prot · GM0923 · 1998-11-26 00:00:00 — Närskogsvårdslagen ändrades 1993 förändrades den s.k.ransoneringsregeln på ett sådant sätt att ett långsik-tigt, ansvarsfullt och uthålligt skogsbruk naggades ikanten. I 11 § skogsvårdslagen regleras skogsägarensmöjligheter att avverka. Det var uppmjukningen avdenna paragraf som orsakade de problem som upp-stått. - alltså - fanns en starkreglering som syftade till att det på fastigheten intefick avverkas alltför mycket . 1993sattes gränsen till . På fastigheter som varmindre kunde det göras stora uttag och ingrepp utanatt samhället ingrep - även sådana ingrepp som lång-siktigt inte var försvarbara.Resultatet blev att många skogsfastigheter somvar mindre än köptes och avverkadesmycket snabbt. Ofta var åtgärderna för att tryggaåterväxten bristfälliga. I vissa fall saknades dessaåtgärder helt. 1997 ändrades lagstiftningen av denorsaken, och gränsen för en större frihet går vid 50hektar, en åtgärd som i sig var positiv men inte till-räcklig.Centerpartiet föreslog då som att gränsen skallsättas vid . Motivet till vårt förslag är att detframför allt i finns många fastighetermellan 20 och som är intressanta för vad vikan kalla oseriösa köpare. Det är angeläget ur allasynvinklar att även dessa fastigheter sköts på ett lång-siktigt hållbart sätt. Vi upprepar därför vårt förslagom att gränsen för den s.k. ransoneringsregeln skallsänkas. I bör gränsen alltså sättas vid20 hektar. I norra kan man väl i och för sigtillåta en något högre arealgräns då virkesförråden perhektar är något mindre. Vi anser att regeringen böråterkomma med ett förslag i enlighet med vad vianför.Därmed yrkar jag bifall till min reservation 12.Anf. 5 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 6, 7 och 9.Från sida tycker vi att det är mycketbra att det kommer en utvärdering av skogsvårdsla-gen, även om det bara gått . När det gäller ettså stort lagkomplex finns det naturligtvis saker somkanske måste rättas till under resans gång. I fråga omskogen kan man se negativa tendenser, och de kom-mer att vara kvar mycket länge just därför att om-loppstiden är så lång i fråga om skogen.Utvärderingen har visat att skogen inte riktigt kla-rar miljömålet och inte heller produktionsmålet. Detfinns alltså anledning att göra lite förändringar så attmålen nås på ett bättre sätt. Vi tycker att det är bra attgöra denna typ av utvärderingar, även om de natur-ligtvis måste återkomma gång efter annan för att denlagstiftning som vi har också får det genomslag iverkligheten som vi vill.Man kan se att det har skett mycket i skogen se-dan den nya skogsvårdslagen trädde i kraft. Det tasbetydligt mer hänsyn i skogen till miljön och tillhotade arter . Det sker en förändring, ochdet är mycket positivt. Ändå kunde vi häromdagenläsa att hade avverkat ett träd med ettkungsörnsbo i. Man får väl se det som ett olycksfall iarbetet. Men det är naturligtvis ett ganska oaccepta-belt olycksfall i arbetet. Man skyllde på att det varmörkt när man avverkade. Om det är sådana sakersom påverkar miljöhänsynen i skogsbruket är detnaturligtvis inte bra.Vi har också fått några mycket få s.k. skogsklip-pare, som har gått in och avverkat på ett sätt somskulle vara seriösa skogsägare helt främmande. De tardet de kan, och när de har tagit så mycket som ranso-neringsreglerna tillåter, då tar man hälften av restenoch kallar det gallring. Vi som bor i södra i och som har sett denna typ avskogsbruk är mycket glada över att detta tas upp iutvärderingen. Vi är också eniga i om att viskall försöka se till att vi skärper reglerna så att dettaändras. Dock skulle vi från sida gärna seatt vi skärpte de ransoneringsregler som finns, dvs. attvi gjorde det ännu svårare för klippare att härja.Det talas mycket om biologisk mångfald i skogen.Egentligen är ju skogen den biologiska mångfalden,eftersom skogen är alla växter och djur som finns där.Vi kan se att av landets hotade arter är 1 662 beroen-de av skog, finns i skog eller är skog. Det är de djuroch växter som finns i skogen som ger den biotopsom vi har och som vi alla sätter ett stort värde på. Vikan se att av dessa hotade arter är beroende avproduktiv skog. Det innebär att om vi skall sparanågot för framtiden så är det produktiv skog. ärså lite som av den produktiva skogen skyddadoch nedanför skogsodlingsgränsen. Omman tittar på naturskog bedöms det att så lite som2 % av våra skogar är naturskogar. Och vi vet attnaturskogarna ofta hyser fler arter än andra.Från sida har vi haft en rad förslagpå hur vi skall komma till rätta med detta. Vi anser attvi på kort sikt måste skydda av den produktivaskogsmarken och i ett inte alltför långt perspektiv haett skydd på av den produktiva skogsmarken.Också den internationella naturvårdsunionen säger attvi skall spara olika biotoper.Vi från är därför mycket glada överden budget som vi kommer att fattabeslut om i . Den innehåller betydligt merpengar till skydd av skogsmark och mer pengar tillskydd av nyckelbiotoper än tidigare budgetar. Nufinns det kanske en möjlighet att nå de mål som vifrån och som man från naturvårdshåll harframhållit är så viktiga i Sverige.Vi kan se att av ungefär 10 000 nyckelbiotoper ärdet bara några hundra som har skydd. I fråga om dettamåste någonting göras, eftersom just nyckelbiotoper-na är de små områden som måste finnas kvar för atthotade och mycket hårt trängda arter skall kunnafinnas kvar.Man kan säga att dessa arter finns på produktivskogsmark. Det blir alltså inte ett dugg bättre av att vikallar impedimenten för skyddad skog. Det hjälperinte de hotade arterna. Det är produktiv skogsmarksom måste till.Miljöpartiet har ett antal reservationer i detta be-tänkande. Det som har skett i och med utvärde-ringen av skogsvårdslagen är positivt, och vi ser attdet är en mycket bra utveckling. Vi ser alltså mycketgärna att vi får en ytterligare skärpning av ransone-ringsreglerna. Vi tycker att det är bra med den sänk-ning som gjordes till . Menjust i och räcker intedetta. Det behöver vara mindre ytor för att man skallkunna skydda sig mot de personer som vill ha skog iandra syften än att vårda den för framtiden. De ser detsom ett snabbt sätt att göra pengar.Vi skulle också gärna se att åldersgränsen för för-yngringsavverkning höjdes. Vi vet att det finns flerarter i en äldre skog. Den biologiska mångfalden ökari en skog som är uppåt . är det väldigt fåskogar som får tillåtas bli så gamla. Det finns docksådana, men även dessa skogar avverkas. finnsdet hot mot många skogar som hyser rödlistade arter.Och det finns många skogar som avverkas trots attdet finns dokumenterat att de har rödlistade arter. Vimenar att detta är helt fel. Någonstans borde det slåslarm, så att de skogar som hyser rödlistade arter ocksåhanteras på ett mer ansvarsfullt och hänsynsfullt sätt.Artdatabanken, som finns i och som tittarpå de hotade arterna, kan konstatera att inte bara dehotade arterna utan även de vanliga arterna aldrig förrhar varit så hårt trängda som . Det händer mycket,inte bara i skogen utan också i andra biotoper. Manhar också tittat lite på de naturvårdshänsyn som tas iskogen och tittat på vad som har hänt efter.Man plockade ut tolv områden som man följde i de-talj. När man återvände efter kunde manse att i åtta av dessa områden var det som hade spa-rats av naturvårdshänsyn borta. Man sparade dessa etttag, men sedan togs även dessa. Det blev alltså ing-enting kvar i dessa åtta områden av det som hadesparats av naturvårdshänsyn. I så fall kan vi säga attvi inte har nått det miljömål som vi hade satt upp,nämligen att spara det som behövs för att hotade arterskall kunna finnas kvar.Vi i menar att det måste finnas någrabindande hänsynskrav som träder in om det skeravverkning i ett område som hyser hotade arter. Detskall vara klart att de hotade arterna skall kunna finnskvar även efter en avverkning. är det faktisktklart möjligt att ta sådana hänsyn.Ett exempel är det träd med ett kungsörnsbo somAssi Domän högg ned . Hade man sparatdet trädet och lite runt omkring så hade kungsörnarnakunnat finnas kvar även om man hade gjort en för-yngringsavverkning en bit ifrån. På samma sätt är detofta med tjäder, nämligen att om man spar lite olikabiotopbitar även i ett område som man föryngrings-avverkar, då kan tjädern finnas kvar.Ibland känns det som att det är ganska lite sombehövs för att nå dit. Om det fanns bindande hän-synskrav när man går in i områden med hotade arterskulle vi ändå kanske för en ganska ringa penning nåvad vi vill nå, nämligen se till att hotade arter kanfinnas kvar. Detta utvecklar vi i reservation 9.Vidare är vi glada över att det nu sker en översynav möjligheterna att vid återplantering knyta säker-heten till fastighet. Det har ju varit så att man harställt en säkerhet. Men om fastigheten sålts har säker-heten försvunnit. Då har det alltså inte funnits någonsäkerhet. Vi har ingen reservation om detta. Denskrivning som finns i betänkandet tycker vi är bra. Vianser alltså att det är bra med en översyn av detta.Det är naturligtvis alldeles riktigt att skogen äroerhört viktig för , både ekonomiskt och mil-jömässigt. Många som bor i det här landet uppskattarskogen mycket. Man uppskattar möjligheten att sökarekreation, vila och återhämtning i skogen. Det ärdärför viktigt att skogen hanteras på ett sådant sätt attde här värdena finns kvar för framtiden. Här är alle-mansrätten naturligtvis oerhört viktig. Mycket av detsom gör så unikt tror jag består just i dettamed att kunna vistas i skog.Jag yrkar alltså bifall till reservationerna 6, 7och 9.Anf. 6 () replik:Herr talman! av den skogskläddamarken i är i praktiken skyddad mot skogs-bruk. Sedan kan vi alltid diskutera om alla de 16-18procenten mark innehåller olika former och olikaantal av hotade arter. Det gäller då skillnaden mellans.k. impediment och s.k. urskogar. I praktiken ärdessa de facto undantagna från skogsbruk.Varför är så starkt motståndaretill att vi redovisar siffrorna för mark som verkligenär undantagen för skogsbruk?Anf. 7 () replik:Herr talman! Det är första gången under dennamandatperiod som vi har den här debatten. Vi debat-terade detta ett antal gånger under förra mandatperio-den, och jag förmodar att det inte är sista gångenunder den här mandatperioden som vi har denna de-batt.Anledningen till att vi motsätter oss att impedi-menten räknas som skyddad skog är att det intehandlar om skog. Vid en studie av de här siffrornakan man se att en stor del av impedimenten ärkärr, hällmarker och rena berg. Mycket mark är mos-sar och en hel del mark är skogsmark som innehålleroerhört lite träd. Dessutom kan man se att på de im-pediment som innehåller en del träd är det tillåtet attavverka enstaka träd; alltså precis det som ibland gördem värda att sparas från biologisk synpunkt.De arter som behöver produktiv skogsmark kannaturligtvis inte överleva i mossar och kärr eller pårena berg. Det är alltså fråga om helt andra biotoper.Många gånger behöver de sparas för sin egen skullmen de skall inte klassas som något de inte är, somskog.På de impediment där det finns enstaka träd rördet sig ofta om stora träd, ofta lövträd. De är biolo-giskt viktiga; det håller jag med om. Där kan detfinnas vedlevande arter. Tyvärr är det skogsbruk sombedrivs på impediment sådant att det är just biologisktintressanta träd som tas.Vi i menar att om impedimenten skallföras till skyddad skogsmark, för att få upp siffrornaoch för att det skall se snyggare ut internationellt sett,gör vi den biologiska mångfalden en otjänst. Vi skallspara det som behövs för att klara den biologiskamångfalden i produktiv skogsmark, nämligen pro-duktiv skogsmark. Jag har ingenting emot att mossar,kärr, rena berg osv. sparas som just det men det ärinte produktiv skogsmark.Anf. 8 () replik:Herr talman! Det var ett nytt argument att skogs-klädd mark inte är att räkna som skog. Här talar vi juom skogsklädd mark och här är det fråga om att fåsamma terminologi mellan olika länder och mellanolika världsdelar. I alla andra länder som för statistikräknas skogsklädd mark som skog. Det är därför somvi hamnar i den konstiga situationen att vi skulle varaså dåliga på att skydda våra marker. Dessutom är detså att i den här propositionen aviseras, vilket vi intemotsätter oss, en skärpning av bestämmelserna fördenna del av vår skogsklädda mark.Vidare vet vi, och erkände detsjälv , att dessa marker har en betydandeskyddsvärdhet.Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag hoppas att harläst den utvärdering som gjorts av det här. Det harkommit två utvärderingar av just impedimenten ochderas värde. Enligt riksskogstaxeringen finns detdrygt impediment. Största delen,4,, klassas som myr. 1,8 miljonerhektar är hällmarkstallskog. av de 6 miljonerhektaren har alltså en krontäckning som överstiger20 %.Carl G som skogsmänniska vet att omkrontäckningen inte är högre än är det väldigt fåmänniskor som upplever det här som skog. Det äralltså oerhört glest. Anledningen till klassningenimpediment är att det inte lönar sig att avverka på dehär markerna. Egentligen är det inte biologiska krite-rier som avgör om det fråga om impediment ellerinte. I stället är det fråga om rent produktionsmässigaskäl.Vi menar att det inte finns någon anledning att låt-sas att vi sparar mark där de skogslevande hotadearterna kan finnas när de inte kan det. Låt oss gärnaspara impedimenten som det de är: mossar av visstbiologiskt intresse, hällmarkstallskog och berg somkan vara av visst biologiskt intresse. Men om vi skallspara de 1 662 hotade arterna måste vi ha klart för ossatt av dem är beroende av andra marker än justimpedimenten. Detta klargörs mycket tydligt i skrivelse.Jag hoppas att vi kan vara överens om att sparamyrar som myrar liksom om att spara produktivskogsmark när det verkligen är fråga om produktivskogsmark.Anf. 10 ():Herr talman! Det är första gången som vi utvärde-rar den nya skogsvårdslagen. Trots att 14 reservatio-ner är fogade till betänkandet kan jag konstatera att vii hög grad är överens om målen. Jag har inte hörtnågon ha synpunkter på detta med att målen skallligga fast, nämligen produktions- och miljömålen.Det är mera beträffande metoderna som vi kan ha litetolika uppfattningar. Det gäller då framför allt otålig-heten när det gäller att så fort som möjligt uppnå dehär målen, som ju är fast förankrade.Skogen är en av de värdefullaste naturtillgångarnasom vi har i det här landet, ja, kanske den värdeful-laste, för skogen är förnybar. Den är en tillgång närdet gäller våra möjligheter att bygga det hållbaraSverige. Vidare är den en unik biologisk resurs. Sko-gen ger oss stora inkomster och bidrar starkt till vårvälfärd.Svensk skogspolitik är, och har varit, ett föredömepå många områden. När den globala diskussionen omavskogning pågår, kan vi i konstatera att våraskogstillgångar ökar. Vid en jämförelse med hur detvarit flera sekel tillbaka kan vi se att vi aldrig har haftså mycket skog i landet som vi nu har. Det beror påden kloka skogslagstiftning som antogs i föromkring , bl.a. om återplantering. Sålång tid tar det i genomsnitt för skogen att växa frånplanta till moget träd. Därför måste vi vara specielltnoga när vi skall genomföra förändringar i skogslag-stiftningen.Vi har ett miljömål som jämställs med produk-tionsmålet för skogen, vilket fastställdes . I alltsnabbare takt skyddar vi nu produktiv skogsmark frånatt brukas; detta för att bevara den biologiska mång-falden. Vidare är vi på väg att bedriva ett miljövänligtskogsbruk så att vi till framtida generationer kanöverlämna en skog med mångfalden i behåll och meden stor produktionsförmåga. Men vi är inte där ännu.Det visar den utvärdering som ochNaturvårdsverket har gjort och som ligger tillgrund för den proposition som utskottet har behand-lat.Det är viktigt att ha en fortlöpande utvärdering,och vi måste noga överväga nyttan med de föränd-ringar som vi vidtar men hänsyn till de långa växtti-derna.Det går inte att dra så långtgående slutsatser avden utvärdering som genomförts. Det är trots allten . Utskottet är därför överens medregeringen om att utvärderingen av skogspolitikenmåste vara fortlöpande och att regeringen måste åter-komma varje mandatperiod med en sådan till riksda-gen.När den ny skogsvårdslagen antogs i riksdagen1993 var vi socialdemokrater kritiska till att avskaffaett flertal grundläggande bestämmelser iskogsvårdslagen och avskaffandet bl.a. av skogs-bruksplaner. Vi förutsåg att investeringarna och un-derhållet av skogen skulle minska. Tyvärr fick vi rätt.Varken återplantering, röjning eller gallring sker iden takt som är nödvändigt för att vi skall uppnåproduktionsmålet. Vi har tidigare skärpt ransone-ringsbestämmelserna för att förhindra de s.k. klippar-na att avverka områden och sedan lämna dem utan attsäkra tillväxten. tar vi ett steg till genom att geSkogsstyrelsen möjlighet att besluta om säkerheterför att trygga återväxten innan avverkningarna får lovatt påbörjas.Vi vill trots att målen inte uppnåtts inte återgå tillde gamla reglerna, för en sådan ryckighet kan vi inteha i skogspolitiken med tanke på den långa växttiden.Vi måste nu ge näringen en chans att rehabilitera sig.Vill man inte ha tillbaka regleringarna kommer dettaatt åtgärdas.Rådgivningen är en viktig del för att skogsbruketskall kunna bedrivas på ett ansvarsfullt sätt. Det försnu en dialog mellan myndigheterna och skogsägarnasom i de flesta fall sker på ett förtroendefullt sätt.Risken finns att denna ömsesidiga respekt skulleförsvinna om vi nu skulle införa en mängd tvinganderegler. har på de flesta områden möj-lighet att utfärda föreskrifter för att miljöhänsyn ochproduktionsförmågan skall tillvaratas.Herr talman! Utskottet gör ett tillkännagivande tillregeringen, och det gäller en översyn att jordför-värvslagen och fastighetsbildningslagen främst närdet gäller bosättningskravet vid köp av fastigheter.Det har visat sig att det i de flesta fall blir ett ansvars-fullare skogsbruk när ägaren bor på fastigheten ellerhar en förankring på orten.Det har varit irriterande när inter-nationella jämförelser görs om andelen skyddadmark. Jag kan i sak dela den uppfattningen som fram-förs i flera motioner och även i en reservation omdefinitionen av begreppet skogliga impediment. Detskulle få följdverkningar om vi enbart av statistikskälskulle ändra definitionen. Det skulle få följdverk-ningar på bl.a. taxeringen, som skulle behöva ändras.Det skulle föranleda ganska genomgående föränd-ringar. Det är uppgift attta fram en jämförbar statistik. Majoriteten i utskottetförutsätter att man kommer att klara detta.Röjningen och gallringen har minskat under hela90-talet och ger anledning till oro. Här har rådgiv-ningen en viktig uppgift. Det är för tidigt att nu dranågra längre gående slutsatser. Detta är en sådanfrågan som skall återkomma i den framtida utvärde-ringen och redovisas för . Man kan ha för-hoppningar om att det blir en skärpning, i alla fall närdet gäller privata skogsägare, för en skog som inte ärröjd och gallrad tappar i marknadsvärde.När det gäller avverkning av skog har jag redanberört de tidigare ändrade ransoneringsreglerna ochmöjligheter för att ta in säkerheter. Enannan avverkningsfråga är avverkningsåldern. I dennya skogsvårdslagen togs bort en del detaljbestäm-melser för att öka virkesutbudet genom att sänkaavverkningsåldrarna. Det har fungerat kanske för bra.I en del fall har man gått för långt ned i trädens ålderoch genomfört röjning och avverkning innan trädenvarit mogna för detta. får en möj-lighet att utfärda föreskrifter om avverkningar närman anser det nödvändigt. Därmed kan problemetangripas när det uppkommer.Det finns två reservationer om detta. I en moderat-och kd-reservation vill man inte ge Skogsstyrelsennågra möjligheter att lämna föreskrifter. I en vänster-mp-reservation vill man införa en åldersgräns förföryngringsavverkning. Det är naturligtvis viktigt attvi även här följer utvecklingen. Möjligheterna attagera finns med de nya förutsättningar som vi nu gerSkogsstyrelsen. Det blir inga föreskrifter om avverk-ningarna sköts på ett ansvarsfullt sätt.Ett annat område där finns reservationer är an-mälningsskyldigheten vid avverkningar. Skyldighetenfinns för att skall hinna reagera omdet finns naturvårds- och kulturvårdsintressen på denplanerade avverkningsplatsen. Vänstern vill ha längretidsfrist mellan anmälan och avverkning. Regeringenföreslår att det införs en ny bestämmelse om skogs-och miljöredovisning, där varje brukningsenhet skallredovisa hur skogen ser ut och vilka natur- och kul-turvärden som finns på skogsfastigheten. Det är enbra åtgärd som, när den är genomförd, ger det under-lag som behövs för att snabbt kunna reagera om detskulle finnas några hinder för avverkning.Moderaterna, harreserverat sig mot denna redovisning med hänvisningtill ökad byråkrati. Jag tror att det blir tvärtom. Omdet finns en fullgod redovisning över skogsfastighe-ten och skogsägaren också redovisar sina bruknings-planer behövs inte så många andra regler. Då kanredovisningen ligga till grund för den rådgivning somSkogsstyrelsen genomför, och man kan komma över-ens om hur skogsbruket skall bedrivs under lång tidframåt.Återigen anser utskottsmajoriteten att det är denskogliga myndigheten som skall utforma bestämmel-serna för redovisning, för där finns den bästa kompe-tensen att skapa ett regelverk som skogsbruket harförtroende för och som utgår från den vilja som viuttrycker i . Myndigheten har också mycketstörre möjligheter att reagera snabbt om vi ger demdessa befogenheter.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 11 () replik:Herr talman! Först måste jag korrigera på en punkt, nämligen när han säger att utskottetkräver en översyn av jordförvärvslagen. Det gör inteutskottet. Vi kräver en utvärdering av jordförvärvsla-gens effekter, vilket inte samma sak som att kräva enöversyn.Sedan säger att vi är på väg att be-driva ett mera miljövänligt skogsbruk. Jag delar upp-fattningen att svenskt skogsbruk sakta men säkerthåller på att bli mera miljövänligt. Då uppstår natur-ligtvis frågan: Om vi nu är överens på den punkten,varför skall vi gå in och med klåfingrighet återreglerasådant som vi redan tagit bort för att det skulle bli enstörre biologisk mångfald och ett mera miljövänligtskogsbruk?Sedan säger att svenskt skogsbrukinte klarar produktionsmålet. Svensk skog har aldrighaft ett så stort förråd och aldrig haft en så stor årligtillväxt som den har . I själva verketavverkas inte av den årliga tillväx-ten. Hur kan man då säga att vi inte klarar produk-tionsmålet?Anf. 12 () replik:Herr talman! Det är inga större återregleringarsom föreslås i utskottets betänkande. Vi ger Skogssty-relsen en möjlighet att reagera i de fall då myndighe-ten ser att skogsbruket inte sköts i enlighet med vadriksdagen har uttalat.Sedan kom både och fram till att vi ännu inte har klarat något avmålen, men att det går framåt. Men har inte och konstaterat att det finnsbetydande områden som inte är gallrade och röjda?Detta är ett stort bekymmer. Det märks kanske inte , inte om fem , men det märks attdet har varit ett stort tapp i gallrings- och röjnings-verksamheten . Det är oroande. Skogs-styrelsen behöver därför ha möjligheter att genområdgivning och föreskrifter hjälpa till med detta.Anf. 13 () replik:Herr talman! Visst är vi medvetna om att det finnsstora olikheter i de olika skogsägarnas sätt att bedrivaskogsbruk. En del gallrar tidigt, en del gallrar sent.Ingen vet vilket som är det absolut rätta utifråndet framtida ekonomiska produktionsutbytet. Det varju det som var meningen med den nya skogsvårdsla-gen , att den skulle innebära frihet ochmångfald. Det ligger i de enskilda skogsägarnas in-tressen att se till att deras skogar producerar så myck-et som möjligt och de produkter som kommer attefterfrågas . Då skall vi här i - eller myndigheten, för den delen - intelägga oss i hur metoderna används.Visst är det fråga om en återreglering när vi i Sve-riges riksdag ger en myndighet befogenhet att utfärdadessa nya typer av föreskrifter.