prot · GM095 · 1998-10-13 00:00:00 — Det är intressant att regeringen i vårassade att man nu skall ned till fastighetsskatt. Dåläggs en stabil grund. Med hjälp blir det ensituation där det aldrig mer blir lägre fastighetsskatt.Nu är det , liksom att taxeringsvärdenafryses. Tillfälligt är det för vissa kategorier.Detta är inte en konsistent, logisk politik. Det en-da man vet är att det också i fortsättningen kommeratt vara svårt att försörja sig på egna arbetsinkomster.I valrörelsen avvisades vårdgarantin. I budgetenfinns inga tankar på att ta till vara idéer om förnyelseoch förändring av organisationen för att få ut mer avvårdapparaten. och andra föreslog detför . I stället skall den politiskt styr-da organisationen behållas, dvs. den som lett tillbrister i vården på samma sätt som den lett till bristeri äldreomsorgen och skolan.Fru talman! behöver en ny politik somkan skapa förutsättningar för ett samhälle, där densom kan arbeta också har ett arbete och där den somhar ett arbete också kan försörja sig på sina arbetsin-komster. Det skall vara ett samhälle där politiken ärtillräckligt stark för att klara de uppgifter som måstelösas gemensamt, men så begränsad attmänniskorna själva tillåts klara de uppgifter de bästklarar själva.Fru talman! En sådan politik kommer vi modera-ter att redovisa i om två veckor.(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! Valet är över. har gjorten valframgång. Då kan man i glädjeyran glömmabort att verkligheten ser likadan ut den 21 septembersom den såg ut . Vi lever fortfaran-de i ett samhälle där klassklyftorna har ökat.Många människor i får inte pengarna atträcka till när månaden börjar ta slut. Skillnaderna ilöner mellan könen är fortfarande mycket stora.Vi hade ett lågt valdeltagande. Det uttrycker bl.a.det faktum att det är stora skillnader i den alldeles förhöga arbetslösheten i stadsdelar som i Gö-teborg, här i och iMalmö. Valdeltagandet var förfärande lågt. Den situ-ation som gav grunden till detta lever kvar i dag.De globala klyftorna mellan fattiga och rika ärfortfarande förfärande stora. Det internationella ka-pitalets makt är fruktansvärt stor.Men det politiska landskapet i är föränd-rat. Valet gav uttryck för att väljarna vill ha ökadrättvisa och flera jobb. Vi har också en annan situa-tion i det budgetarbete vi diskuterar . är deoffentliga finanserna i ordning. Minns hur det såg utför . är de i ordning, och det är enhelt annan förutsättning för dagens budgetdebatt.Väljarna har också gett oss ett mandat för ett lång-siktigt, hållbart samarbete mellan de tre partiernaSocialdemokraterna, och språkröret från gavuttryck för i ett pressmeddelande att det finns en starkambition att samarbetet skall hålla mandatperiodenut. Vi är glada för det i Vänsterpartiet.I många kommuner och landsting finns det uppgö-relser mellan socialdemokrater, vänsterpartister ochofta miljöpartister. Det är vi också glada för. Vi troratt det samarbetet bildar en bra grund för det samar-bete som skall utvecklas i riksdagen.Budgeten är bara ett första steg i samarbetet. Viser det inte som det viktigaste steget. Det är ett viktigtsteg, men det är inte det viktigaste steget. Det skallkomma sedan.De tre partierna har kunnat visa upp en unik styr-ka, dvs. att vi har gått i land med budgetarbetet trotsfinansiell oro runt om i världen och trots att vi har enbudgetordning som egentligen motverkar möjlighe-terna att få genomslag för ett valresultat. Jag välkom-nar den debatt som bl.a. finansministern har deltagit iom huruvida det verkligen är rimligt att ha en valdagsom ligger så att vi i oerhört forcerat tempo skallgenomdriva ett nytt budgetförslag baserat på valut-slaget. Det har naturligtvis inte varit möjligt att fåfullt genomslag för valresultatet i denna budget. Detär vi fullt medvetna om i . Detta är nuen uppgörelse. Den kommer vi att stå fast vid, taansvar för och vårda att den skall hålla i fortsättning-en.Vi måste ha en rejäl diskussion om denna budget-process verkligen ger demokratiska möjligheter att fågenomslag för väljarnas vilja. Vi måste ha en sådandebatt.Vi är särskilt glada för ett antal inslag i den bud-get vi diskuterar . Jag skall börja med att nämnadet operativa sysselsättningsmålet som vi har enatsom. Vi kunde inte enas om detta i finansut-skottet, men har vi klarat av att enas. Det är väl-digt bra.Jag vill också notera att vi är överens om att omkonjunkturen inte skulle bli så positiv som vi hoppaspå, får vi tolerera att överskotten inte blir riktigt likastora. Då måste vi sätta sysselsättningen i förstarummet; den måste komma först.Vi är naturligtvis glada för att det bli mer pengar.Det är inte så mycket, men det blir ändå mer pengartill skola, vård och omsorg samt till kommuner ochlandsting.Vi är naturligtvis också glada för att sänkningen,om än temporär, av fastighetsskatten för flerbostads-hus möjliggör att hyrorna blir lägre än de annarsskulle ha blivit.Jag har ett märke på mig där det står "Sänk hy-ran", som jag fick av i går. Deuttryckte den frustration som de känner över att heladet politiska systemet rör sig blixtsnabbt när villa-ägarna går ut på gator och torg, att det blir oerhörtmycket turbulens både i medierna och i det politiskasystemet. När hyresgästerna går ut på gator och torg -hör och häpna; de har också varit ute på gator ochtorg - hörs det mycket litet. är det för rättvi-sa. är det att göra saker och ting som innebäratt hyresnivåerna går ned.Det är också mycket bra att vi har fått skarpareredskap för att bekämpa lönediskriminering och föratt öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Viskall fortsätta detta arbete.Det är bra att det gamla fackliga kravet på utbild-ning på arbetsplatserna skall förverkligas.Det är också bra att vi sänker skatten på de lägstainkomsterna. Det är också en åtgärd för fler jobb. Vihar under hela valrörelsen hävdat att rättvisan är pro-duktiv. Om man flyttar pengar från dem som läggerpengar på hög och ger till dem som har litet är detockså en stimulans till köpkraft och efterfrågan. Detfår fart på jobben. Rättvisan är alltså produktiv.Nu har det varit en debatt därbl.a. företrädare för har frågat om detta med attsänka skatten för låginkomsttagare så här litet verkli-gen är det viktigaste och om det inte är viktigare attse till att barnomsorgen blir bättre eller att ge dessapengar till kommuner och landsting, så att man t.ex.kan hålla låga dagistaxor. Vi är ganska över-ens om att vården, skolan och omsorgen är det allraviktigaste, men har vi i dessa samtal accepteratdessa utgiftstak, som vi ville ändra, och ligger dedär de ligger. Inom dessa utgiftstak har inget av departier som har fört dessa samtal kunnat prestera enfinansiering av sänkta dagistaxor. I och med det får vinöja oss med att fortsätta de här samtalen för framti-den. Vi i är starka anhängare av enbarnomsorg som ingår i den generella välfärden ochlåga dagistaxor, och vi skall nog kunna komma framden vägen också.Vi har inte i dessa samtal klarat ut frågan omEMU, utan den har lagts åt sidan. Vi har säkert olikauppfattningar i fråga om EMU, men jag tror att vi ärganska eniga om en hel del andra saker som har attgöra med EU och EMU. Vi är eniga om att det vorebra att satsa mer på sysselsättningspolitiken i ett sam-arbete mellan de olika EU-länderna och över huvudtaget i länderna i Europa.Eftersom har gått ut väldigt hårt ochsagt att om vi hade varit med i från början hadeskakningarna, den svenska räntan och aktiebörsfalletosv., inte alls varit så problematiska. Det är bara attstudera verkligheten för att se att det inte alls är så.Bo Lundgren talar om den verklighetsfrämmandebudgeten och om de alltför låga budgeteringsmargi-nalerna. Jag har tagit med mig ett aktstycke hit, ochdet är den moderata motionen . För det första innehåller den grovafelräkningar, där man har tagit bort i storleksordning-en i kostnader för kommuner ochlandsting. För det andra innehåller motionen en vä-sentligt svagare budget. Om denna budget hade gällthade vi fått verkliga skakningar på de finansiellamarknaderna. Det är en budget för finansiell oro ochoansvarighet. Det är en lycka att vi inte kan byggabudgeten på denna motion.Vi vänsterpartister vill att svenska folket skall ar-beta mer, men vi vill fördela denna merarbetstid påett jämnare sätt. Vi tror att det är nödvändigt att setill, inte bara avtalsvägen utan också lagstiftningsvä-gen, att äntligen få en rejäl arbetstidsreform. Vi har idessa samtal inte kommit så långt i denna fråga, menvi har i alla fall enats om att vi skall driva fråganvidare. Vi skall sitta tillsammans och utbyta tankar,och vi skall komma fram denna väg. Det är en myck-et viktig fråga.Vi skall också samtala om den sysselsättningspro-position som skall läggas i vår. Jag tror att de här trepartierna är eniga om att vi behöver en offensiv,framtidsinriktad näringspolitik, en grön näringspoli-tik, dvs. motsatsen till den moderata, konservativa,bakåtblickande näringspolitiken. Vi behöver en fram-åtblickande näringspolitik, som verkligen ställer omden svenska ekonomin så att den passar till framtiden.Till sist skall jag bara återvända till verkligheten,till den mycket allvarliga situation som trots allt fort-farande råder. Det låga valdeltagandet speglar att enmycket stor del av svenska folket inte känner sigtillhöriga, inte känner att de är del av det demokratis-ka systemet tillräckligt mycket för att välja att gå ochrösta. Det är i längden det allra svåraste och djupasteproblem som vi har att komma till rätta med. Jaghoppas och tror att denna riksdag inte enbart skallägna sig åt budgetfrågor och politikens vanliga frå-gor, utan också skall ta en djup diskussion om hur viskall vidga och fördjupa demokratin, så att vi i nästaval kan säga att vi har fått en stegring och att allamänniskor känner sig mera delaktiga i det politiskaoch demokratiska systemet.(Applåder)Anf. 6 ():Fru talman! Arbetslösheten kostar de svenskaoffentliga budgetarna uppåt 150 miljarder kronor.Men arbetslöshet kostar också, och kanske först ochfrämst självkänsla och förlorad framtidstro för de ca886 000 människor som helt saknar ett arbete, somvill arbeta mer eller som vill ha riktiga jobb, sommånad efter månad, ofta år , får gå och be omett arbete men som besvikna får gå hem igen. Inteminst allvarligt är det för de ca 50 000 unga männi-skor som kunnat konstatera att ingen i i dagbehöver deras kunskap eller arbetskraft.Faktum är, fru talman, att budgetpropositionensaknar både trovärdighet och konkretion i den frågasom är helt avgörande för att trygga den svenskavälfärden, nämligen hur bästa möjliga förutsättningarskapas för ökad tillväxt och sysselsättning, för hurföretag och näringsliv skall kunna växa och utveck-las. När tar regeringen t.ex. ställning till Småföreta-gardelegationens förslag?Det är ganska uppseendeväckande att budgetpro-positionen inte innehåller mer av konkreta förslagsom skulle kunna öka tillväxten i den svenska eko-nomin och därmed antalet nya jobb. Det lilla som nutill äventyrs görs och föreslås är typiskt nog av till-fällig karaktär eller av engångskaraktär. Regeringensstrategi har alldeles uppenbarligen varit följande:statsfinanser i balans och fortsatt god konjunkturkommer automatiskt att leda till ökad sysselsättningutan att de långsiktiga strukturella problemen behövertas upp och skapa split och söndring inom arbetarrö-relsen. Bland annat därför är regeringens mycketoptimistiska antaganden om den ekonomiska utveck-lingen byggda på lösan sand.Fru talman! Man får en ganska kuslig deja-vu-upplevelse när man läser finansplanen. Årets budget-proposition har det gemensamt med samtliga budget-propositioner - oavsett om man kallar dem vår-, till-växt- eller sysselsättningspropositioner - att förslagenanges komma i nästa proposition. De kommer inte ,utan i nästa proposition. har vi väntat på en sys-selsättnings- och tillväxtpolitik sedan hösten 1994.Det hette precis likadant då. Vi kan läsa på s. 2 i fi-nansplanen: Regeringen avser att i vårpropositionenkomma med de konkreta förslagen. Så hette det inför1995. Så hette det . Så hette det inför 1997.Så hette det , och så heter det inför 1999.När kommer förslagen? Varför har ni inga idéer?Varför har ni ingen politik som kan åstadkommabättre förutsättningar för arbete och sysselsättning?Detta är inte rimligt. Vad väntar egentligen regering-en på?Man kan fråga sig vad denna väntan har kostat iform av onödigt hög arbetslöshet och därmed natur-ligtvis också i form av ökade kostnader för både en-skilda och samhället.När kommer förslagen? Hinner ni förhandla framdem till april? Det har verkat ganska svettigt medförhandlingar . Räcker antalet nätter?Räcker krafterna för att värka fram en politik mellandessa tre partier som kan skapa nya jobb ute i , på mekaniska verkstäder, i IT-företagen -nya företag som t.ex. riktar sig till hushållssektorn -och i de stora börsföretagen? Kommer ni att klara avdetta till april, eller kommer det att heta likadant då,dvs. att regeringen avser att komma med förslag nästagång? Den som lever får se.Det är i alla fall så att svenska och internationellanationalekonomer, har en diger lista med förslag som bordesättas in för att kraftigt öka sysselsättningen och fåned massarbetslösheten i . Vi kristdemokraterhade ändå hoppats att regeringen hade haft något avdetta att komma med som hopp för de arbetslösa.Nu gav valet vissa förutsättningar för en socialis-tisk och tillväxtskeptisk regering. Vänstern och Mil-jöpartiet är av tradition negativa till ekonomisk till-växt över huvud taget. Socialdemokraterna vill noggärna se tillväxt om näringslivet kan leverera denmed bevarade regelverk och skattenivåer. Däremothar socialdemokraterna aldrig i den egna rörelsenvågat ta en rejäl diskussion om djupgåendeproblem i form av t.ex. dåligt fungerande lönebild-ning, dåligt fungerande arbetsmarknad och tillväxt-hämmande skatter på arbete, sparande och företagan-de. Under de gångna fyra åren har därför tillväxtpoli-tiken helt lyst med sin frånvaro. Regeringen har inteens försökt att ta upp och åtgärda undersnart notoriskt låga tillväxt eller ens - för att taett konkret färskt exempel - ge konkurrensneutralitettill näringar som lantbruket och sjöfarten och åkerinä-ringen, som man ändå har utlovat. Det som finns ärinte tillräckligt för att stoppa den snabba utflaggningav svenska fartyg och åkeriföretag, bl.a., som nupågår. har man organiserat och bemannat ett nyttstort departement för tillväxt. är det bara politikensom saknas.Det var, fru talman, ganska intressant att lyssnatill näringsministern i lördagens ekointervju. Det äruppenbarligen lättare att byta näringsminister än attbyta näringspolitik. Då slipper man blanda in partiap-paraten och LO och alla de nyckfulla motkrafternasom finns i de sammanhangen. Det är bara att byta utfolk. Det framgick, tycker jag, av intervjun att BjörnRosengren ännu inte hade fått några näringspolitiskariktlinjer att hålla i handen. Han hade förmodligenletat förgäves i skrivbordslådor,och där mötts av tomhet och ödslighet. Därför fickhan också famla i blindo och lita på uppfattningarnafrån sitt tidigare liv, där han kunde tänkaganska fritt. Men ett tomt näringsdepartement kanaldrig ersätta en tillväxtpolitik. har vi sett statsrå-den, men var finns den nya närings- och tillväxtpoli-tik med positiva och stabila regelverk som skullekunna få landets företagare att våga börja satsa, in-vestera och nyanställa?Ett annat område, fru talman, där man ser att rege-ringen och dess stödpartier är pålitligt kollektivistiskaär synen på familjen och familjepolitiken. Omsorgenoch värmen för de små barnen skall alltså enbartlevereras på institution - punkt slut. Det är i varje fallotänkbart att subventionerna skulle fördelas så attockså föräldrarna fick mer tid att ge närvärme till deegna små barnen under de första känsliga åren. Dettaär för oss kristdemokrater en fullständigt oacceptabelpolitik som vi vill ändra på.Jag märker också att ni hellre höjer en skatt änsänker ett bidrag. Ni ökar, hellre än minskar, denpolitiska styrningen över medborgarnas vardag. Vikristdemokrater litar mer på medborgarna. Vi vill istället reformera välfärdssystemet så att både trygg-heten och det personliga ansvarstagandet kan öka iframtiden.Ett exempel på förlamande inre splittring är attregeringen inte heller den här gången har kunnatsamla sig till ett förslag som öppnar den tjänstesektorsom riktar sig till hushållen, trots att vi vet att detkostar väldigt litet, trots att vi vet att man behöverminska den svarta sektorn och att det nu är en situa-tion där fler och fler vänjer sig vid att både köpa ochsälja svart och trots att vi nu har två statsråd på Nä-ringsdepartementet som har uttalat att de önskar ensådan utveckling. Det vore ynkedom om dessa tvåstatsråd icke ens skulle kunna driva igenom dennaenkla och jobbskapandereform och öppna den tjänste-sektor som riktar sig också till hushållen.Det framgick av gårdagens nyhetsrapportering,och det framgår också för övrigt av budgetpropositio-nen, att socialdemokraterna nu tänker sig att ta stridför taken för dagisavgifterna. Man skall strida tillsista blodsdroppen. Det är väl hedervärt. De som nulurades att rösta på Socialdemokraterna av dennaanledning känner sig naturligtvis besvikna. Det kanjag förstå. Men det är litet märkligt att ni inte vill tastrid för de verkligt höga avgifterna, nämligen de somdrabbar de handikappade, de gamla och de långvarigtsjuka som finns i särskilda boenden med avgif-ter som dem in på bara benen. Varför tar niinte den striden, ? Varför kämpar ni inteför att sänka de avgifterna? Ni bryr er om högin-komsttagarnas dagisavgifter, men icke dessa högaoch orättfärdiga avgifter som tas ut av gamla ochlångvarigt sjuka. Den matchen måste ni börja ta.På kort sikt, fru talman, handlar det naturligtvisom ökade statsbidrag till kommunsektorn om vi skallklara av detta. Men om vi skall klara välfärden i stort- också - måste få ett lång-siktigt och positivt stabilt klimat för arbete och före-tagande. Här skiljer sig Socialdemokraternas politikpå ett avgörande sätt från . Stabi-la, positiva och långsiktiga villkor är en nödvändighetom vi skall få framtidstro och livskraft i hela Sverigeoch om vård, skola, omsorg och rättsväsende skall fåstabila resurser också i nästa lågkonjunktur. Detta harännu inte på långt när uppfyllts med dagens förslagfrån Socialdemokraterna, talman! Vi i kommer - - att redovisa vårt alter-nativ för ett tryggare, friare och mänskligare Sverige.(Applåder)Anf. 7 ():Fru talman! är budgetpropositionen fram-lagd. Här finns förslag som berör barnomsorg, skola,utbildning, företagande och pensioner samt om viskall kunna bo kvar i lägenheter och villor eller på vårhemort. Här finns forskning och universitet, uteligga-re och direktörer, jordbrukare och vårdbiträden, ar-betslösa och alla andra. Det som är ekonomi ärverklighet i morgon.Vi står nu inför ett sekelskifte och ett nytt årtu-sende samt den psykologiska tröskel som det innebäratt försöka tänka framåt förbi en sådan barriär.Tyvärr, fru talman, måste jag konstatera att da-gens förslag inte ger hållbara framtidslösningar. Inteheller ges människor en grund att tro på framtidenoch på att vi konstruktivt skall kunna lösa de problemsom ligger framför oss.Centerpartiet är ett modernt icke-socialistisktmittenparti som på väg in i det nya seklet vill skapaett miljömässigt och ekonomiskt hållbart samhällemed utveckling och tillväxt i hela landet. Sverigeskall visa ett starkt ledarskap internationellt och spelaen ledande roll i arbetet för solidaritet, fred och socialutveckling och mot fattigdom och stora mil-jöproblem.Den internationella ekonomin ger oss en sortsotrygghet som vi måste förhålla oss till. I Östeuropaoch råder en ekonomisk och mänsklig kris.Människor kan inte på familjens samlade löner ensskaffa mat eller tak över huvudet utan att dessutom haett eget potatisland; detta för att vara säker på att detöver vintern skall finnas mat på bordet. Den senastetiden har vi upplevt kraftiga fall på börserna och enförsvagning av den svenska kronan.Den stora risken är att marknadens inre rädslasprids ut till den reala ekonomin. Därför krävs detstabilitet genom ett seriöst ekonomiskt ansvarstagan-de, med realistiska utgiftsförslag, rimliga skattesänk-ningar och möjligheter till fler arbetstillfällen.Varje skattekrona som tas till de offentliga utgif-terna är tagen ur någons ficka. Det måste då finnas ettförtroende hos medborgarna för att vi på rätt sättanvänder pengarna till utveckling av samhället.I september i år var 257 000 personer öppet ar-betslösa, vilket betyder av arbetskraften. Det ären lägre siffra än förut men det är fortfarande enorimligt hög siffra. Vi i sätter tillväxtenoch sysselsättningen i fokus. Vi tror, till skillnad frånMiljöpartiet, att det är både möjligt och nödvändigtatt kombinera tillväxt och miljöhänsyn.Centerpartiet vill jämna vägen för nyföretagandeoch utvecklande mot enklare regler och bättre förut-sättningar för små och medelstora företag. Den mo-derna arbetsmarknaden kräver en flexibel och moder-niserad arbetsrätt. Många på dagens arbetsmarknadhar uppgifter som vi för fem eller intekunde drömma om och arbetsvillkor som inte passarin i de avtal och fyrkantiga regelsystem som har vuxitfram under vår industriella period.Stora delar av avfolkas. Statistik överflyttning inom landet visar att hade bara stor-stadsregionerna med och en inflytt-ning som var större än utflyttningen. 1997 var t.ex.Östergötlands län ett utflyttningslän. Vem kunde troatt det skulle gå så? Hela måste leva! Center-partiet har en politik för en offensiv och långsiktigutveckling av hela landet.Fru talman! står fortsatt fast vid entrygg och ansvarsfull ekonomisk politik. Statsskul-den, som är , skall i ökadtakt betalas av. Det ger en grund för en stark ekonomioch möjlighet att skapa flexibilitet och handlingsfri-het genom att stå utanför den ekonomiska monetäraunionen, EMU.Genom en förnyad och långsiktig skattepolitikskall skatterna sänkas på företagande, för dem somhar låga eller medelstora inkomster samt på boendet.Skatteväxling för en bättre miljö med sänkt skatt påarbete och höjd skatt på miljöstörande verksamhet ärett återkommande centerkrav. Vi fortsätter att varapådrivande i fråga om omställningen av energisys-temet och utvecklingen och effektiviseringen av al-ternativa energikällor.Klimatet för näringslivet måste förbättras. Småfö-retagardelegationen har en hel rad förslag åt det hål-let. Varför inte börja realisera dessa?Det finns en rad framtidsbranscher där företag ut-vecklas med en svindlande hastighet. Vad gällersvenska IT-företag, som hade drygt170 000 anställda, har det skett en rejäl ökning sedandess. Vidare kan nämnas musik- och nöjesbranschen,samarbetet mellan företagande och jordbruket där detfinns ordentliga utvecklingsmöjligheter.För några år sedan exporterade vi råvara från sko-gen för till som sedanförädlade och sålde motsvarande produkter för 80miljarder kronor! Vidare har byalagsrörelsen mångaförslag om tillväxt och jobb, både utanför och i stä-der. De förslagen måste tas till vara.Fru talman! Samarbetet i regeringsunderlagetgrundas på fem områden. Inom det första området,ekonomin, tilldelas den kommunala ekonomin resur-ser. Det bygger i själva verket på vårens överens-kommelse mellan och Socialdemokra-terna. Det som läggs till är sammanlagt 2 miljarderkronor . Omräknat i verkligheten innebär detför t.ex. min hemkommun, iÖstergötland, - skolbudge-ten netto innehåller ! Detta är ingen gi-gantisk kommunsatsning - det är en stor besvikelse.Trots tiopunktsplanen saknar regeringen en politikför att utveckla skolan och ge elever tillräckliga kun-skaper. Det behövs mer konkreta åtgärder och enstörre fokusering på kvalitet och kunskaper i skolan.Centerpartiet har varit med om att bygga ut hög-skolan med ca 60 000 nya platser. måste dettaföljas upp med en kvalitetssatsning - resurser tilllärare och forskarutbildning samt en genomgång avjämställdhetsfrågan på högskolan. En studiemedelsre-form som innebär att det tas ett helhetsgrepp måstefram. Forskningens infrastruktur runt om i landetmåste byggas ut.