prot · GL0983 · 1998-03-19 00:00:00 — Det kan hända att inställningen är annorlunda isödra än i stora områden av norra vill understryka, fru talman, att det var gläd-jande att från i inläggettog upp och betonade den enskilda äganderätten ochbehovet av att finna en annan balanspunkt mellanprospekteringsintresset och ägarintresset. Det är nöd-vändigt att markägarna känner en form av rättssäker-het som gör att de legitima intressena kan tillgodoses.Anf. 22 () replik:Fru talman! Det vore märkligt om det inte varmänniskor som bodde i de natur- och kulturområdensom jag talar om. Naturligtvis värnar vi markägarnasrätt.Birger uttalar precis detta i en artikel.Han talar om hyckleri. Han säger: Såsent som ville förenkla lagenytterligare till exploatörers fördel. Man skulle kunnatro att just de borde värna markägares rätt.Jag har tagit fram en motion från den tid då mine-rallagen skulle skrivas. I punkt åtta i denna motionstår det att markägaren och exploatören i utvinnings-och exploateringsavtal är fria att mellan sig fördelavinsten av utvinningen.Men människorna som bor i områdena har intevelat börja exploatera. Det är ju den utvinningen det iså fall gäller.Det är de människor som bor i områdena som sat-sar på natur- och kulturvärdena. Då värnar jag mark-ägarna som bor i detta område. Något annat kan detinte vara tal om. Jag tror inte att djur eller stenar kantala.Anf. 23 (m) re-plik:Fru talman! Jag tror inte att det finns någon somtvivlar på att Moderata samlingspartiet på ett otalområden har värnat och värnar enskild äganderätt.Det finns därför anledning att ta utta-lande ad notam. Det kan finnas anledning att se överbalanspunkten mellan prospekteringsintresset ochägarintresset. Många enskilda markägare upplever rätteller orätt att den enskilda äganderätten träds förnäroch att den inte respekteras.Anf. 24 () replik:Fru talman! Om jag tolkar detta rätt kommer mo-deraterna att kasta sig på möjligheten att skriva inter-pellationer eller frågor, och sedan skriva motionerunder allmänna motionstiden om att äganderättenskall gå före inmutning, prospektering osv. Är det så?Anf. 25 (m) re-plik:Fru talman! Man kan uttrycka det på många sätt.Moderata samlingspartiet kommer inte att kasta sig påmöjligheten att skriva interpellationer och annat. Vikommer i lugn och ro att fundera på om det finnsbehov av en förflyttning av balanspunkten.Det är två mycket grannlaga intressen som stårmot varandra. Det ena intresset är prospekteringsin-tresset. Det kan hända att och tar prospekteringsintresset och möjligheterna attutveckla en livaktig gruvhantering på allvar, men vigör detta. Men vi är öppna för att man ständigt måsteundersöka om dessa ibland motstridiga intressen skallbalanseras om och var balanspunkten skall ligga.Det motiverar inte att man springer och skriverinterpellationer. Det kräver nogsamma funderingaroch överväganden i olika former av utredningar.Anf. 26 () replik:Fru talman! vill i hägnet avden diskussion som har uppkommit i södra att bl.a. Vänstern inte alls är intresserad av äga-rintresset utan enbart har fört fram prospekteringsin-tressena.Just det vi tar upp i diskussionen - de problemsom finns runt kommun - visar ändå på attvi tar saken på allvar. Faktum är att vi i våra reserva-tioner har skrivit en bit om att det när sådana härproblem uppkommer är mycket intressant om staten,samhället och medborgarna kan få del av de vinstersom skapas i ett gruvföretag.Om jag förstår rätt tycker haninte att det är ett riktigt ansvarstagande, utan hanskulle vilja ha en mycket hårdare skrivning vad detgäller ägarintressena.Anf. 27 (m) re-plik:Fru talman! Jag kan bara bedöma Vänsterns age-rande utifrån vad man har skrivit i reservationer ibetänkandet och utifrån Vänsterns företrädares age-rande på hemmaplan. Man konstaterar att man gärnaser att en hel del av vinsten går till samhället, som detheter. Det innebär väl att vinsten går till staten. Efternågon form av byråkratisk eller annan prövning skallden sedan på nåder eventuellt delas ut till ägarna ellertill bygden.Det är inte det som vi uppfattar som att värna detenskilda ägarintresset. Vi vill ha mer raka rör, om jagfår uttrycka det så, mellan den enskilda ägaren och devärden som kan finnas.Vänstern agerar helt logiskt. Det är ett uttryck förden normala synen på äganderätten och på vem somskall förfoga över fasta tillgångar. Ni vill ge staten endel av vinsten. Det är någonting som vi vänder ossemot.Anf. 28 () replik:Fru talman! Läser man betänkandet ser man att detinte finns mycket skrivet om den moderata linjen vaddet gäller ägarintressen. Även har heltoch hållet inriktat sig på prospekteringsbitarna.Om menar att staten kan ta ut del avvinst i ett gruvföretag och dessutom har inriktningenatt vissa delar av vinsten skall återföras till hembyg-den, får man nog säga att Vänstern och Miljöpartiethar tillgodosett ägarintressena i större utsträckning änvad har gjort i detta betänkande.Anf. 29 (m) re-plik:Fru talman! Till kan jag säga attvår allmänna inställning till äganderätten är känd.Lyssnade på inlägg omöppenhet inför att se över balanspunkten mellan pro-spekteringsintresset och ägarintresset är jag ganskalugn.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )6 § Museifrågor, m.m.FöredrogsKulturutskottets betänkande 1997/98:KrU7Museifrågor, m.m.Anf. 30 ():Fru talman! Som en av försökskaninerna i projek-tet LEDIT, där vi skall försöka skaffa underlag för ettbeslut om nästa generations datorer i ,kommer jag att prova om det fungerar att ha manu-skript för anföranden i kammaren på den portabladatorn. Jag ber på förhand om ursäkt om detta föran-leder störningar av något slag.Fru talman! När vi i kulturutskottet började arbetamed detta betänkande hade vi tolv motionshemstäl-lanspunkter att utgå från. Två av dem berör myndig-heten (), som harfunnits i sin nuvarande form sedan den 1 juli 1997.Då slogs och iStockholm och i sammantill en myndighet. I de två motionerna har föreslagitsatt ledningen för myndigheten skall placeras i Karls-krona. Detta har föranlett utskottsmajoriteten att göraett tillkännagivande med anledning av motionerna därman uttalar att det är en fördel att så snart som möjligt- dvs. innan organisationsstrukturen inom myndighe-ten hunnit få en alltför fast form - genomföra en om-lokalisering av ledningen.Vi moderater, tillsammans med , och , kan inte ställa ossbakom detta tillkännagivande och har därför reserve-rat oss. Jag ber att få yrka bifall till denna vår reser-vation nr 1 under hemställanspunkt 1.Fru talman! Låt mig först tala om vad vi är över-ens med majoriteten om. Också vi anser att en radskäl talar för att lokalisera SSHM:s ledning till Karls-krona. Också vi vill betona att myndigheten fortsättningsvis skall ledas på effektivast möjligasätt. Också vi ser ett värde i att sprida statlig verk-samhet på museiområdet. Också vi tillmäter det fak-tum att myndighetens överintendent inte ärchef för någon av de i myndigheten ingående musei-enheterna betydelse när det gäller en omlokalisering.Ändå delar vi inte majoritetens uppfattning.Som stöd för vår uppfattning hänvisar vi dels tillregeringen, i form av budgetproposition,utgiftsområde 17, dels till Organisationskommitténför en sammanläggning av inom Sta-tens försvarshistoriska museer med , under ledning av den socialdemokratis-ka ledamoten av kulturutskottet , ochdess betänkande Nya samverkansformer inom densjöhistoriska museiverksamheten (SOU 1997:100).I budgetpropositionen anförde regeringen att frå-gan om lokalisering av SSHM:s ledning starkt hörsamman med organisationsstrukturen i övrigt på mu-seiområdet och mot den bakgrunden bör övervägas iett större sammanhang. an-såg att det fanns skäl för att avvakta med ett ställ-ningstagande om var myndighetens ledning skall varalokaliserad mot bakgrund av den översyn av struktu-ren på museiområdet som pågår inomKulturdepartementet.Fru talman! Jag skäms inte för att medge att vitagit intryck av dessa auktoriteters så tydligt sam-stämmiga uppfattning. Beslutet bör vänta.Låt mig också något beröra det som är den bak-omliggande orsaken till detta, nämligen strukturen påmuseiområdet. Redan i betänkandet Minne och bild-ning (SOU 1994:51) från , där bådejag och deltog, konstaterades svagheteri de statliga museernas struktur och arbetssätt. Mankonstaterade att det sätt på vilket de statliga museernaär organiserade innebär begränsningar för deras möj-ligheter att på olika områden utföra det som de börutföra. Utredningen ansåg att möjligheten till samver-kan och arbetsfördelning för bättre resursanvändninginte tas till vara i nuvarande organisationsstrukturer.Det är därför som de nu ses över inom Kulturdepar-tementet.Att i det läget, utan att man har helhetsbilden klarför sig, förorda en flyttning av myndigheten är ansvarslöst. Enheterna i har intekunnat åstadkomma nya samverkansformer kring bl.a.sin registratur, sin ekonomihantering, sin löneadmi-nistration, sin fakturering, sin posthantering och sinainterntransporter helt enkelt därför att de inte vet hurstrukturen bland övriga statliga museer i Stockholmser ut. Lönekontoret vid SSHM ger service äventill - , Tekniska museetoch . Lönerutiner och lönesystem byterman inte över . kommer t.ex. de mångasommarbesökarna på att medföra att manbehöver säsonganställa flera tiotal personer, med denmerbelastning det medför på lönekontoret.Utskottsmajoriteten medger att t.ex. Folkens mu-seum - , som efter ett riksdagsbeslutfr.o.m. skall ingå som en del i ensamlad etnografisk museimyndighet med säte i Göte-borg, kan behöva finna andra lösningar för sin lö-neadministration. Skulle det då inte ha varit bra att haen fullständigare bild av museistrukturen?Sammanfattningsvis, fru talman! Det är alltid lät-tare att placera pusselbitar när man har överblick överhur det färdiga pusslet skall se ut. Det har man inte pådetta område för ögonblicket. Det är därför vi harreserverat oss.Anf. 31 ():Fru talman! Precis som föregående talare anser jagdet märkligt att just i den här frågan föregripa enutredning och avge ett tillkännagivande till regering-en. När nu för en samman-läggning av inom med i sittbetänkande Nya samverkansformer inom den sjöhis-toriska museiverksamheten anser att det finns skäl attavvakta med ett ställningstagande om vart myndig-hetsledningen skall lokaliseras och mot bakgrund avden översyn av strukturen på hela museiområdet somjust nu pågår inom anser inteheller att vi skall föregripa frågan. Jagyrkar därför bifall till reservation 1 under mom. 3.Fru talman! Utskottet delar de krav som framförs ien motion om upprustning och ombyggnad av . Åtgärdsbehovet har ökat för varje årunder den långa tid som en flyttning av museet hardiskuterats. Eftersom någon flyttning äraktuell finner vi ingen anledning att inte ge regeringentill känna att medel behöver anvisas för det här ända-målet. Jag yrkar därför bifall till reservation 2 undermom. 4.Så, fru talman, till den östgötska spetsknyppling-en! drar ett löjets skimmer över någras ansikten.Jag vet att det är på det sättet. Spetsknyppling - vaddå? Diskrepansen mellan kvinnligtoch manligt behöver och mycket tålamodinnan jämställdhet uppnås.Det finns ett statligt bidrag och en spetskon-sulent, men de regionala skillnaderna är stora, det vetvi. Det gäller inte bara att bevara och vårda utan ock-så att utveckla knypplingskonsten, att ge råd, infor-mation och utbildning, att undervisa och att sälja sinaprodukter. När staten ger stöd till hemslöjd är detviktigt att även utveckling och försäljning stöds.Till sist, fru talman, vill jag påminna om en ut-ställning som pågår på . Den heterEfter av tystnad och är baserad på en bokmed samma namn av . Utställningenvisar de stora, tomma hål som finns i vår histo-riekunskap, i den utbildning våra barn får i skolan ochi den utbildning våra lärare får på landets lärarhögsko-lor.Fru talman! Gudinnan - känner ni henne?Nej, många känner inte henne. De flesta känner intehenne. Men, fru talman, ordet "helvete" känner mantill. Alla känner till det ordet. Det har använts för attskrämma människor, men var ordet kommer ifrån ochhur det har transformerats vet de inte. Det här är ettlitet exempel på hur ord genom historien har använts,och gör så fortfarande, i maktens tjänst. Ordet "seger"får de flesta människor att tänka på krigets blodbad -inte på , gudinnan som anser att seger är något vivinner efter varje med ansträngning tillkämpad fram-gång.Fru talman! Jag skall citera litet ur boken år av tystnad:"Utan jämförelse står den bibliska som värl-dens mest kända och missbrukade kvinna. Herrensherremän konstruerade en skapelsemyt där , Gu-dinnans fruktträd och orm tillsammans fick bilda etttrefaldigt ont. En strategi att göra fienden - kvinnan-gudinnan - ful och förfärlig. Samma metod som an-vänds i krig. För vad är väl patriarkatets övergreppmot kvinnor annat än historiens längsta anfallskrig? "Fru talman! Jag föreslår inget krig. Jag föreslårökad kunskap. Utställningen pågår under hela majmånad.Anf. 32 ():Fru talman! I debatten om det här betänkandetkänns det mest angeläget att ägna tid åt kulturutskot-tets förslag att lokalisera myndigheten för de sjöhis-toriska museerna till . Jag vill dock börjamed att beröra några av de andra motioner som tasupp i betänkandet och där vi från utskottsmajoritetenssida föreslår avslag.I en moderat motion pekar man på behovet av attdet träffas avtal om ansvars- och arbetsfördelningenmellan olika delar av museiväsendet. För att undvikadubbelarbete skulle avtal kunna upprättas om vemsom skall göra vad mellan t.ex. statliga och lokalamuseer. I betänkandet understryker utskottet det somsagts tidigare, nämligen att det är vik-tigt både att få en klarare ansvarsfördelning och attdet statliga museiväsendet får en struktur där rege-ringens möjligheter till styrning förbättras.Både vad beträffar strukturen på det statliga muse-iväsendet och vad gäller ansvarsmuseirollen pågår enöversyn hos regeringen. utgår från attde frågor som tas upp i den moderata motionen redanfinns med i arbetet med organisationsförändringarna.Därför föreslår utskottet att denna motion avslås.Vad beträffar förslagen om att staten skall bidratill att inrätta ett schlagermuseum i ställer sigutskottet positivt till själva tanken att ett schlagermu-seum är ett viktigt led i att lyfta fram en del av denfolkliga kulturen. Det ger möjlighet att nå gruppersom kanske annars inte vänder sig till museerna.Länsmuseet i har tagit ett lovvärt initiativ närman nu arbetar på att förbereda en schlagerutställning.Avsikten är att öppna utställningen i början av som-maren. Museet har fått stöd från staten med 100 000kr och har också fått medel från och kommun.I kulturutskottet anser vi att det i första hand måsteankomma på de regionala intressenterna att förverkli-ga idén med ett schlagermuseum men också att denkommersiellt starka schlagerbranschen borde kunnabidra med resurser till en fast populärmusikavdelninginom museet.I betänkandet behandlas även motioner som berörett idrottshistoriskt museum i , ett form- ochdesigncentrum i samt vikten av att statentar ansvar för den östgötska spetsknypplingen. Härvill jag säga till att det inte är av brist pårespekt för konstarten som jag avstår från att härkommentera detta, utan det är därför att jag i ställetbehöver ägna tiden åt . Det finnsockså en vänsterpartimotion om att använda bibliote-ken som utställningslokaler. I samtliga dessa fall finnsbra motiveringar till avslagen i betänkandet.Sedan, fru talman, går jag över till lokaliseringenav myndigheten för de museerna tillKarlskrona. Jag vill börja med att konstatera att sjö-farten och sjöförsvaret är en mycket viktig del av vårtgemensamma kulturarv. Det behövs ingen längreutläggning om detta, då var och en med litet eftertan-ke inser vad sjöfarten har betytt för vårt land genomårtusendena.På den statliga sidan har vi nu en myndighet därtre museer ingår: i , och i . Vartoch ett av dessa museer har sin egen chef, och gemen-samt har man en myndighet med en myndighetschefsom ansvarar för helheten. Jag nämner detta därför attkonstruktionen tillhör undantagen inom det statligamuseiväsendet, där det vanliga annars är att den somär myndighetschef också ansvarar för något av deingående museerna.Den konstruktion som finns inom SSHM motsva-rar, i mindre skala, den typ av organisation av detstatliga museiväsendet som efterlystes i museiutred-ningen Minne och bildning 1993/94. Detta är enligtmin mening en bra ordning, där vi har koncentreratfackkunskap och hög kompetens inom ett väl avgrän-sat ansvarsområde.Redan 1996 behandlade kulturutskottet frågan omatt lokalisera ledningen för myndigheten till Karls-krona. Utskottet ansåg redan då att det fanns bådekulturpolitiska och regionalpolitiska skäl för en omlo-kalisering av myndigheten. Vis av erfarenheten fråntidigare diskussioner om museiflyttningar vill jag, frutalman, göra det alldeles tydligt att det inte heller i dethär fallet handlar om att flytta några museer till annanort. Det är den gemensamma ledningen för de tremuseerna det handlar om.I samband med beslutet tillsattes en utred-ning som i huvudsak hade att klara av de praktiskafrågorna med att införliva i . I samband med dettagavs utredningen, på förslag av , uppdragetatt redovisa förutsättningarna för att omlokaliseraledningen. Utredningen redovisade i sitt betänkandeatt det, vid sidan av de kulturpolitiska och regional-politiska skäl som kulturutskottet redan anfört, finnsgoda förutsättningar att finna bra lokallösningar.Därtill har en mycket god miljö.Att lokalisera ledningen för till Karlskronaligger väl i linje med statsmaktens intentioner rörandeden nya kulturpolitiken och det principiellt viktiga iatt öka den geografiska spridningen av museala an-svarsfunktioner. De erfarenheter och kunskaper somvinns i denna omlokalisering kommer att berika detstatliga museiväsendet. Jag kan inte tänka mig att detfinns någon annan museimyndighet som har bättreförutsättningar att lyckas göra något bra av riksdagensbeslut än just SSHM, med den goda kompetens somledningen besitter.Jag vill inte heller bortse från att ärmycket framgångsrikt när det gäller informationstek-nik - kanske på ett annat sätt än i talar-stolen, även om det var ett intressant försök. Man kannärmast jämföra det som händer i med denutveckling som varit i , fast på ett annat område.I nätverket finns goda förutsättningaratt man med SSHM:s myndighet på plats mitt i dettanätverk kan föra in det statliga museiväsendet i dennya tekniken på allvar.Det är , och Vänster-partiet som står bakom förslaget att omlokaliseramyndigheten. De övriga partierna har reserverat sigmot beslutet. Jag har inte uppfattat att de övriga parti-erna är emot förslaget som sådant, utan man reserve-rar sig till förmån för att vi borde avvakta med dettabeslut på grund av den översyn av strukturen på mu-seiområdet som pågår inom Kulturde-partementet.Eftersom jag har haft exakt samma upp-fattning förstår jag det logiska i reservanternas ställ-ningstagande. Skälet till att jag har ändrat min upp-fattning är dels att just frågan om omlokaliseringenhar varit aktuell och utretts mer än andrafrågor, dels - och kanske framför allt - är SSHM iden organisation man fick efter såväl definierad och avgränsad att det är möjligt attplacera in organisationen i den kommande statligamuseistrukturen. Enligt min uppfattning stärker detbeslut som vi nu föreslår myndighetensmöjligheter att behålla sin struktur.Jag vill gärna kommentera det sadeom att det skulle vara ansvarslöst att fatta det härbeslutet när vi inte har helhetsbilden klar för oss. Detär nog så, fru talman, att intresset inte ljuger. Jagminns när vi i utskottet behandlade frågan om attskilja uppdragsverksamheten vid Riksantikvarieämbe-tet från själva ämbetet. Då reserverade sig samtligapartier som också har reserverat sig i det här ärendetför att det inte behövdes någon mer utredning på detområdet. Vi kunde lika väl fatta beslutet den gången.Nu säger samma partier att vi bör avvakta den utred-ning som man har sagt att vi inte behövervänta på. För mig känns det ologiskt.I betänkandet behandlas också en motion som pe-kar på behovet av upprustning och eventuell ombygg-nad av i . Det är enviktig motion, och jag delar i sak motionärernas upp-fattning. Det hade inte varit svårt att agera för etttillkännagivande också med anledning av den motio-nen om det inte hade varit för att SSHM, Statenssjöhistoriska museer, efter det att motionen lämnadesin har uppvaktat regeringen i ärendet och därmedbekantgjort frågan. Därför behövs det inget tillkän-nagivande.I sak tycker jag att det vore fantastiskt fint om manpå sikt kunde få en upprustning, eventuellt en om-byggnad, av . Det skulle göra densjöhistoriska myndigheten till en pärla inom det statli-ga museiväsendet.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan.Anf. 33 () replik:Fru talman! Ända tills klockan var ungefär 22 mi-nuter i 2 kunde jag helt och hållet instämma i detBjörn Kaaling hade sagt om omlokaliseringen avSSHM:s ledning till , speciellt avsnittet omatt han också delade vår uppfattning.När han sedan kom fram till slutsatserna, att självamuseistrukturen var så väl definierad och avgränsadatt flyttningen skulle ge större möjligheter för sjöhis-toriska museerna att bibehålla sin struktur tycker jagatt han glömmer bort en effekt av detta. Det är vadsom händer med de samarbetspartner som de tvåmuseerna i har på olika områden.Det borde man ha tagit sig tid att också titta närmarepå i den stora översynen innan man tog det här steget.Anf. 34 () replik:Fru talman! Vi har i betänkandet från utskottetssida redovisat det samarbete man har med andra mu-seer kring löneadministrationen. Vi säger ju att rege-ringen naturligtvis får titta närmare på just den speci-fika frågan. Där är det faktiskt så, , att vii har fattat beslut om att mu-seet skall ingå i en ny myndighet. museetingår i det här lönesamarbetet, så den organisationenkommer ändå att brytas upp.Jag blir litet fundersam när jag hör har utifrån reservationen uppfattat att moderaternai sak inte har någonting emot den här omlokalisering-en. Det är bara tidpunkten för den man vänder sigemot, och man tycker att vi borde avvakta departe-mentets eller regeringens utredning i frågan. Men hurär det egentligen, , är för enomlokalisering?Anf. 35 () replik:Fru talman! Självfallet står vi fast vid de uttalan-den som vi har gjort om lämplighet somlokaliseringsort för den centrala ledningen för desjöhistoriska museerna. Möjligen som en vägledandeuppfattning kan vi säga att vi stödde motsvarandebeslut när det gällde de museerna ochderas centrala lednings förflyttning till . Mennog hade det varit bra att tidsmässigt samordna de härtvå förändringarna i den totala museistrukturen.Anf. 36 ():Fru talman! Jag tänker först beröra de sjöhistoris-ka museerna och lokaliseringen av myndigheten tillKarlskrona litet grand. Detta har beskrivits ganska vältidigare av både till dels och BjörnKaaling så jag tänker inte gå in på det. De har redovi-sat hela processen och organisationen av arbetet inomden statliga museiverksamheten. Där är vi överens omatt det är viktigt att nå fram.Lokaliseringen av myndigheten till ärett krav som vi har haft från och som vihar motionerat om förut. Riksdagenoch utskottet har också uttalat sig positivt om dettatidigare. Vi är väldigt glada för att det verkligen blirså att vi gör ett tillkännagivande om detta. Det är klartatt jag är väldigt glad för att vi har fått en majoritetför det.Jag lyssnade mycket noga på diskussionen om måste ha helheten klar innan man kan börja läggapusslet, som sade. Men det är faktiskt såatt när man lägger ett pussel måste man börja med enbit, och är man på det klara med var den skall varaunderlättas kanske resten. Jag tror inte att det finns såmånga skäl emot detta ställningstagande, det finnsfaktiskt inte så mycket som pekar emot det.Jag lämnar den frågan och går in på förslaget omschlagermuseet i , som jag är en av motionärer-na bakom. Jag tycker att det är ett mycket intressantprojekt. Men jag har inte reserverat mig för att detskall anslås statliga medel.