prot · GM095 · 1998-10-13 00:00:00 — Vi har också vidtagit en lång radandra åtgärder.Även budgetsaneringen är en viktig tillväxt- ochsysselsättningsfrämjande åtgärd. Glöm inte det! Denhar gjort det möjligt för oss att minska räntorna tillmindre än hälften av vad de var förut och att få nedinflationen på en låg nivå. Det är det som gör attframtidstron har återvänt. Det är det som gör att vi nuhar en mycket kraftig investeringsökning och attkonsumenterna vågar spendera och att detaljhandelnökar.Detta är sysselsättningsfrämjande åtgärder. De är isjälva verket viktigare än många av de förslag tillinsatser av subventioner och annat som skall främjasysselsättningen som man kan se i den politiska de-batten. Budgetsaneringen är oerhört mycket viktigareän varje tänkbart förslag om att subventionera hus-hållstjänster, bara för att ta ett exempel.Nu skall jag inte polemisera för mycket på detområdet. Jag skall bjuda in till skatteöverläggningar,och där skall även få vara med.Jag vill inte nu låsa upp mig på olika sätt redan iförväg. Jag tycker att vi skall ha en öppen attityd närvi går in i de förhandlingarna. Sedan får vi se vadsom kommer ut av det hela.Jag tycker i varje fall att kunde takontakt med min danska kollega, ekonomiministerMarianne Jelved. Det är för övrigt ett borgerligt partihon representerar. Man har genomfört sådana åtgär-der i . Hennes omdöme är inte särskilt posi-tivt. Hon menar att det var mycket små effekter, ochdet kostade förfärligt mycket pengar. Sysselsättning-en får nog gå fram på mycket bredare front och om-fatta långt fler insatser.Vi har också gjort annat. Vi har genomfört skat-telättnader för småföretag. Vi har inlett - den är intefärdig ännu - en mycket kraftig utbyggnad av utbild-ningen i landet. Det gäller den högre utbildningen,lärlingsutbildning, yrkesutbildning och mycket annat.Det är klart att detta får positiva effekter på syssel-sättningen. Vi skall nu förstärka det genom att ocksålägga fram förslag - det ligger för all del något fram itiden - om kompetensutveckling i arbetslivet.Jag är positiv och gläds åt den utveckling vi i daghar i landets ekonomi med en god tillväxt och ensnabb sysselsättningsökning. Jag vill förstärka ochförlänga den genom att vidta ytterligare åtgärder. Detär vad vi skall arbeta med under de kommande åren.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag har två frågor till finansminis-tern. Den första gäller jordbrukspolitiken i den propo-sition som har lagts fram.Statsministern sade i sin regeringsförklaring fören vecka sedan att jordbruket var en framtidsnäring.Dagens regler innebär i praktiken att vi straffar uthela branschen trots att den skapar jobb, trots att denhar framtidsprodukter, trots att den finns i hela landetoch trots att den har rätt miljöprofil. Är det så Social-demokraterna behandlar en framtidsnäring?Min andra fråga handlar om dagistaxorna. räknat ut att sänkningen av da-gistaxorna kommer att kosta 5,3 miljarder. Kommu-nerna får 1,3 miljarder som täcker felräkningar i pen-sioner och 2 miljarder . Detta trots att kom-munerna skall betala barnomsorg, skola och äldreom-sorg, som befolkningsunderlaget minskar inästan varenda kommun i hela detta land och lönernahöjs. Hur går detta ihop?Anf. 20 Finansminister ():Herr talman! Det är riktigt att befolkningen undersenare tid har minskat i de flesta av landets kommu-ner. Det beror på att befolkningen i hela Sverigepraktiskt taget har stått still, och det får med matema-tisk nödvändighet ett visst genomslag också på lan-dets kommuner.Låt mig ta upp frågan om jordbrukssektorn. Det ärriktigt att jordbruket är ett viktigt område som vi frånsocialdemokratisk sida omhuldar. Det som är sagt iregeringsdeklarationen gäller givetvis. Vi har i bud-getpropositionen lagt fram ett konkret förslag omexportfrämjande åtgärder på jordbruksområdet. Det ärett konkret uttryck för det synsättet.När man sedan diskuterar olika branscher kanman konstatera att det finns vissa skillnader i skatte-regler. Det är riktigt. Men det finns också andra skill-nader. Vi får inte glömma att vi genom vårt EU-medlemskap bidrar med mycket omfattande subven-tioner till jordbrukssektorn i och i övrigaEuropa.Halva EU-budgeten går till stöd åt en näring somsysselsätter av arbetskraften. görs oerhört omfattande insatser på området. Menvi skall också pröva förslag och åter-komma till detta senare.När det sedan gäller dagistaxorna har presenterat uppgifter om vad det kostar.Det vill inte jag se som en vetenskaplig sanning. Manskall ha klart för sig att är en partsom skall - och det helt i sin rätt - tillvarata kommu-nernas intressen.Jag har varit med om att närman skall bedöma vad saker och ting kostar hamnarvi på litet olika uppfattningar. Det hör till saken. Där-för är jag inte beredd att så där utan vidare skrivaunder på bedömningar. Menvisst kostar detta.Skall vi genomföra sänkta dagistaxor - och det ärmin bestämda föresats att vi skall göra det - är tankenatt staten tar på sig merkostnaderna för detta förslag.Det handlar inte om några 5 miljarder, utan det ärbetydligt mindre. Men det är en kostnad, och denskall vi naturligtvis ta på oss.Anf. 21 () replik:Herr talman! Vi vet allihop att vi hämtar hem endel av medlemsavgifterna till EU, bl.a. till jordbruket.Men vi vet också - vi som arbetar med de här frågor-na i praktiken som företagare, eller för att utvecklaoch skapa jobb - att väldigt stora summor av det vikunde hämta hem inte kommer tillbaka till Sverigeutan riskerar att frysa inne på grund av att den offent-liga medfinansieringen, där staten är den största par-ten, inte fungerar och att man inte lägger till de medelsom behövs. Det är bl.a. de medel som i regionalpoli-tiken går till länsstyrelserna, och där drar man ned påpengarna. Det är också en ironi i det här samman-hanget.Även om anses som en part idet här sammanhanget, har de räknat ut att det kostar5,3 miljarder att förändra dagistaxorna. De är möjligtatt man kanske kan dra ned med några hundra miljo-ner där. Det ifrågasätter jag inte alls, men det kvarstårju ändå väldigt stora summor som inte finns med i detmaterial som har lagts på bord . Jagkonstaterar alltså att det här förslaget inte är finansie-rat.De två miljarder som kommunerna skall få om treår innebär för en kommunsom , som jag kommer ifrån, med åttaoch ett halvt tusen invånare. Vem tror att det betalaren sådan här stor reform?Alla vi som har barn i barnomsorgen vill gärna hasänkta dagistaxor. Självklart är det så. Men vi harockså barn i skolan, och vi har också grannar, släk-tingar och vänner i äldreomsorgen. Det skall kommu-nerna också betala. Vi vet att kostnaderna ökar därockså. Den här ekvationen går inte ihop, varken påden ena ledden eller på den andra ledden.Anf. 22 Finansminister ():Herr talman! tycker jag att var litetför bitsk och bara talade om de sista 2 miljarderna.De är i och för sig viktiga. Men tidigare, och det ärinte särskilt länge sedan, var Socialdemokraterna ochCentern överens om 20 miljarder i tillskott från år2000 och framåt. Jag tycker inte att vi skall glömmabort dem eller förringa dem. De har ännu inte hunnitbetalas ut, men de kommer. Om vi sedan kan lägga påytterligare 2 miljarder gör ju det inte saken sämre.Rimligtvis gör det saken ytterligare bättre. Totalt settär det ändå betydande summor som tillförs kommu-ner och landsting. Även -jag var för övrigt där i valrörelsen - kommer att mär-ka av och har redan märkt av de tillskott som är pågång.Däremot har vi inte särskilt avdelat pengar försänkta dagistaxor. Dessa 2 miljarder är inteöronmärkta. Om man vill kan man använda dem somen delfinansiering av sänkta dagistaxor, men de räck-er inte. Även om jag inte tror på Kommunförbundetsuppgifter på över 5 miljarder kommer det att kostamer än 2 miljarder. Det kan vi vara överens om. Omoch när vi genomför den reformen - och jag ochSocialdemokraterna vill genomföra den så snart sommöjligt - skall vi naturligtvis se till att erforderligapengar anvisas. Det är oerhört viktigt somde ökade tillskotten som i övrigt går till skolan, sjuk-vården och äldreomsorgen också strömmar till underde kommande åren så att vi kan genomföra standard-förbättringar där.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag noterade att Socialdemokrater-nas etikexpert infann sig på med-hjälparbänken. Jag tycker att det är intressant. Viefterlyser ju ett sanningsenligt besked om hur det gicktill när maxtaxan för dagisavgifter försvann ur för-handlingarna. Två parter har versionen att Socialde-mokraterna släppte det och såg jätte-lyckliga ut. Finansministern har sagt att Soci-aldemokraterna kämpade in i det sista. Jag tycker inteatt den versionen är trovärdig. Jag noterar att ErikÅsbrink inte gav något svar på denna fråga. Därförvill jag ställa den igen.Erik sade att man har lagt ned stort arbetepå att utforma sysselsättningsmålet och avfärdadevårt ambitiösare mål som väldigt lösligt. Varför är detambitiösare att ha ett mål på 55 000 än ett på 75 000?Vi har efter måttet av våra utredningsresurser lagt nedåtskilligt arbete på att utforma ett mål. Vi har sett vadman har nått i en del andra länder, och vi har sett vadvi har nått när ekonomin har gått bra i . Tänkom ni hade lagt ned en del av den kraft som ErikÅsbrink påstår att ni har lagt ned på själva målut-formningen på att fundera på vad som krävs av kon-kreta åtgärder för att nå målet.Jag minns när lade fram sin förstavårbudget . Då skrev han så här: 80 000jobb har tillkommit det senaste året.Han räknade alltså med en hel del av den borger-liga tiden. Då hade vi vänt utvecklingen. Då kom denya jobben.Vidare skrev han: Regeringen räknar med att nyajobb kommer att tillkomma i samma takt de närmasteåren.Sedan dess tillkom det inte ett nytt jobb på två ochett halvt år. De 80 000 försvann i själva verket. Tänkom det är exakt likadant , dvs. att vi har haft enketchupeffekt genom en uppskjuten konsumtion avkapitalvaror och annat i hushållen och att avmatt-ningen av ökningen fortsätter! Det fortsätter kanskeinte alls i den takt som ni tror. Då står ni ju där i pre-cis samma situation igen. Ni har ert mål, men ni haringa konkreta åtgärder.Till sist. Jag skrev också upp den här meningen:Johan får tala för sig.Den är ju helt central. Om har an-slutit sig till det här sysselsättningsmålet därför atthan tolkar det så, att om åtgärderna inte räcker fåröverskottsmålet ge vika och vi använder de pengarsom vi skulle betala av statsskulden med till att ökaden offentliga sysselsättningen har ju stoppalliansenhelt olika uttolkningar av detta mål. Det är en centralekonomisk-politisk fråga som baraviftar undan. Vi måste ha ett svar också på denpunkten.Anf. 24 Finansminister ():Herr talman! Jag tänker på anfö-rande . Han uppehöll sig mycketvid samarbetet mellan Socialdemokraterna, . Det var ju fel på alla de sätt. Ivissa skeden i inlägget var det för mycket samarbete.Det sträckte sig över för vida områden och lade enförkvävande hand över det mesta här i tillvaron. Inästa andetag var det för litet samarbete. Då konstate-rade skadeglatt eller undrande varförsamarbetet inte även gällde en rad andra områden. Visamarbetar alltså både för mycket och för litet. Det äralldeles uppenbart.Jag märker det enorma intresset för vad som harhänt i förhandlingarna. Jag har en känsla av att detinte vägleds av en rent kylig nyfikenhet utan möjligenav försök att utså kiv och split. Jag tänker inte med-verka till detta. Jag har förklarat väldigt tydligt i olikasammanhang vad som har hänt. Jag behöver inteupprepa detta i talarstolen.Jag säger att får tala för sig. Jagförstår inte varför tycker att det är ettså oerhört märkligt uttalande. Jag tycker faktiskt attJohan får tala för sig om det riktas angreppmot honom eller ställs frågor till honom. Jag skallinte uppträda som privata talesman.Jag har fullt nog med att uppträda som talesman förregeringen och för Socialdemokraterna.När det gäller dagistaxorna tycker jag kanske attLars skall tänka sig för litet innan hanraljerar och kritiserar det alltför mycket. Jag är näm-ligen övertygad om att är ett av de partierdär stora grupper är mycket positiva till de här försla-gen, om man nu kan tala om stora grupper längre ifolkpartisammanhang. Vi kanske skall säga en storandel. Det är kanske inte så väldigt klokt att gå ut istenhård konfrontation i den här frågan. Jag tror inteatt får sina kvarvarande väljare medsig om han gör detta.Anf. 25 () replik:Herr talman! Poängen är ju att för sig och talar för sig, men nitalar ju båda för samarbetsalliansen. Ni gör olikauttolkningar av en central ekonomisk-politiska fråga.Det är klart att jag som medborgare i har ettintresse av att få utrett vad som ligger bakom de olikaresonemangen.Vi är mycket för enhetstaxa på dagis. Vi har isjälva verket jobbat för det . Vi har docksagt alldeles klart i valrörelsen att för oss kommer degamla och de sjuka först. Där är det mycket vilsele-dande tal. Ni talar om en miljard hit och en miljarddit, men sanningen är att den dryga miljard ni nutillför helt och hållet kommer att gå åt till höjdakommunala pensioner.För alltså inte de gamla och sjuka bakom ljuset änen gång! Ni tillför inga ytterligarepengar och har inga systemförändringar som skullekunna hjälpa de gamla och sjuka. Så dystert är det.Anf. 26 Finansminister ():Herr talman! Jag har för fjärde gången i rad va-rit med om att öka statsbidragen till skolan, vårdenoch omsorgen. Det började , det fortsattehösten 1997, det kom en tredje påspädning våren1998 och i budgetpropositionen sker det för fjärdegången. Att då som säga att vi lurarde gamla och inte prioriterar de här områdena är milttalat en märklig uttolkning av vad som faktiskt sker.Om nu kan bryta sig loss ur samar-betet med , som ju har velatsatsa mindre på det här området, och stödja våra ut-ökningar av statsbidragen välkomnar jag detta.Jag vill också tillägga att de 1,3 miljarder som vitillför är ett rent nettotillskott till kommuner ochlandsting. Som bekant gäller domstolsutslag i landet,och det är redan en realitet att kommuner och lands-ting har dessa kostnader. Vad vi nu gör är att förhind-ra att detta går ut över andra områden i den kommu-nala ekonomin. Det fanns ingen formell skyldighet attgöra detta, men vi tyckte att det var viktigt att tillförade här pengarna - och vi gör det t.o.m. med råge - föratt vara säkra på att dessa pengar inte tas från vården,skolan och omsorgen. Det tycker jag att borde välkomna. Kan vi sedan utöka resursernaytterligare är väl det också en bra signal somLars borde värdesätta.Sedan vill jag säga att vi har genomfört en långrad förslag som underbygger en starkt positiv utveck-ling på sysselsättningsområdet. Det var svårt undernågra år, när vi var tvungna att genomföra den mestomfattande budgetsanering som har skett i något landoch dessutom drabbades av en internationell kon-junktursvacka som slog till 1995 och varade under1996 och in på 1997. Detta är saker som vi tyvärr intekan göra någonting åt annat än att fortsätta att arbetaför att stärka den svenska ekonomin, och det är precisdet vi gör nu också. Vi har på nytt en oro internatio-nellt, och den oron försvinner inte bara därför att manförordar folkpartipolitik. Detta är någonting som vialla får leva med.Vi skall fortsätta arbetet med att stärka svenskekonomi. Vi skall ha en hög beredskap att anpassaoss till omvärlden. Vi skall också samarbeta medandra länder för att förebygga internationella kriser.Det är saker vi skall göra och kommer att göra.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag ställde en fråga till finansminis-tern under mitt huvudanförande. Det gällde om vikunde få ett stöd för tanken att genomföra en genom-gripande utredning kring frågan om tillväxt och miljö.Det är en av huvudfrågorna för ekonomisk politik iframtiden, menar vi i , att visa att det gåratt ha en bra ekonomisk utveckling och ändå minskaanvändningen av naturresurser och belastningen påmiljön. Här tror jag att skulle kunna göra eninsats genom att använda det svenska utredningsvä-sendet och göra en bred genomgång och också försö-ka hitta vägar in för att lösa de här pro-blemen.Jag och föreslår att vi tillsätter någonform av utredning kring det här. Jag undrar om fi-nansministern kan vara med och bidra till att lösa denfrågan.Anf. 28 Finansminister ():Herr talman! Jag lägger nu tillbaka den penna somjag tog med mig från talarstolen och som tillhör nå-gon av mina meddebattörer.Till vill jag säga att jag är positivtinställd till att vi på något sätt, t.ex. utredning ellerarbetsgrupp, ser över de här frågorna. Tillväxten ärviktig, och jag tror att det blir svårt att nå våra ambi-tiösa sysselsättningsmål om vi inte har en hög tillväxtunder . Men jag tycker också attdet är viktigt att tillväxten sker i former som inteförsämrar miljön utan tvärtom gör det möjligt attspara resurser, att ha mindre rovdrift på naturen ochatt ha en ekologiskt hållbar tillväxt. Kan vi få en ökadsamsyn här tror jag att det vore värdefullt.Jag är alltså positiv till att vi bedriver ett sådantarbete. De exakta formerna för detta vill jag funderapå, men jag återkommer gärna i den här frågan ochbjuder in till ett bredare samarbete.Den andra fråga som tog upp i sittinledande anförande gällde säkerhetspolitiken. Jagmåste säga att jag inte var medveten om att överbe-fälhavaren i så hög grad hade miljöpartistiska böjel-ser. Men jag föredrar att inte ge mig in i den debattenutan överlåter åt försvarsministern att hantera dettaäven i fortsättningen.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag tar pennan.Jag får tacka för svaret. Jag tror att det var bra attfinansministern inte gav något besked om hur vigör med säkerhetspolitiken . Jag är per-sonligen övertygad om att vi kommer att ha mer av ensamsyn kring de frågorna de närmaste åren.Anf. 30 BO ():Herr talman! Låt mig inleda med att instämmamed i frågan om det underlag densocialdemokratiska regeringen måhända har för sinpolitik. Det är av stort intresse för både ekonomin,väljarna och , och det är därför frågan ärvem som talar för vem. Då måste också på frågan: Delar han uppfatt-ning om avvägningen överskott-sysselsättning?Sedan måste jag hålla med i debat-ten mot . Visst har ni gjort mycket som harpåverkat företagandet . Ni har höjtskatten på arbete med 40-50 miljarder. Ni har återin-fört dubbelbeskattningen. Ni har ändrat momsbetal-ningsreglerna så att det har blivit svårare för företa-gen. Ni har ändrat reglerna för skatteinbetalning så attdet har blivit krångligare och besvärligare. Ni haråterreglerat arbetsrätten. aviserar ni att ni inteskall lindra reglerna vad gäller F-skattsedeln. Vissthar ni genomfört åtgärder som har lett till att arbets-lösheten i princip är lika hög som när den soci-aldemokratiska regeringen tillträdde. Det är detta somhar inträffat, och detta är den anklagelse som vi ochsvenska folket har rätt att rikta mot er.Frågan kvarstår: Vad är det för åtgärder ni tänkervidta för att vända utvecklingen och skapa bättreförutsättningar för tillväxt och nya jobb?Anf. 31 ():Herr talman! Jag vänder mig till ochLars . Den mening i finansplanen som jagsyftade på i mitt första anförande lyder så här: "Omtillväxten av konjunkturmässiga skäl väsentligt skulleavvika från denna", dvs. den prognostiserade, "skallmotsvarande avvikelse från de angivna målen tolere-ras".Vi står bakom denna budget. Vi har accepteratbudgetmålen, och vi har självklart starkt ställt ossbakom sysselsättningsmålet. Sedan har vi i Vänster-partiet samma uppfattning som den socialdemokratis-ka partikongressen, dvs. att om det skulle uppståmålkonflikter är sysselsättningsmålet det allra vikti-gaste.Vi kommer säkert att få en diskussion mellan deolika parterna i det här samarbetet. Den kommersäkerligen att leda till en ökad samsyn. Men en sakskall jag till slut lova , oavsett var vilandar i denna diskussion kan jag garantera att vikommer att klara av att amortera mer på statsskuldenän någonsin klarar med sin ekonomiskapolitik.Till vill jag säga att det är klart att detinte är några underverk som vi har åstadkommit ijämställdhetsarbetet på denna korta tid. Vi har sett tillatt det blir tilläggsdirektiv till den utredning sompågår och som handlar om att JämO skall få starkareredskap mot lönediskriminering. Det här var förslagsom vi inte fick något stöd för i utskotten. Detär mycket glädjande att , om jag förstårhenne rätt, ställer sig bakom de här förslagen, om änblygsamma. Jag ser fram emot att och jagskall kunna samarbeta i finansutskottet för att äntli-gen driva jämställdhetsarbetet framåt. Det har varitganska trögt tidigare.Vi hade också förslag om ökade anslag tillregionalpolitiken, ungefär 1 miljard. Men det har interymts under det utgiftstak som Socialdemokraternaoch har varit eniga om. Men jag emot-ser även där ett samarbete mellan och Väns-terpartiet för att få ökad slagkraft i regionalpolitiken.Lars talade om matematikens järnhår-da lagar. Vi har inte tid med denna debatt , menjag skulle väldigt gärna vilja få en tolkning av för-hållandet 50/30 i skattereformen. Ni har ju varit medom att ställa er bakom en pensionsöverenskommelsesom innebär att de egenavgifter på som gäller skall höjas ytterligare.Vi har marginaleffekter på , alltså ikommunalskatt och i egenavgifter för lågin-komsttagare. Ni är själva långt borta från 50/30. Deförslag ni lägger fram innebär stora skattesänkningarför framför allt höginkomsttagarna. Er skattepolitik ärförödande för kvinnor. Den innebär totalt sett väsent-ligt mycket större skattesänkningar för män än förkvinnor. Detta är en mycket viktigare jämställdhets-fråga än de mindre saker som togupp att vi har lyckats få igenom i denna budget.Lars raljerar också om de blygsamma5,3 miljarder som vi har lyckats lägga på kommuneroch landsting. Det må han gärna göra, men Folkparti-ets politik innebär ännu mindre pengar till kommuneroch landsting. Hur han skall lyckas växla en hundra-lapp i tre femtiolappar, vilket han tydligen alltid gör,begriper inte jag. Det är för övrigt också en sak somär mycket negativ för kvinnors arbetsmarknad attFolkpartiet föreslår mindre pengar till kommuner ochlandsting än den nu liggande budgeten innebär.Mats , är det en sak i fråga om tillväxtensom inte har förstått är det vilkenbetydelse, framför allt i offentlig sektor, det har haftatt kvinnorna har kunnat gå ut på arbetsmarknadenoch försörja sig själva. Barnomsorg som innebär atten kvinna kan gå ut i arbete är samhällsekonomisktlönsamt. Det ger mer i skatteintäkter än vad barnom-sorgen kostar. Det har och kristdemokra-terna aldrig förstått. Ni är ett bakåtsträvande parti närdet gäller jämställdhet och den här typen av kvalitativuthållig tillväxt.Vi kan aldrig hindra enskilda socialdemokrater attföredra och före GudrunSchyman eller . Men vi är ändå över-tygade om att man i de djupa leden, inom fackföre-ningsrörelsen, inom socialdemokratin, har väldigtsvårt att tänka sig ett samarbete med partier som villföra arbetsrätten tillbaka till det som gällde då arbetsgivarna hade all makt på arbetsplatser-na. Det är också väldigt svårt att tro att utvecklingenskulle kunna leda till att vi får ett annat sorts samar-bete, med dem som jag brukar kalla bröderna . De vill föra oss tillba-ka. De framsteg som har gjorts, inte minst på jäm-ställdhetens område, vill ni föra tillbaka i tiden. Mendet kommer inte att ske. Den majoritet som harbildats kommer att hålla mandatperioden ut. Jag ärfull av tillförsikt inför att detta skall kunna inträffa.Anf. 32 BO () replik:Herr talman! Det är problem atthan endast har åtta sekunders taletid kvar.Låt mig konstatera, eftersom hardrygt en minut kvar, att vi nu har fått klart för oss att iden väsentliga frågan om hur man i vissa olika scena-rier skall hantera de offentliga finanserna skiljer sigsynen avsevärt mellan två av de partier som har sagtatt de skall regera tillsammans under fyra år.Vi fick heller inget svar på eller någon kommentartill frågan om det är som gäller ellerom det är , som stängde varje dörr tillförändring av arbetsrätten, vilket skulle kunna vara ettförsök att få en mindre reglerad arbetsmarknad. ErikÅsbrink är skyldig svenska folket det svaret.Anf. 33 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Repliken gällde . 34 () replik:Herr talman! Vi kan gärna samarbeta om jäm-ställdheten.