prot · GL0953 · 1998-01-21 00:00:00 — Härtecknar sig ett intressant ideologiskt perspektiv.Vi socialdemokrater vill bygga och utveckla kun-skapens hus från botten, dvs. med en massiv satsningpå breddutbildning. vill starta sitt byggefrån toppen, skapa s.k. excellenta centrum för särskiltutvalda, avseende spetsutbildning och spetskompe-tens. Det är förvisso alldeles riktigt att vi behöverbåde spetsutbildning och spetsforskning för att hävdaoss i en allt hårdare internationell konkurrens. Mendet är bara genom en massiv satsning från grundensom vi kan nå också högt uppsatta kvalitativa mål.Utomordentligt sedelärande exempel på detta reso-nemang kan hämtas från både musikens och idrottensvärld, ty det är mycket tack vare de kommunala mu-sikskolorna som hävdar sig så väl inom denlättare underhållningsbranschen och på den seriösamusikens område. Det är utifrån de breda satsningar-na på kommunala ishallar som når ständigaframgångar i ishockey i hård internationell konkurrensoch därutöver också bidrar med en inte oväsentligexport av ishockeyspelare i hårdvaluta.En positiv grundton får givetvis inte undanskym-ma de problem som vi fortfarande brottas med. Vi harsålunda för få examinerade tekniker och naturvetare iförhållande till antalet anställda. Men också här är vipå rätt väg genom den kraftiga utbyggnad av högsko-lan som pågår. Utbudet är större än efterfråganbeträffande lågutbildad arbetskraft, och ärutbudet av högkvalificerad arbetskraft för litet i för-hållande till behovet.När det gäller universitetens och högskolornasbetydelse för den regionala utvecklingen kan ett parintressanta exempel nämnas. Ett exempel är hämtatfrån . När valet stod mellan och Här-nösand som norrländsk universitetsort hade bådastäderna drygt 20 000 invånare. har över100 000 invånare, medan står kvar påsamma nivå. I har det börjat växa upp småhögteknologiska företag som ett resultat av forskning-en.De regionala högskolorna kallas föraktfullt för"bygdehögskolor" av , som vill förmenadessa högskolor rätten att bedriva forskning. Högsko-lan i /har som profilområden delstillämpad IT, dels utveckling av näringsliv och sam-hälle. Det innebär att man bl.a. från högskolans sidavarit med om att utveckla verksamheter som expande-rat med 1 600 nya arbetstillfällen , främst inom IT-sektorn. Det är ganska fantas-tiskt vad en liten "bygdehögskola" kan åstadkomma!Låt mig slutligen vad gäller möjligheterna till bre-dare regional utveckling och nätverkssamarbete näm-na . Här har högskolorna i ,och tillsammans med högskolor i Kö-penhamnsområdet skapat , enkraftsamling som givetvis gör högskolorna än merintressanta i ett omvärldsperspektiv.Herr talman! vill jag något kommenteradiskussionen om den s.k. utbildningspremien. Visstmåste det löna sig med utbildning! Förutsättningen fördetta är ett generöst studiemedelssystem. hardet mest frikostiga studiestödet till högskolestuderan-de bland . Avkastningen på högreutbildning är med hänsyn tagen tilllön, skatter och kostnader för utbildning och studielånungefär lika hög i som exempelvis i Tysklandoch . har motsatt sig höjningenav studiebidragen. I deras partimotion kan man bl.a.läsa följande: "I ett något längre perspektiv finns skälatt styra över den offentliga utbildningsfinansieringenfrån producenten till de studerande. "umgås uppenbarligen med allvarligaplaner på att avskaffa den avgiftsfria högskolan ochhar ju då och då också blottat tanken att elever medhögskoleambitioner kan klara sina studiermedelst privata banklån. För oss socialdemokrater ärsaken helt klar: Högskolan skall vara öppen för alla.Den är, och skall förbli, avgiftsfri. Både unga ochgamla skall uppmuntras att skaffa sig högre utbild-ning. Andelen av befolkningen med högskoletubild-ning skall höjas. Målet är att alla behöriga sökandeskall kunna beredas plats i högskolan. Alla ansträng-ningar skall göras för att bryta den sociala snedrekry-tering till högre studier som fortfarande finns. Enviktig del av denna politik är att högskolan byggs utöver hela landet, till fromma för den regionala ut-vecklingen och för en bestående förstärkning av sys-selsättningen.Anf. 292 ():Herr talman! Vi önskar ökad sysselsättning ochökad tillväxt. Hur skall vi då åstadkomma det? Ja, detär många faktorer i samverkan som kan bidra till det.Jag skall ta upp den, som jag tycker, viktigaste fak-torn - utbildning.Det moderna samhället kännetecknas av interna-tionalisering och av en förändringstakt inom allasektorer som aldrig har varit högre. Det finns ingaindikatorer på att utvecklingstakten skall minska.Tvärtom pekar alla tecken på att framtiden kommeratt innebära att individen får uppleva allt tätare för-ändringar och att individen kommer att ställas inför änfler alternativ. Därmed ställs nya och högre krav påkunskaper och utbildning. En bred kunskapsbas är detviktigaste verktyget för att individen skall förmå atthantera en föränderlig verklighet. Utvecklingen med-för risker för nya klyftor i samhälle ocharbetsliv. Därför är utbildningsfrågorna, som jag serdet, starkt ideologiska.En bristfällig utbildning riskerar att bli ett allt stör-re handikapp. Det gäller inte bara i arbetslivet utanäven i samhällsdebatten. Individens möjlighet attpåverka, göra sin röst hörd och ta ställning i viktigafrågor är intimt förknippad med individens kunskaper.Vi kan se hur befolkningens genomsnittliga ut-bildningsnivå har ökat genom reformerna på skolansområde. ser vi att det framför allt är densysselsatta andelen människor i arbetsför ålder somhar en högre genomsnittlig utbildningsnivå.Rationaliseringar och effektiviseringar har ökatindustrins produktivitet och minskat behovet av ar-betskraft, i synnerhet av arbetskraft med kort utbild-ning. Antalet sysselsatta med enbart folkskola harminskat inom alla sektorer, vilket visar att arbetslös-heten för dessa grupper inte kan lösas genom byte avsektor.Den allmänna utbildningsnivån måste fortlöpandeanpassas till samhällets och arbetslivets utveckling.Under den gångna hösten har många fler än tidiga-re deltagit i vuxenutbildning. Förklaringen till denkraftiga utbyggnaden av vuxenutbildningen heterkunskapslyftet. Det är socialdemokraternas storasatsning på vuxenutbildning för att bekämpa arbets-lösheten.Satsningen på utbildning har folkligt stöd. Mångavar de domedagsprofeter som sade attdet där går aldrig. Inte kan kommunerna klara så härmånga utbildningsplatser, sade somliga. Inte finns detså där många som vill studera, sade andra.Men resultatet visar att de hade fel.Minst 226 000 personer har deltagit i vux-enutbildning. Det visar preliminärauppgifter. Av dessa personer studerade 171 500 pågymnasial nivå. De 171 500 som studerade på gym-nasial nivå delade på de totalt 134 500 heltidsplatser-na. Av dessa 134 000 platser förklaras nästan 98 000av kunskapslyftet.Dessa siffror visar att blivit en suc-cé både därför att våra kommuner klarat utmaningenoch därför att människor har strömmat till vuxenut-bildningen när möjligheterna har öppnats. Jag tyckeratt visar ett förakt för dessa männi-skors omdöme och insikt om att kunskap är nödvän-dig om man skall kunna få ett arbete eller byta tidiga-re inriktning i sitt arbetsliv när han i debatten i dagsade att människor som deltar i gördetta för att kvalificera sig för en ny a-kasseperiod.Kunskapen har en nyckelroll i socialdemokratiskpolitik för att åter skall bli ett land med till-växt och full sysselsättning. Arbetslivet ställer alltstörre krav. Yrken förändras och teknik blir föråldradoch byts ut. De enkla handgreppens arbetsmarknad ärpå väg att försvinna.Denna utveckling erbjuder möjligheter för osssom individer och för som nation. Föränd-ringen kan ge oss ett samhälle där människans rätt attutveckla sina möjligheter kan förenas med rättvisaoch omsorg om varandra. Kunskapssamhället görockså att vi kan planera för ett samhälle där ekologiskhållbarhet inte står i konflikt med tillväxt och väl-stånd.För att kunna ta till vara alla dessa möjligheter be-höver vi mer kunskap. Det räcker inte att vi låternågra få välutbildade specialister stå för tänkandet.Sverige måste bli ett rättvist kunskapssamhälle däralla får tillgång till utbildning. Hur mycket man ärvillig att satsa på att ge alla människor kunskap gerdärmed en bild av hur stor vår framtidstro är och hurrättvist vi vill att vårt samhälle skall vara.Regeringen har avsatt stora pengar på utbildningför vuxna. Det handlar om totalt 90 000 platser påhögskolan och på den omfattande satsningen på kun-skapslyftet, som alltså redan under den gångna hösteninneburit 98 000 heltidsplatser och som fortsätteratt expandera. handlar om totalt 130 000utbildningsplatser.Sverige skall möta framtiden med välutbildad ar-betskraft. Det är ett mycket ideologiskt val vi social-demokrater gör - inte någon statistikpolitik som mo-deraterna kallar det.Vi vet genom forskning att det allra bästa sättet attfå jobb och att inte bli långtidsarbetslös är att skaffasig en högskoleutbildning. Därför är den kraftigaexpansionen på högskolan viktig. Vi vet också att dejobb som inte kräver gymnasiekompetens numera ärförsvinnande få. Därför är satsningen på kunskapslyf-tet helt avgörande - kanske framför allt för dem somförlorat sitt jobb, har brister i sin utbildning och nuäntligen får en chans att utbilda sig.Detta är tydliga skiljelinjer i svensk politik. Mode-raterna är mest aggressiva motstånda-re. När det första beslutet om fattadesville inte vara med. kröp de litetnärmare regeringens uppfattning, och nu i höstensbudgetförslag avsätter de pengar till totalt90 000 årsstudieplatser i , alltså 25 000färre platser än vi socialdemokrater gör.Men det är på litet som moderaternasointresse för blir tydligt. När valdagentill hösten är passerad vill de kraftigt minska antaletplatser i . I budgeten har deavsatt pengar för drygt 50 000 platser färre än densocialdemokratiska regeringen. är modera-terna nere i 80 000 färre platser än regeringen. Där-emot räknar med att var och en av dessaplatser skall vara billigare än vad regeringen utgårfrån. Totalt sett skär 700 miljoner 1998.Det moderata samhälle som träder fram bakomdessa data skrämmer. Det är ett samhälle som inte tarsin utgångspunkt i alla människors möjlighet att växa.Tvärtom är det ett samhälle som vänder på spiralen -från en uppåtgående rörelse där kompetens och ut-bildning skapar utveckling, som ger tillväxt och möj-liggör välfärd åt alla till en nedåtgående rörelse därutslagning skapar motsättningar, som skapar storakostnader, som i sin tur omöjliggör satsningar påvälfärd åt alla. Det är en samhällsutveckling som visocialdemokrater inte vill se.Anf. 293 () replik:Herr talman! Jag tycker att hela mycket handlar om kvantitet i stället förkvalitet. Vi moderater har även tidigare satsat väldigtmycket på vuxenutbildning och tillfälliga platser, menman kan inte bara satsa på mängdutbildning, utan manmåste också se till att man har en utbildning och ettutbildningsväsen som är anpassade till framtidenskrav. Det är just därför som vi satsar mindre på kun-skapslyftet, precis som säger, menmer på kvalificerad yrkesutbildning, en ny utbild-ningsform som är eftergymnasial och som också ledertill arbete.Jag har en konkret fråga till . Detär så att man får gå på och få a-kassebidrag, eller utbildningsbidrag som det vackertheter. När det året har gått får man söka svuxa ellerstudielån. Vad avser regeringen att göra för de männi-skor som lämnar ? Skall desöka studielån, eller avser man att förlänga utbild-ningsbidraget?Anf. 294 () replik:Herr talman! Självklart tycker vi att det är viktigtmed kvalitet på utbildningen. Vi har samma ambitio-ner där. Vi tycker också att det är viktigt med sats-ningen på kvalificerad yrkesutbildning. Men det enaförtar inte det andra. Vi ser tillströmningen till bäggeområdena. Som jag sade i mitt anförande är det kunskapsklyfta. De som inte har ens nivån upp tillgymnasieutbildning är så pass många att om vi inteser till att de får en utbildning upp till gymnasienivåkommer de att riskera att bli helt utslagna. Vi satsarockså på kvalificerad yrkesutbildning.Jag är väl medveten om att en del tycker att det ärmycket kämpigt om de efter skall ta ettstudielån. Det kan vara en och annan som inte fullföl-jer, men det är också väldigt många som sagt att de ärmedvetna om att de inte får a-kassestödet utan får lånaeller få utbildningsbidrag. Men man är beredd att göradet ändå för det handlar om en satsning för framtiden.Anf. 295 () replik:Herr talman! Det är oerhört viktigt att man ser tillatt de människor som är motiverade att utbilda sigockså skall ha möjlighet att göra det. För socialdemo-kraterna är ett sätt att dölja misslyck-andet, att man inte fått ned arbetslösheten. Jag hävdaratt många människor i princip är tvingade till detdärför att det inte finns något annat alternativ.Det nämnde om kvalitet tyckerjag är bra. Då har jag en konkret fråga. Många lärarelämnar och gymnasieskolan för att istället undervisa i , vilket innebär attden ordinarie skolan tappar många lärare. Det innebäratt undervisningen i och gymnasieskolanblir sämre. Är det kvalitet, ?Anf. 296 () replik:Herr talman! återkommer till attvi gömmer arbetslösheten. Precis som i fråga om detLeijonborg förde fram, att man deltar i kunskapslyftetför att kvalificera sig för en a-kasseperiod, tycker jagatt det är förklenande att säga att man gör det därföratt man inte har något annat alternativ. Som jag sagtförut i kammaren brukar jag fråga dem som deltar ikunskapslyftet hur många av dem som inte skulle varadär om de hade ett arbete. Det är förvånansvärt få somräcker upp handen och säger att de inte skulle gå där.Det bekymmersamma är att de få som räcker upphanden oftast är män. Trots att det till är kvin-nor som deltar är det män som tycker att de hellreskulle ha haft ett arbete än höjde sin utbildning till attmotsvara gymnasiekompetens.Jag tycker naturligtvis att det är bekymmersamt attvi har en lärarbrist. Men vi upplevde redan före kun-skapslyftets tid att många lärare sökte sig till t.ex.kommunal vuxenutbildning för att byta miljö ochprova på någonting annat. Det tycker jag är positivt.Anf. 297 ():Herr talman! Vi lever i formad av en tidiga-re aldrig skådad snabbhet i förändrade verklighetsbil-der och av ord som fortare och snabbare kan använ-das som en allt täckande beskrivning av den utveck-ling som den industrialiserade världen befinnersig i. Nya tekniska landvinningar gör snabbt tidigarearbetsuppgifter förlegade och oanvändbara, men ska-par i gengäld nya där kraven på kunskap och kompe-tens ställs högre. Den globaliserade ekonomin flyttarsnabbt arbetstillfällen dit där vinsterna för tillfälletantas vara de snabbaste och de högsta.På den enskilde arbetstagaren ställs krav påständig förändringsberedskap för att kunna följa med ide snabba förändringarna. Kravet på att vara geogra-fiskt rörlig har utökats med kravet på det somjag vill kalla för mental rörlighet. Viljan och förmå-gan att ta till sig nya kunskaper och breddaoch fördjupa sin kompetens blir de viktigaste förut-sättningarna för att vinna inträde på arbetsmarknadenoch för att kunna stanna kvar där. Den geografiskt ochmentalt rörliga människan - nomaden, om man så vill- blir åter förebilden för vårt livsmönster.Denna nya snabbt föränderliga verklighet lockarmånga som redan har alla förutsättningar att kunna gesig ut på den nya arbetsmarknaden, men jag är över-tygad om att denna verklighet skrämmer alladem som känner sig sakna dessa förutsättningaroch därför ser faran som akut att inte längre platsa pådenna nya mer krävande arbetsmarknad. Samtidigtmed snabbheten har alltså osäkerheten ökat i samhäl-let.Att skapa förutsättningar för trygga yttre lev-nadsvillkor i samhället för den enskilda människan äroch måste förbli politikens främsta uppgift. Därförmåste vi nu skapa de villkor som behövs för att möj-liggöra för alla att med tillförsikt möta de nya kravsom det snabba samhället ställer.Tryggheten på den nya arbetsmarknaden kommeratt formas av utbildning. Möjligheten att få rätt ut-bildning på rätt plats i rätt tid måste erbjudas alla, ochvi är på väg dit.Kunskapslyftet omfattar över 220 000 män-niskor - de allra flesta kvinnor, som - som har börjat arbetet med att läsa in treåriggymnasiekompetens. 220 000 människor förbättrarsina kunskaper i bl.a. svenska, engelska och matema-tik. Det är människor som inte anser sig vara siffror iett statistiskt spel om arbetslösheten, som vissa poli-tiska partier i denna riksdag vill göra gällande att deär.Nej, alla de som jag har träffat under mina besökhos komvuxenheter och studieförbund talar om vilkenhärlig känsla det är att upptäcka att man trots allt harförmågan att tillvarata nya kunskaper, lägga dem tillgamla beprövade och på så sätt känna tilltron till sinmöjlighet att kunna bli efterfrågad på arbetsmarkna-den igen.10 000 platser för IT-utbildning i samverkan mednäringslivet kommer att fyllas . Därigenom kommer enskilda företag att fåen viss del av sina behov av IT-kompetens täckt,som ytterligare 10 000 personer kommer attkänna större trygghet på arbetsmarknaden i kraft avsina kunskaper.Försöksverksamheten med Kvalificerad yrkesut-bildning ger närmare 10 000 människor möjlighet attskaffa sig en eftergymnasial yrkesutbildning upp-byggd i nära samarbete mellan kommun, högskolaoch näringsliv. Detta nära samarbete innebär att deolika utbildningarna svarar mot aktuella behov inomde branscher som finns representerade, vilket kommeratt leda till anställning för de studenter som finns iutbildningarna.Alla dessa utbildningar kan ses som delar i detsystem för det livslånga lärandet som måste ges enform och en struktur för att kunna möta människorsberättigade krav på den trygghet som rätt utbildning irätt tid och på rätt plats ger.Vi har kommit en bit på väg när det gäller detlivslånga lärandets organisatoriska former. Därför ärdet viktigt att vi nu också snabbt lyfter upp frågan omdess finansiering på dagordningen.Alla måste ges möjlighet att växa med arbetslivetskrav. Arbetslösa måste erbjudas utbildning för attsnabbt kunna komma tillbaka i arbetet. De som befin-ner sig på arbetsmarknaden måste kunna förnya sinakunskaper och sin kompetens. Tider med insatser iarbetslivet måste kunna varvas med tider för inhäm-tande av ny kunskap. För att göra detta möjligt föralla krävs ett stabilt finansieringssystem för den tidsom omfattas av studier. Detta system måste vara såuppbyggt att ingen av ekonomiska skäl skall behövaavstå från nödvändig utbildning. Det skulle då utgöraett nödvändigt komplement till vårt nuvarande trygg-hetssystem som omfattar ekonomiskt stöd vid sjuk-dom och ålderdom. Brist på utbildning kommer lik-som sjukdom och ålderdom att plocka bort människorfrån arbetsmarknaden.Rätt utbildning kommer att skapa anställ-ningstrygghet för den enskilde individen. Rätt utbil-dad arbetskraft är också kanske den mest betydelse-fulla konkurrensfaktorn för varje enskilt företag.Kompetens som ger konkurrensförmåga är därfören mycket viktig tillväxtfaktor. Därför är det nöd-vändigt att vi skapar förutsättningar för alla att ut-veckla sin begåvning för att aktivt kunna delta i detnya samhälle som i rasande fart formerar sig runtomkring oss.Anf. 298 ():Herr talman! fick vi höra attdet var viktigt att hålla nere inflationen. Men var detnågot anförande som var inflationsdrivande så var detMajléne anförande. Hon sade attdet var 220 000 människor inom . Så-vitt jag kan förstå rör det sig om 124 300 människor.Resten är nog i reguljär komvuxverksamhet.Jag har en fråga till ,som är en duktig ordförande i yrkesutbildning. Min fråga gäller er hanteringav detta. Vad man har gjort är att man har satsatmycket på kvantitet för att dölja arbetslösheten i stäl-let för att satsa på utbildning som leder till arbete. Detfinns mängder av olika utbildare som vi i kommitténfår säga nej till på grund av platsbrist. Dessa utbild-ningar är visserligen dyrare än , men deleder till jobb. Långsiktigt vore det bättre att mansatsade på kvalificerad yrkesutbildning än på detkvantifierade . Min fråga är då: ÄrMajléne nöjd med den platstill-delning som regeringen har gett till Kommittén förkvalificerad yrkesutbildning?Anf. 299 ():Herr talman! är jag nöjd med de plat-ser som vi har fått till Kvalificerad yrkesutbildning.Jag kan inte, som vill göra gällande, se påatt en hel generation kanske går förlorad för arbets-marknaden på grund av att det inte ges möjlighet attskaffa sig en treårig gymnasiekompetens.Det är viktigt att så många som möjligt kan ta sigtillbaka till arbetsmarknaden och stanna kvar där. Därmåste man som grundideologi ha att denna möjlighetskall omfatta alla.Därför är jag nöjd med den tilldelning som vi harfått till Kvalificerad yrkesutbildning utöver alla deplatser som man fördelar i det s.k. kunskapslyf-tet för att inhämta den treåriga gymnasiekompetensen.Anf. 300 ():Herr talman! talar i sittanförande om flaskhalsar. Vi måste ha ett utbild-ningsväsende som ser till att människor är välutbilda-de och framför allt att vi har ett utbildningsväsendesom motsvarar arbetsmarknadens krav. Klarar vi inteav detta kan vi ju fortsätta hur länge som helst attutbilda människor. Vi måste ju se till att vi har enskola som utbildar människor som får ett arbete. Vemskall betala det här? Jo, det är ju alla vi som arbetarför att klara av det här. Då måste man faktiskt vågasatsa på kvalitet i stället för kvantitet. Långsiktigt ärdet ju farligt med den politik som ni för just nu.Jag tror faktiskt att in-nerst inne inser att regeringens hållning när det gällerjust tilldelning av platser till den kvalificerade yrkes-utbildningen har varit alldeles för njugg i förhållandetill det behov som finns. Är det inte så?Anf. 301 ():Herr talman! Jag vill erinra om att det faktiskt pågår ett försöksprojekt när det gällerkvalificerad yrkesutbildning. Vi får se var volymenkommer att hamna när försöksprojektet så småningomblir permanent verksamhet. Då kan vi väl börja disku-tera om platsantalet är till fyllest eller inte, men idagsläget när verksamheten är på försöksstadiet trorjag att man skall akta sig för att spä på med alltförmånga platser.Dessutom kan jag inte riktigt se skillnad på kvanti-tet och kvalitet. Om 200 000 människor ytterligareskaffar sig en treårig gymnasiekompetens kan det välinte innebära att den treåriga gymnasiekompetensenförlorar i kvalitet. Jag kan inte tänka mig att manresonerar likadant, att om vi utexaminerar 2 000 läka-re i stället för 1 000 så blir de 2 000 läkarna sämrekvalitetsmässigt. Jag förstår inte riktigt resonemanget,måste jag erkänna.(forts.