prot · GL09121 · 1998-06-09 00:00:00 — De är alltsåhuvudsakligen styrda av socialdemokraterna som haransvaret för att servicen till medborgarna försämratsunder innevarande mandatperiod.Om syftet med pengarna vore att förbättra syssel-sättningen inom tjänstesektorn vet vi att åtgärden ärtämligen verkningslös. Men här är syftet uppenbarli-gen ett annat. Man vill hålla den egna organisationensförtroendevalda på gott humör som man villfå det att låta trovärdigt att problemen i offentligsektor är en fråga om ett litet extra statsbidrag.Alla som insiktsfullt studerat detta närmare vet attproblemen i huvudsak handlar om strukturfel. Varförskulle annars medborgarna i det land som betalar mestför offentlig service få uppleva just de här bristerna?Vad nu dessa extra skattepengar närmast kommeratt göra är att konservera en felaktigt bedriven verk-samhet i offentliga monopol och därmed fördröja detnödvändiga och viktiga förändringsarbetet i kommu-ner och landsting. Eller också kommer pengarna attgå rakt ned i de svarta hål som finns i inte minstmånga av de socialdemokratiskt styrda kommunerna.Vanliga medborgare känner dessutom i regel tillalltför många exempel på misshushållning för att deskall tycka att det är rätt, om man nu har 4 miljarderextra att spendera i tilläggsbudgeten, att låta de peng-arna gå in i de kommunala budgetarna i stället för attge en skattereduktion till hushållen.Låt oss göra tankeexperimentet att dessa 4 miljar-der direkt under det löpande budgetåret i stället an-vändes just för skattereduktion för hushållstjänster ienlighet med det förslag som de borgerliga partiernahar lagt fram. Då hade vi fått en omedelbar stimulansinom denna viktiga del av tjänstesektorn. Hushållenkan dessutom fatta betydligt snabbare beslut än kom-muner och landsting. Då hade fler riktiga jobb till-kommit, och arbetslösheten sjunkit.Det är den typen av åtgärder som dessutom skullekunna minska utgifterna i kommunerna och samtidigtöka kommunernas skatteintäkter i och med att jobbtillkommer. Höga skatter minskar däremot i praktikenskattebasen genom att höga skatter förhindrar att nyajobb tillkommer. Det är viktigt att komma ihåg attkommunernas ekonomiska ställning den här mandat-perioden påverkats främst av den mycket svaga ut-vecklingen av kommunernas skatteintäkter.Regeringens s.k. tillförsel av extra statsbidrag ärnaturligtvis i första hand ett bevis för att man på någotsätt vill kompensera kommunsektorn för det dåligaresultatet av regeringens ekonomiska politik. Det ärvad de socialdemokratiska kommunalråden ute i lan-det fått erfara i sitt budgetarbete. Det var en positivekonomisk utveckling i kommunerna när landet hadeen bra ekonomisk tillväxt . Men denutvecklingen kom snabbt av sig när socialdemokra-terna genomförde sin skattechock på statssidan på ca70 miljarder kronor, och därutöver skedde kommu-nalskattehöjningar.Fru talman! Det är dessutom intressant att noteraatt socialdemokraterna i finansutskottet uppenbarligenanser att skattehöjningar i storleksordningen 70 mil-jarder kronor är att anse som synnerligen stora. Manrubricerar nämligen skattesänkningar som vi modera-ter förslagit och som ligger på en betydligt lägre nivåsåsom mycket stora. Det står på s. 64 i utskottsbetän-kandet. Om man säger att vår summa är mycket storär den skattechock som socialdemokraterna har ge-nomfört under den här mandatperioden synnerligenstor.Jag tror att det var ett oavsiktligt men senkommeterkännande av vad den här mandatperioden och dens.k. budgetsaneringen har kännetecknats av, nämligenen skattechock som i praktiken har minskat inte minstkommunernas skatteintäkter genom de följder den harhaft på olika områden i samhället.Anf. 196 ():Fru talman! Jag tycker att det har varit riktigt ro-ligt att förbereda sig inför att tala om tilläggsbudgetenför 1998. Det har hänt en hel del positivt på den eko-nomisk-politiska arenan detta budgetår trotsatt man i den allmänna debatten lätt kan få en annanuppfattning. För att inte tala om alla dysterkvistar vihar lyssnat till här under den ekonomiska debat-ten om budgeten för kommande år.Politiken är som livet i övrigt. Framgångar, mot-gångar och medgångar blandas. Politikernas uppgiftär naturligtvis att göra bedömningar av skeendenutifrån sin ideologiska och politiska uppfattning ochtro. En talare började sitt anförande med attsäga: Svensk ekonomi har gått i stå. Det kan varkenvara ideologi, politisk uppfattning eller tro. Jag upp-fattar det mer som okunnighet eller illvilja.Fru talman! Jag ämnar göra några reflexionerkring det som under detta år har varit positivt.Det känns angeläget med tanke på de eländesbe-skrivningar som har serverats här i kammaren i dag.Efter att ha hört förstår jag att ton-gångarna inte kommer att bli så väldigt mycket annor-lunda under den fortsatta debatten.Häromveckan fanns det de som hävdade att detgår så bra för att det inte behövs någon ränte-sänkning för att öka tillväxten. En SE-bankens tales-man säger i en av förra veckans tidningar: Det finnsinget behov av att sänker reporäntan i dethär ekonomiska läget. Utvecklingen för sermycket ljus ut, och räntesänkningar riskerar att för-svaga kronan.Riksbanken sänkte styrräntan med en kvarts pro-cent , och enligt Ekot hade kro-nan stärkts gentemot dollarn. Sänkningen beror främstpå att inflationen förväntas bli rekordlåg de närmasteåren. När hörde till regeringspartietvar det ingen som talade om rekordlåg inflation. Ettav skälen var också att banken räknar med att löne-ökningarna kommer att ligga kring 3-4 %.I förra veckan höjde värderingsinstitutet sSveriges kreditvärdighet. Det betyder att trovärdighe-ten för den politik som den socialdemokratiska rege-ringen för har ökat. kunde vi läsa i OECD:sSverigerapport att de ekonomiska förhållandena iSverige har förbättrats remarkabelt i ett internationelltperspektiv. Det är ett styrkebesked för svensk eko-nomi att sänker reporäntan i en pågåendekonjunkturuppgång. Det skrev i fre-dags.Sverige är billigast i för företagare. Detläste jag i en oberoende utredning som KPMGBohlins i har gjort. Jag är överraskad, sadeden kanadensiske fiskeriministern på besök i Stock-holm. Det är inte den bild som brukar förmedlas iinternationell press om . Frågan inställer signaturligtvis: Vem eller vilka är det som ger den felak-tiga Sverigebilden i utlandet?Vi vet alla att vi inte har lyckats lika bra när detgäller jobben. Jag tycker att man kan erkänna det.Men AMS spår en ljusning. Arbetslösheten sjunkeroch sysselsättningen ökar, säger man i sin vårprognos.Enligt den ökar sysselsättningen med 113 000 perso-ner och . Det skulle innebära att över 4miljoner personer kommer att ha ett jobb i slutet avnästa år.Arbetslösheten minskar således, och antalet jobbär rekordstort. Jag upptäckte just, fru talman, att jagdet är jag använder ordet rekord. Visocialdemokrater, i många delar i samarbete medCentern, har inte anträtt den enda vägen, som modera-terna talade om under sin regeringsperiod 1991-1994.Men jag tycker ändå att det verkar som att vi harsvängt in på rätt väg.Kan vi inte tillsammans glädjas åt att alltflermänniskor som vill ha ett jobb också har fått ett jobbeller också kommer att få ett jobb? På förmiddagenhar det talats om sysselsättning, arbetslösa som grupp,procentsatser, och det har gjorts beskyllningar omointresse för de arbetslösa.Bakom dessa ord döljer sig människor av kött ochblod. Skall det vara så omöjligt att vi tillsammansgläds med dem som fått ett jobb och med alla demsom kommer att få ett jobb?Sammanfattningsvis vill jag konstatera att ränte-sänkningen var bra. Vi har fortfarande en något högrealränta med tanke på den rekordlåga inflationen.Många kurvor pekar åt rätt håll. Vi har låg inflationsom väntas hålla i sig , löneavtalensträcker sig , bytesbalansen förstärks, till-växten är god, kronan stärks och optimismen hosmedborgarna växer.Detta skapar möjligheter till fler jobb. Tillgångenpå kapital är god. Produktiviteten i industrin är fort-satt hög. Det finns arbetskraft, och det behövs inves-teringar i som ger fler jobb. harnu med penningpolitiken gett sitt bidrag till en ökadtillväxt.SCB:s undersökning om hushållen gjordes i majoch den visar en ljusnande framtid - ett uttryck vigärna använder så här i studenttider - för hushållen.Optimisterna blir fler och pessimisterna färre i desvenska hushållen. Fler tror på förbättringar för såvällandet som den egna ekonomin, och även på ökadsysselsättning.Den offentliga sektorns finanser har tillfrisknat.Från i år kommer att ha balans i sin budget.De allt starkare offentliga finanserna och den stigandetillväxten innebär att vi nu har möjlighet att skapautrymme för förbättringar inom kärnverksamheterna iden gemensamma sektorn - skolan, vården och om-sorgen.För att värna kvaliteten, , inomde här områdena tillförs kommunerna ytterligare4 . Redan un-der detta budgetår sker den första utbetalningen -eller tillskottet om man vill uttrycka det på det viset.Det är ju inte bara som vi har be-slutat om. Vi har tidigare beslutat om 8 miljarder, såtillskottet blir faktiskt 12 miljarder i år.Det är många, , som frågar efteren bättre service och fler händer i vården.Vi tänker på de enskilda människorna och inte på attberika kommunsektorn. Vi vill berika servicen till deenskilda människorna. Det innebär att de kommunalastatsbidragen tillsammans ökat med 72 miljarderkronor fram till 2001.Det i sin tur innebär att budgeten , ut-giftsområde 25 för kommunerna, nu innehåller enstörre summa än räntekostnaden för statsskulden somhittills varit den största posten.Jag tycker att detta är glädjande. Det visar ocksåatt vi socialdemokrater har lyckats i vårt uppsåt attminska underskott, lån och räntebetalningar och istället använda pengarna till att bygga ut välfärden.Vägen dit har varit besvärlig och bekymmersam förmånga människor. Men är vi inne på den rättavägen, som jag sade. För mig är den rätta vägen attföra en politik som skapar möjligheter för alla männi-skor att färdas väl genom livet.I går fattade beslut om nationella målför äldrepolitiken. I tilläggsbudgeten föreslår rege-ringen att skall anvisas för attöka förutsättningarna för kommunerna att uppfylladessa mål. Av någon som jag tycker underlig anled-ning motsätter sig , och Modera-terna detta förslag. Jag tycker att det är bra om äldrevid behov snabbt kan flytta till ett annat boende.För att inte skall behöva minska syssel-sättningen i jämförelse med 1997 tillför vi Samhall100 i tilläggsbudgeten.Sjöfarten tillförs ytterligare 110 miljoner kronordels beroende på periodiseringseffekter, dels höjsbidraget till kostnader för sociala avgifter från 29 000till per kalenderår och årsarbetskraftfr.o.m. i år.Jag ser fram emot resultatet av den interdeparte-mentala arbetsgrupp som skall tillsättas för att kommamed ett samlat förslag vad gäller sjöfarten och dessmöjligheter att konkurrera på den internationellamarknaden.Riksdagen har tidigare fattat beslut om att be-myndiga regeringen att fatta beslut om500 under åren 1999, 2000 och 2001till regionalpolitiska åtgärder. I tilläggsbudgeten för iår begärde regeringen ytterligare 500 miljoner kronorför detta ändamål.Arbetsmarknadsutskottet anför i sitt yttrande tillfinansutskottet att det är mycket angeläget att ta tillvara nuvarande högkonjunktur för att få till ståndsysselsättningsskapande och tillväxtbefrämjande in-vesteringar i främst regionalpolitiskt utsatta områden.Medel för regionalpolitiska åtgärder används hu-vudsakligen för att direkt stödja investeringar i småfö-retag - det som vi ju alla säger att vi värnar - samt förmedfinansiering i projekt inom ramen för EU:sstrukturfonder. när strukturfondsarbetet kan börjage utväxling i form av intressanta projekt för regio-nerna är det viktigt att vi tar till vara den här möjlig-heten. Det blir då ett återflöde på den avgift somSverige betalar till EU - allt enligt arbetsmarknadsut-skottets yttrande.Finansutskottets majoritet ansluter sig till förslagetatt bemyndiga regeringen att fatta beslutsom innebär sammanlagda utgifter om högst 1 miljardkronor . Utskottetförutsätter att bemyndigandet fördelas till länen enligtgängse fördelningsprincip.Trafikutskottets majoritet anser att byggandet avBotniabanan är ett viktigt trafikpolitiskt järnvägspro-jekt som bör genomföras. Vidare säger utskottet attväl fungerande järnvägskommunikationer i Norrlandär en förutsättning för att näringslivet i norra kunna konkurrera på den internationella mark-naden. tillstyrker den föreslagna fi-nansieringen.I dagens beslut är det bara som intetycker att skall börja byggas i år.När det talades om arbetsmarknadenhörde jag någon talare säga att alltför många bara hartillfälliga anställningar. Jag vill ställa en fråga tillLennart . vill ju ha en uppluck-ring av arbetsrätten. De tre partiledarna lovar 300 000nya jobb om de får regeringsmakten. De skrev i att en politik för nya jobb är en politik som skaparradikalt förbättrade villkor för företag och företagan-de. Jag undrar om löntagarnas möjligheter att få enbra lön, bra arbetsmiljö och en fast anställning ärnågot som en borgerlig regering över huvud tagetkommer att bry sig om - om nu olyckan skulle varaframme. Själv anser jag att vi skall ha ett bra klimatför företagsamma människor - oavsett om man ärlöntagare eller företagare. Vad tycker ?Är Socialdemokraterna redo att pressa tillbakaskatten? Det var en fråga som ställdes här på förmid-dagen. Jag vill erinra om att Socialdemokraterna isamarbete med först och sedan Center-partiet pressat tillbaka de offentliga utgifterna medmer än - det underskott somregeringen lämnade efter sig.År 1993 var den offentliga sektorns utgifter i Sve-rige av bruttonationalprodukten. varden offentliga sektorns utgifter av bruttonatio-nalprodukten. Det var alltså en utgiftsminskning på7 %. Jag har tagit siffrorna från Ekonomifakta.Varför är det ingen som talar om detta? Man kanju inte börja med att sänka inkomsterna och sedan tautgifterna. Facit av en sådan politik har vi. Det varden som fördes 1991-1994, och det vet ju alla hur detgick - även om en del har väldigt svårt att minnas ochdra sig detta till minnes. Men det är också många somhar gott minne. Jag tänker så här: Visst är det bra medett gott minne, men jag tycker att det är väl så bra attlämna ett efter sig.Fyrpartiregeringens representanter har inte lyckatsmed vare sig det ena eller det andra. Det måste varanågon ordning på den ekonomiska politiken. Det ärbättre att göra rätt från början. Se till att vi har in-komster! Sedan kan vi ta itu med utgifterna och hurde skall fördelas.Fru talman! Tillsammans med den ordinarie bud-geten och den tilläggsbudget vi nu har att fatta beslutom skapas goda möjligheter för en förbättrad vård,skola och omsorg liksom förbättrade möjligheter tillfler jobb.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till finansut-skottets hemställan i betänkande nr 27 och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 197 () re-plik:Fru talman! Det är självfallet så, , attnär ekonomiska indikatorer för vårt land är gynn-samma finns det anledning att vara glad. Det är natur-ligtvis väldigt bra att vi , när deninternationella konjunkturen och den svenska kon-junkturen har varit bättre, har fått se ett utslag på deekonomiska indikatorerna. Det är ett mycket käntfaktum hur oerhört konjunkturberoende , ochinte minst de svenska statsfinanserna, är.Därför kan man möjligen vara litet förvånad överatt internationella bedömare tycks bli förvånade ochsäga att det har varit en remarkabel förbättring. I enuppåtgående konjunktur kommer nämligen denna s.k.remarkabla förbättring. Det är bara det att risken ärpåtaglig att det blir en remarkabel försämring förSverige om man inte rättar till de strukturfel i eko-nomin som vi fortfarande har, och som socialdemo-kraterna inte har tagit tillfället i akt att rätta till underdenna period.Det är det som debatten om den ekonomiska poli-tiken egentligen handlar om. Då får vi en situationmed en permanentning av en låg sysselsättning efter-som vi inte har förmåga att skapa nya jobb. För demsom skall vara ute på arbetsmarknaden är det allraviktigaste att det tillkommer nya riktigajobb, vi inte rättar till strukturfelen i ekonomin fårvi vidare en permanentning av låg tillväxt i förhållan-de till de länder som vi har i vår europeiska omvärld.Under den här perioden har vi haft en lägre ekono-misk tillväxt än de länder vi vill jämföra oss med iOECD.Vi får en permanentning av ett högt skattetryck.Vi tror att vi skall lösa problem inom servi-cenäringarna i offentliga monopol genom att bibehålladetta höga skattetryck. Detta är en felaktig väg. Det ärdärför det är felaktigt att ösa ytterligare 4 miljarderkronor över kommunerna.Anf. 198 () replik:Fru talman! Jag skall inte förneka att vi har haftgoda förutsättningar, . Med det gäl-ler ju också att ta vara på de förutsättningarna medden politik man för. Det tycker jag att den socialde-mokratiska regeringen har gjort.Vi var några stycken från finansutskottet som be-sökte i . Vi upplevde ingen förvåningöver att vi hade uppnått den här remarkabla förbätt-ringen i internationellt hänseende. Vad de menade varnaturligtvis det som och alla andrasom deltog i fyrpartiregeringen har velat glömma,nämligen att vi inte har ökat statsskulden i förhållandetill bruttonationalprodukten, att vi har klarat av bud-getunderskottet, att vi har en låg inflation och att vihar en väsentligt mycket lägre ränta. Det är det som ärden remarkabla återhämtningen med en socialdemo-kratisk politik till skillnad från den moderata politikensom fördes 1991-1994.I dag har jag hört uttrycket riktiga jobb mångagånger, . Vad är riktiga jobb? Jagtänkte så här för mig själv: De riktiga jobb som finns,är det de som utförs av kvinns?Anf. 199 () re-plik:Fru talman! Riktiga jobb tillkommer på en ar-betsmarknad och inte genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Det är därför som det är så viktigt att vidtasådana åtgärder att arbetsmarknaden kan bringas attfungera och att vi får fram nya riktiga jobb, LisbetCalner.I det avseendet tycker jag att det är symtomatisktatt man nu tror att man kan förbättra situationen ge-nom att ställa dessa 4 miljarder till kommuners ochlandstings förfogande i stället för att se till att de kangå till en skattereduktion för hushållen så att hushål-len kan se till att det skapas riktiga jobb genom t.ex.det föreslagna systemet med hushållstjänster.Jag tycker att tilläggsbudgeten i det hänseendet ärett exempel på att Socialdemokraterna inte har förmå-ga att rätta till felaktiga strukturer i vår ekonomi.Anf. 200 () replik:Fru talman! Jag tror inte att vi blir ense om vadsom är riktiga jobb, . Jag skullemöjligen kunna tänka mig att man pratar om reguljärajobb. Men både riktiga och reguljära jobb kommer nunär kommunerna börjar anställa människor i vården,skolan och omsorgen för att de enskilda människornaskall få ett bättre liv.Anf. 201 ():Fru talman! Under den här mandatperioden har avolika skäl energifrågan och energipolitiken varit alle-städes närvarande i arbete. Det finns na-turligtvis inget skäl att göra ett undantag på dennamandatperiods näst sista riksmötesdag. är det juinte så konstigt att energipolitiken har stått i fokus förmycket av den politiska debatten under den här man-datperioden.Lisbet Calner berömde sig av att det var såväldigt många som fått jobb. I själva verket är det ju,som har redovisats tidigare under debatten i arbets-marknadsrundan, så att fler människor än någonsinstår utanför den reguljära arbetsmarknaden. I en si-tuation när fler människor än någonsin går utan ettriktigt jobb skulle man ju kunna tycka att landetspolitiska ledning skulle försöka att koncentrera allaresurser på att skapa så goda förutsättningar sommöjligt för investeringar, företagande och sysselsätt-ning.Paradoxalt nog är det precis i det läget som lan-dets politiska ledning, , Centernoch Vänstern, väljer att inleda den största kapitalför-störingen i modern tid. Till priset av enorma sam-hällsekonomiska kostnader skall vi förtidsavvecklakärnkraftverk i . Vi skall avyttra eller låta bliatt utnyttja produktionsresurser som står till detsvenska folkhushållets förfogande.Av partitaktiska och maktpolitiska skäl väljer so-cialdemokratin och att utmana intebara förnuftet och folkviljan, senast manifeste-rad med en ny opinionsundersökning, utan också denborgerliga oppositionen i , hela det svenskanäringslivet och en samlad fackföreningsrörelse medLandsorganisationen, Metall och Pappers i spetsen.Detta är anmärkningsvärt i sig. Jag tycker att detär än mer anmärkningsvärt - och det har bäring pådagens ärende tilläggsbudgeten - att den här nyapolitiska vägen, denna destruktiva och extrema ener-gipolitiska väg, har anträtts genom en serie beslut avriksdagen totalt i blindo.Det började när fattade sittenergipolitiska principbeslut. Då beslutade riksdageni princip att förtidsavveckla svenska kärnkraftsreakto-rer med början i med stöd av en avveck-lingslag som inte ens existerade isinnevärlden. införde vi statsbidrag tilloljeeldning och andra konstigheter.Riksdagens energipolitiska beslut fat-tades utan att regeringen för hade redovisatnågra som helst konsekvenser av den föreslagna poli-tiken för energiförsörjningen, för samhällsekonomin,för statsfinanserna och för miljön. Vi vet ju att manfår elda stenkol bara för att ersätta enreaktor i . Man antydde inte några somhelst konsekvenser för utvecklingsmöjligheterna förvåra industribygder. Man talade inte om hur dettaskulle komma att påverka hushållens ekonomi. Manantydde inte ens på något sätt konsekvenserna för detkanske allra viktigaste, nämligen industriinvesteringaroch industrisysselsättning.Hösten 1997 beslutade vi om en statsbudget. Trotsatt ambitionen då var att vi redan under innevarandebudgetår skulle avveckla en reaktor i an-tydde regeringen inte vad detta skulle komma attkosta.I december 1997 fattade vi ett riksdagsbeslut omen avvecklingslag. Den avvecklingslagen tvingaderegeringen igenom mot en mycket hårdkritik och opposition från , . Det är exempellöst i parla-mentarisk historia. Vi ansåg att regeringens beredningvar så knapphändig och så bristfällig att propositionenöver huvud taget inte dög till att ligga till grund för ettriksdagsbeslut. Men det struntade riksdagsmajoriteteni. Man körde igenom avvecklingslagen.Sedan har man på ett kraftfullt sätt desavoueratsav Regeringsrätten som i sitt inhibitionsbeslut harifrågasatt om det här landets regering är kompetent attstyra landet i enlighet med grundlagarna. Hur detärendet hanteras i slutändan vet vi inte. Hur den slut-liga domen blir vet vi inte. Men inhibitionsbeslutetfrån Regeringsrätten gav den borgerliga oppositioneni rätt. Detta beslut var inte berett på etttillfredsställande sätt. Det var inte klarlagt att dennalagstiftning och regeringens efterföljande beslut står iöverensstämmelse med Europarätt, med EG-rätt ochmed svensk grundlag. Inte heller vid denna tidpunktantydde man vad kostnaderna för den nya energipoli-tiken skulle komma att bli.Nu skriver vi , och regeringen har fortfa-rande inte mäktat med att tala om vad detta kommeratt innebära för samhällsekonomin, än mindre vad detkommer att innebära för statsfinanserna. Man harmage att komma till riksdag och begära ettanslag på för avveckling av Barse-bäck och därtill ett fullständigt obegränsat bemyndi-gande att överskrida detta anslag med hur mycket somhelst och träffa vilken uppgörelse som helst med Syd-kraft.Då kan man naturligtvis som regeringen, liksomen inställsam, lismande majoritet i finansutskottet,säga att förhandlingstaktiska och förhandlingstekniskamotiv gör att man naturligtvis inte i statsbudgeten ochtilläggsbudgeten kan avslöja vad man tror att en förti-da kärnkraftsavveckling i kostar. Jag beja-kar det förhandlingstekniska alternativet, men slutsat-sen av det är inte uppenbart att regeringen skall ha ettobegränsat bemyndigande att ingå vilken överens-kommelse som helst och att först i efterhand informe-ra folkvalda riksdag. Den logiska slutsatsenär i stället att regeringen gör som vid varje annan storförhandling, att man träffar en uppgörelse villkorad avriksdagens godkännande.