-manhang bara ytligt beröra frågan.Fru talman! Låt mig då redan från början slå fastbehovet av en svensk säkerhetspolis. Vårt land behö-ver alltjämt en säkerhetspolis med uppgift att medver-ka i försvaret av vår demokrati och vårt statsskick.Säpo är inte detsamma som det var . ägnar säpo sitt intresse åt framförallt de högerextremistiska grupperna. De nynazistiskagrupperna bedöms som de allra allvarligaste. Knap-past någon har invändningar mot att säpo gör detta.Det är möjligen bara de totalt historielösa som protes-terar.Under det dagar var det också heltnödvändigt att hålla uppsikt på de hot som kom frånde extrema vänsterorganisationerna. Bara de som ärhistorielösa kan kritisera den dåtida regeringen för attden lät Säkerhetspolisen göra detta. Dessa extremagrupper på vänsterkanten predikade ju våldet som ettpolitiskt medel och var därmed ett uttryckligt hot motvår demokrati.För den som har följt den här frågan kan det knap-past heller vara någon överraskning att det har varitfullt lagligt att i vissa extrema fall registrera politiskaåsikter - dock inte enbart på politisk grund - ävenefter det att införde ett generellt förbud motåsiktsregistrering. Flera omfattande utredningar somhar gjorts och som arbetar geralltjämt stöd för uppfattningen att Säkerhetspolisensarbete har skett, och sker, inom ramen för vad vårförfattning tillåter. Det pågår nu ett intensivt arbete pågrundval av bl.a. ett riksdagsbeslut om att man sålångt möjligt skall öka öppenheten och rättssäkerhetenför det nödvändiga säpoarbetet.Att som reservanterna inom ramen för ett driva kravet på en kommission ären direkt - enligt mitt sätt att se det - felaktig väg attgå. Gör man det har man nog tyvärr inte helt klart försig vad man sysslar med. Det är snarare en fråga förden allmänna motionstiden och bör inte blandas ihopmed den konstitutionella granskningen.Fru talman! Jag har ofta fått fråganvad jag kommer att sakna mest när jag lämnar riksda-gen. Rent spontant har jag svarat: . Detär min gamle trätobroder sedan mer än 20 år tillbaka.Jag har under haft förmånen att åka till riksda-gen närhelst jag har velat för att få ett politiskt stimu-lerande gräl med . Jag kommer attsakna detta. Att ta en dust med tillhör inte detallra lättaste. Det är en utmaning, men det ger alltid enadrenalinkick. En debatt med är ett vilt även-tyr som bjuder på överraskningar - detskall man komma ihåg.Anders tar alltid tacksamt emot en kastadhandske. Han är kunnig, påläst, lagom fräck och inteså litet munvig. Man kan aldrig vara riktigt säker påatt man går segrande ur striden. är enhärlig fighter som jag har lärt mig attuppskatta väldigt mycket. Han har en verkligt godegenskap: Han står för en överenskommelse även iblåsväder. Och så kan jag avslöja något som kanskeinte så många vet: Han har humor också, och det kanju behövas i hans parti.Jag lämnar , , men jag kommeratt följa dina förehavanden mycket noga. Får jagchansen kommer jag att ge dig ett nålstick i all vän-skaplighet. Ta det gärna som ett hot!Anf. 21 BO () replik:Fru talman! Jag tänker inte replikera på de delarsom rörde vice ordförandes honorering av AndersBjörck, utan det gäller ett par andra delar.I bägge fallen rör det sådant som utskottets viceordförande brukar tala om som konstitutionell kritikoch inte konstitutionell kritik. Jag tror att det finnsanledning att försöka att reda ut begreppen.Det ena fallet rör att vi har enats om att konstateraatt när det gäller statsrådet - trots att detkrävs mycket goda skäl för att avvika från vad majoritet har sagt - fanns det inte sådanaskäl. anser inte detta vara konsti-tutionell kritik. Jag väcker inte frågan bara för attmärka ord utan för att detta är ett viktigt ställningta-gande som grundlagsutskott har gjort påden här punkten. Det ställningstagandet kan tolkassom det vill, men vi bägge två hoppas att det skall habetydelse för framtiden och för hur statsrådet agerar iförhållande till . Sedan känner vi bådaväl till vad som står i den svenska grundlagen.Det andra fallet där ordet konstitutionell kritiktogs upp av var det som jag självsnuddade vid, nämligen frågan om gåvor till ochförmåner för statsråden, om det skall ingå i KU:suppdrag ha att synpunkter på. Jag beklagar att majori-teten inte har gått längre i fråga om att ha synpunkterpå detta, men man har ändå pekat på de regler ochpromemorior som finns om gåvor och förmåner. In-nan vi skiljs åt vill jag bara klara ut om ifallKurt verkligen menar att detta inte börfinnas på KU:s bord över huvud taget.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! När det gäller ärendet om turism-samarbete är vi - som också framgår av vårt betän-kande - ganska eniga. Vi är eniga om att ett riksdags-organ naturligtvis inte kan binda en regering i dessasammanhang. Men självfallet håller jag med om -precis som har gett uttryck för - att detär viktigt att slår fast de tesersom vi var ense om när inrättades. Jagtror också att regeringen är väldigt lyhörd för detta.Precis som jag sade i mitt inledningsanförande måsteden regering som trampar vid sidan av alltid räknamed att få politisk kritik. Däremot är det, precis somjag sade, helt klart att man inte kan rikta någon konsti-tutionell kritik i detta sammanhang.I den sista frågan är det ett riktigt iakttagande frånBo Könbergs sida, att det var de frågorna som jagsyftade på. Detta är kanske inte helt lätt. Jag sade imitt anförande att det ibland kan vara svårt att avgöravar gränsen går mellan politik och juridik. Jag skullemöjligen vilja formulera mig på det sättet att när nuutskottet ändå gör en utvärdering,tycker jag att man skall titta på de fall där man möjli-gen kan diskutera huruvida KU skall ägna alltför storuppmärksamhet åt frågor där man kan ifrågasätta ochdiskutera huruvida frågorna har konstitutionellgranskningsbetydelse eller inte. Jag tror att det hadevarit värdefullt.Anf. 23 BO () replik:Herr talman! Det gläder mig att vi är överens omvikten av de ställningstaganden som vi har gjort när viefter ett gott och bra samråd i har för-sökt att klara ut vad förväntar sig av stats-råden. Vi i har inte kunnat kommaöverens om att göra sådana bestämmelser i grundlagoch annat att man kan tala om konstitutionella be-stämmelser i den inskränkta meningen.Den andra frågan, hur stor roll frågan om anmäl-ningar av t.ex. gåvor och förmåner skall spela, kan viförvisso ha en djup diskussion om. Det är väl alldelesuppenbart att detta inte kan vara KU:s viktigasteuppgift, förvisso inte. Att jag tog upp frågan nu vardärför att jag fick intrycket av det som sade och kanske också av några offentligainlägg av honom att han ibland har varit snubblandenära tankegången att vi inte alls skulle syssla med denfrågan. Därför tycker jag att det trots allt är bra att enbred majoritet i KU, som inte har velat gå så långtsom i kritiken av statsministerns lån avsemesterhus, ändå upprepar de regler som finns frånEtikkommitténs sida och sedan fortsätter med att talaom att skälet för restriktiviteten är att allmänhetensförtroende för regeringens ledamöter annars kan rub-bas. Detta tycker jag är väl så viktigt som ett eventu-ellt ordklyveri om ordet konstitutionell skall användaseller inte. Så länge vi är överens om att frågorna hörhemma i är det bra. Sedan kanvi alltid diskutera hur mycket plats de skall ta.Anf. 24 () re-plik:Herr talman! Jag tror ändå att det skulle kunna hasitt värde om vid sin utvärde-ring tittade litet närmare på den här typen av frågor.Vi har ju haft samma problematik förut, det skallerkännas. Det här är alltså inget nytt. När man harvarit med så länge som jag har varit torde det intevara svårt att i våra handlingar hitta ärenden som hartagits upp till granskning, vilka rent konstitutionelltkanske inte borde ha funnits med. Det är viktigt att vigör KU:s granskningsarbete så effektivt som möjligt.Man skall inte slösa med den dyrbara granskningsti-den på frågor som har ett tveksamt intresse ur konsti-tutionell synpunkt utan använda den goda tiden till atttränga in i de frågor som verkligen har stor betydelserent konstitutionellt.Jag skall inte utveckla frågan om gåvorna ytterli-gare eftersom vi kommer tillbaka till frågan senare pådagordningen.Jag påminner mig emellertid, herr talman, att jag imitt inledningsanförande glömde att yrka på godkän-nande av uskottets anmälan, vilket jag nu gör, ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 25 Förste vice talman ():Herr talman! Jag ber att få börja med att tackaKurt för de vänliga orden. Jag hadesjälv tänkt säga några vänliga ord och återkommer iavslutningen av mitt anförande till och hans insatser i under nutvå decennier.Herr talman! Det här är sista granskningen underden innevarande mandatperioden. Mot den bakgrun-den är det väl inte så konstigt om man blickar litettillbaka och ser om det finns några erfarenheter underde här åren.Vad regeringarna och än haråstadkommit, har de i varje fall slagit hål på en myt,nämligen att enpartiregeringar generellt sett skullevara bättre på effektivt regeringsarbete än koalitions-regeringar.Det finns, herr talman, ingenting i de senaste årensKU-betänkanden som tyder på att t.ex. handlägg-ningstiderna har blivit kortare, att antalet handläggareanställda i har blivit färre, att beslu-ten har blivit klarare formulerade och sjabblet mindreom regeringen består av ett parti i stället för t.ex. fyra.Jag påstår inte att koalitionsregeringar generelltskulle vara bättre på något sätt, men man kan nogkonstatera att koalitionsregeringar faktiskt rent konsti-tutionellt och tekniskt har sina fördelar. Att flera par-tier ingår i en besluts- och beredningsprocess gör attden blir noggrannare. Samordningskanslierna blir enkontrollerande och enande instans. Balanserandekrafter är inbyggda i systemet.Herr talman! Det finns förvisso en rad nackdelar.Ingen vet det bättre än herr ordföranden och jag, somhar suttit i en sådan regering. Men det leder till att enhel del av det som en enpartiregering ställer till medfaktiskt knappast kan ske i en koalitionsregering.Jag har velat fästa uppmärksamheten på detta, där-för att det framställs ofta i den allmänna debatten justsom att en enpartiregering är ett under av kraft ocheffektivitet. Läget just nu i , med starktförsenade propositioner som kommer fram på vårtbord av vårsessionen, tyder ju inteprecis på att effektiviteten skulle ha varit så särskiltstor.Man kan konstatera att de här årens och även åretsgranskning har kännetecknats av de vanliga tre s:en:svågerpolitik, sjabbel och senfärdighet. Utnämnings-politiken har kännetecknats av att regeringsformensbestämmelse om förtjänst och skicklighet som endagrund för utnämning i stället har blivit politisk för-tjänst och politisk fingerfärdighet. Redovisningen avförsvarets ekonomiska problem har sjabblats bortinför . Senfärdighet vad gäller utseende avverksledningar ledde till att under en långtid stod utan ledning. Det bidrog, herr talman, i sin turtill att den olyckliga handläggningen av giftspridning-en i samband med tunnelbygget under Hallandsåseninte kunde bemästras.Årets granskningslista innehåller många fler ären-den som faller under något av de tre s:en svågerpoli-tik, sjabbel och senfärdighet. Det finns ett mönster. Idetta mönster ingår - jag vill inte bara kritisera dennuvarande regeringen för detta, långt därifrån - attriksdagen ibland har satts på undantag. Det skall välmedges att vi har haft en förskjut-ning av makten från till regeringen, Rege-ringskansliet och byråkratin. Jag understryker: Dennuvarande regeringen är naturligtvis inte ensam skyl-dig till detta. Men den har faktiskt förstärkt den trendsom vi här i borde göra vårt bästa för attstävja.Regeringskansliet har ju nu också formellt bliviten enda myndighet. Propositionerna har blivit merförsenade, till förfång för möjligheter attgöra en självständig och grundlig prövning av dem.Förslag till offentliggörs i ökande utsträck-ning på parti- och fackförbundskongresser. Jag upp-repar: Så har det alltid varit. Men någon ökning avrespekten för har i varje fall inte skett sedan1994.Man kan då möjligtvis säga att har sigsjälv att skylla. lyder inte under regeringen.Det förhåller sig faktiskt tvärtom. Är miss-nöjd med sina arbetsformer och med relationerna tillregeringen, går det faktiskt att rätta till det. Riksdagenhar all makt i världen att ordna upp den saken. Riks-dagen kan inte skylla ifrån sig om den är missnöjdmed samspelet med regeringen. Den förfogar överalla nödvändiga medel för att få ordning på torpet.Riksdagen har, enligt min mening, inte alltid häv-dat sina och därmed sina uppdragsgivares, svenskafolket, intressen på ett effektivt sätt.Förvisso har reformer genomförts, och många avdem har varit bra. Men mycket återstår . Skuldenför detta är dock inte olika regeringars. Ingen ståröver utom svenska folket, och det kommernormalt bara in . Är det något fel så ärdet vi i den här salen som har oss själva att skylla.Herr talman! Det svenska EU-medlemskapet bör-jar nu märkas i granskningsbetänkandet. På denpunkten riktas kritik från utskottets sida för hand-läggning av information till . Jag tror attdetta är en fråga som kommande konstitutionsutskottkommer att få en hel del att göra med. Förhållandenaär oklara - de är inte bra. Och det är viktigt att konsti-tutionsutskottet tar som en framtida uppgift att se tillatt inte kommer på undantag i EU-processen. Jag har en stark känsla av att detta kommeratt bli en stor uppgift för KU i framtiden.Utskottets arbete har under den här gransknings-rundan i icke obetydlig omfattning handlat om sekre-tessfrågor. Det är ett bombsäkert och tacksamt sätt attväcka uppmärksamhet. Rop på öppenhet och insynlåter alltid bra, och är det för det mesta också. Menockså här finns det gränser, som på tidigare. Man måste sätta in saker i derasrätta historiska sammanhang.Det finns de som gärna förtiger tidigare to-talitära strömningar i svensk politik. De finns dessvär-re där fortfarande på visst håll. Det gäller terroristdådoch annat som vi har drabbats av. Vissa saker måstetyvärr omgäldas av sekretess helt enkelt därför annars avstår från skydd. Vi har under senaredecennier varit med om händelser som vi kanskekunde ha undvikit om vi inte hade varit så godtrogna,om vi hade tagit hot på allvar och om vi hade varitmer förutseende.En del av turerna kring sekretessfrågorna och ut-skottets hantering av dem känns igen från tidigare.Detta är egentligen inte någon ny problematik. Det ärinte särskilt modigt att kräva att sekretesstämpelnskall bort i alla möjliga och omöjliga sammanhang.Det krävs faktiskt mer civilkurage för att sätta lång-siktiga säkerhetsintressen före kortsiktiga utspel. Menjust i sådana situationer skiljs agnarna från vetet på ettsätt som för den insiktsfulle ger ett tillräckligt besked.Herr talman! Det finns en benägenhet att tro attfrånvaron av en spektakulär skandal, det fjärde s:et iingredienserna, innebär att konstitutionsutskottetsgranskning skulle vara mindre intressant. Jag hållerinte med. De stora affärerna drar ibland till sig upp-märksamheten i sådan grad att de gärna skymmer detsom ger ett sammanfattande betyg på en regerings sättatt sköta sitt ämbete.Herr talman! Under har i granskningsarbete.Han har därigenom varit, och är, en av de mest erfar-na ledamöterna. Han har fått uppleva en fantastiskutveckling - från den tämligen traditionella och intesärskilt noggranna granskningen på några sammanträ-den, några timmars debatt i kammaren och någradussin sidor till dagens mycket omfattande och ge-nomträngande granskningsarbete. Han har i hög gradbidragit till denna utveckling.Kurt har visat att han har en storintegritet. Han tillhör dem som ibland har vågat sägasaker som jag vet inte alltid har uppskattas inom hanseget parti och av hans egen partiledning. Det är na-turligtvis sådana ledamöter som kan påverka utveck-lingen på ett positivt sätt.Herr talman! Jag noterar att jag harblivit beskylld för att göra upp litet för ofta med KurtOve . Jag vill meddela attdetta är sant. Jag vill också meddela att jag inte skämsett dugg för det. Det har nämligen ibland varit nöd-vändigt för att kunna skapa breda majoriteter ochkomma vidare med uppgörelser. har jag bekla-gat att inte fler har kunnat delta i uppgörelserna för atthantera såväl utskottets arbete som arbetet i övrigasammanhang, de materiella sakfrågorna, på ett vettigtsätt.Kurt har haft fördelen att han harkunnat skilja på person och sak. Vi har ofta varit argapå honom. Jag har varit särskilt arg påhonom ganska .