prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — Då blir ocksåfrågan om social snedrekrytering till högskolan enväldigt viktig fråga i det lärande samhället.Jag vill att högskolestudier skall vara en levandemöjlighet i alla svenska hem. Det är ett oerhört slöserimed mänskliga resurser att så många studiebegåvadeungdomar inte kommer vidare till högre utbild-ning på grund av att de är födda i en social miljö därutbildning inte är det självklara. Det är också orättvistatt utbildningsmöjligheterna inte fördelas efter fallen-het i första hand utan också efter vilken social miljöman kommer ifrån.Under 90-talet ser vi en svag tendens till minskadsnedrekrytering, men i princip kan man säga att detligger ganska hårt fastmurat. Det handlar om mångaolika saker - naturligtvis om kulturella och socialafaktorer - men inte minst handlar det om tillgång tillutbildningsplatser. Vi ökar kraftigt antalet utbild-ningsplatser, och det tror jag ger oss en möjlighet attför första gången på mycket länge få en förändringnär det gäller social snedrekrytering.Kanske har vi en likadan chans som ,när den stora utbildningsexplosionen kom. Väldigtmånga klassresor gjordes i takt med att det gavs möj-ligheter att utbilda sig.I ett lärande samhälle måste män och kvinnordelta på samma villkor. Det har varit en viktig uppgifti utbildningspolitiken under , och detkommer att finnas med i utbildningspolitiken underden här mandatperioden. Det är en rättvisefråga ochen demokratifråga, men det är också en fråga omkvalitet i utbildningen att allas erfarenheter tas tillvara och att jämställdhet är en ledstjärna.Naturligtvis är det också så, när vi ser på hur ettlärande samhälle fungerar, att chansen att åter nå fullsysselsättning är intimt förknippad med möjligheternaför var och en att få utbildning.Regeringen vill bedriva en sammanhållen utbild-ningspolitik - från förskolan via skolan, kunskaps-lyftet och kvalificerad yrkesutbildning vidare tillhögskoleutbildning och forskning. utvecklastill ett kunskapssamhälle, och för att alla skall få platsi det samhället krävs det satsningar både på vuxenut-bildning och på högskoleutbildning - både bra kvali-tet i och en forskning som ligger i deninternationella forskningsfronten.Det är därför det är så allvarligt när Moderaternagör sina nedskärningar i . Det är därfördet smärtar mig oerhört att , med sin tradi-tion, är ivrigare att skära ned på änModeraterna.Kunskapslyftet finns ju därför att alla människorskall ha en plats i kunskapssamhället, få en chans tillden utbildning man missade för att sedanockså komma tillbaka till arbetsmarknaden. Hosmånga av dem som går växer nu idé-erna och förhoppningarna om att kanske t.o.m. ta sigvidare till högskolan. Det är en viktig del i kampenmot den sociala snedrekryteringen att ge en andrachans och att göra det möjligt i praktiken för männi-skor att ta den chansen.Moderaterna vill hindra mer än 20 000 människoratt gå . Man minskar anslagen med merän 2 miljarder. har settkunskapslyftet som någonting lite vid sidan av, somfiffel med statistiken och ingenting värt att ta på all-var.Per har som ny utbildningspolitiskt ansvarigsignalerat en reträtt när det gäller synen på de småoch medelstora högskolorna. Där har Per fåttvika. Det är oerhört tydligt när man läser och lyssnarpå Per . Det är en välkommen reträtt. Det är bra.Som så ofta blir det med lite rosiga kinder, och sedanvill man på något område försöka gå om regeringen.Men det är en viktig reträtt, och det är bra. Då har vinämligen en ganska bred uppslutning i kammarenkring synen på små och medelstora högskolor.Men när det gäller synen på - vux-na människor med bristande utbildningsbakgrundfrån ungdomen och deras chanser och möjligheter -finns det ingen antydan till förändring. Moderaternastår fast: De skall inte få chansen.Vi har genomfört ett mycket stortsaneringsprogram. Ändå har utbildningspolitikenvarit i första rummet. Det har skett en mycket snabbutbyggnad av högskolan över hela landet som hargjort att människor har fått möjligheter som inte an-nars hade funnits där. Det har gått att prioritera mitt isaneringsarbetet. Det visar att regeringen och social-demokratin sätter utbildning och utbildningspolitikväldigt högt.I den budget som vi nu diskuterar ökarantalet högskoleplatser med 16 000. Fram till år 2000har högskolan tillförts 68 000 platser. finns detmöjlighet för större andelar av ungdomskullarna attkomma in på högskolan. är det omkring entredjedel. Att nå tror jag är en fullt realistiskmålsättning. Det vore ett oerhört viktigt steg för oss ikampen för att bygga ett lärande samhälle.Utbyggnaden är väldigt inriktad mot områden därvi vet att vi har stora behov. Mer än hälften av plat-serna gäller naturvetenskap och teknik. uppgårde som sitter och lär sig IT på olika sätt i högskolantill 40 000-50 000 studenter.Vi bygger ut högskolan över hela landet. Det göratt kampen mot social snedrekrytering får nya red-skap. Vi ser också att det börjar fungera. Det är lättareatt ta sig till högskolan om den finns nära ens egenmiljö. Man kanske känner någon som går där. Det ärinte så ovanligt och konstigt. Detta kan vara svårt attförstå för vissa partier, men jag tror att det är väsent-ligt. Vi gör det också därför att det finns en växtkraftkring högskolorna som gör att delar av somtidigare har haft mycket stora problem får ett hoppom att kunna växa och utvecklas vidare.Som ett led i förstärkningen av svensk forskningbeslutade regeringen att tre nya universitetskulle bildas : , och Öre-bro. med det beslutet sades mycket tydligtatt kommer förslagen om tillväxt när detgäller resurser till dessa nya universitet. Det är allde-les självklart att det inte är slutpunkten på en utveck-ling att få universitetsstämpel. Det är en stämpel somgaranterar att de har kommit en bra bit på vägen, mende behöver ökade resurser för att bli högkvalitativaoch internationellt högtstående universitet. Den poli-tiken fullföljer vi. Jag tror att det är bra för debattende kommande fyra åren att inte försöka inbilla sig attregeringen på något sätt har backat eller förändrat sinposition. Resurserna och förslagen om resurser kom-mer våren 1999.Det här är ett beting som kommer att vara flera årframöver. Det innebär att vi tar på oss att de här treskall bli högkvalitativa universitet. Det innebär ocksåatt många andra universitetsaspiranter får vänta litegrann. tar vi på oss detta, och det är ett stort ochviktigt beting.Moderaterna har här börjat förändra sig. Bygde-högskolorna hör man inte talas om längre, utan nulyfter man fram det här som viktiga exempel. Dettycker jag att vi skall välkomna. Det är bra.Internationaliseringen är ohyggligt viktig för kva-liteten när det gäller högskola och forskning. Härfinns förstås en lång tradition av internationellt arbe-te. När forskningen är bra bedrivs den internationellt.Jag vill att vi skall vara väldigt aktiva och pådrivandei det internationella forskningssamarbetet. Sverigekommer inte att lämna . är en viktig delav vårt internationella åtagande. Men det är klart attöppenheten måste gälla mycket mer än detta. Interna-tionaliseringen är ett bra sätt att bygga kvalitet.Kvalitet i högskolan är centralt, och Högskolever-ket har en viktig roll i att stimulera kvalitetsarbetet.Det gör man inte framför allt genom att inrätta ettoberoende institut som sätter en stämpel efter någonutvärdering, utan det gör man genom att se till att vihar ett väl genomgånget kvalitetsarbete som publice-ras, diskuteras och driver på högskolornas eget arbe-te.Många har tagit upp studiemedelsfrågan och frå-gar sig vad som kommer att ske på studiemedelsom-rådet. Vi har ett studiemedelssystem som jaginte tycker är särskilt bra anpassat till de krav vi harframöver. Det är mycket generöst, men det är gene-röst i fel ände. Stora studieskulder skrivs av 2020,2030 och åren framöver.Men låt mig också säga - som jag sägeratt en reform av studiemedelssystemet är angelägenoch att regeringen arbetar med en sådan - att de för-slag som jag har hört här undrar jag om ni harförankrat i era riksdagsgrupper. En höjning av bidra-get i studiemedlet till kostar 4,7 miljarder kro-nor. Hur planerar , kd och attfinansiera en sådan reform? Dessutom skall ju fribe-loppet slopas, och med den högre bidragsandelenkostar det till. Hur skall det fi-nansieras? Dessutom vill och kd att ettbarntillägg skall införas. Det kostar 810 miljonerkronor till. Vad håller ni på med?Det finns stora och starka skäl att göra en studie-medelsreform, men vi måste på något sätt ta in det iden samlade politiken och få ihop en prioritering avvilka reformer som är viktigast. Då kan man inte baralägga på önskvärda förändringar. Det kan vi alla göra.Men när vi sitter med budgeten - det vet ju Center-partiet, som har många års erfarenhet av det - måstevi få ihop en realism i förslagen. Jag hoppas att detblir lite rörelse mot mer realism från dem som harpreciserat hur de vill att ett studiemedelssystem skallse ut. Ta gärna också kontakt med övriga i era parti-grupper och resonera om vilket utrymme ni har!Till sist vill jag säga några ord om forskningspo-litiken. Det är en fråga som kommer att färga man-datperioden på många olika sätt. Forskning 2000 komnyss med sitt betänkande, ett betänkande som jagtycker i sina grunddrag har väldigt mycket klokhetoch politiska möjligheter i sig.Jag delar uppfattningen hos Forskning 2000 omatt lyfta fram grundforskningen som någonting väl-digt viktigt för forskningspolitiken. Det är ofta fres-tande att söka sig till det mest nyttiga för stunden,lägga pengarna där och tro att det ger oss tillväxt ochförändring. Men det är ofta i det fria sökandet somdet nyttiga kommer. Det kan komma oväntat, men detär det som vi sedan har användning av. Naturligtvisskall all verksamhet i högskolan och vid universitetenvara nyttig. Den är ju finansierad av skattebetalare,och det har vi rätt att kräva allihop. Men nyttighetskall inte begränsas till att en produkt kommer ut iandra änden eller så. Nyttigheten liggerockså i det fria sökandet efter kunskap. Den kan ock-så ligga i att bidra till att vi förstår oss själva bättre,vår kultur och vår historia. Nyttigt skall det vara, meninte i form av att allt skall vara tillämpat. Där menarjag att utredningen gör viktiga distinktioner.Vi lägger stora resurser på forskningspolitiken.Det finns anledning att diskutera hur vi lägger dem,och vi kommer att återkomma till medförslag i den delen.Låt mig också passa på att säga att jag ser forsk-ningsstiftelserna som en viktig del av den samladesvenska forskningspolitiken. Där skall vi ha en braoch öppen dialog. Det är klart att ett litet land, somändå satsar stora men begränsade resurser på forsk-ningen, måste ha en koncentration och en diskussionkring vad som är väsentligast för att inte splittra re-surserna alltför mycket. Den dialogen pågår. Det trorjag kommer att kunna leda till att vi ytterligare kanförstärka forskningen i Sverige.Utbildningspolitiken är central för att bygga ettland som växer ekonomiskt och där medborgarnaväxer mänskligt. Jag ser fram emot att jobba med defrågorna tillsammans med er och hoppas på en bradebatt framöver.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Jag tyckte att det var väl magstarkt avutbildningsministern att tro att våra förslag inte ärgenomtänkta och förankrade i våra partigrupper.Själv är jag ny här i men vet att ett av deviktigaste sätten man arbetar på är att se till att förslagblir förankrade i partigruppen.I mitt inledningsanförande, fru talman, hade jagsex frågor till utbildningsministern. Jag har inte fåttsvar på någon av dem. Det är en annan del som jagnaturligtvis är besviken över. Jag hoppas att jag vidnågot tillfälle skall få svar.Utbildningsministern talar om snedrekrytering,vilket också socialdemokraternas övriga representan-ter har gjort. Likväl har ni aldrig tagit upp snedrekry-teringen när det gäller särvux, inte i en enda diskus-sion, vare sig tidigare eller . Vi har alltså en helgrupp vuxna som inte kommer i åtnjutande av någonsom helst utbildning, vare sig högskola eller vuxenut-bildning. Det tycker jag att man skall ta upp.Funktionshindrade kan inte leva och bo på hög-skoleorter i stort sett någonstans mer än på högskolani , beroende på att det faktiskt är där man harbostäder anpassade till funktionshindrade. Den dis-kussionen är också intressant att föra.Utbildningsministern inbjöd till en livfull ochkonstruktiv debatt framöver. Jag vill därför på densista punkten som jag tänker beröra i min replik häv-da att regeringen har valt att utvecklabredden av högskoleutbildningen i stället för djupet,med spetsutbildningar och kvalitativ utveckling somföljd. Vi har valt en annan balans från vårt håll. Dendiskussionen tror jag skall få fortgå för att vi skallkunna sätta ned foten om hur vi vill att samhälletskall utvecklas.Anf. 52 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag för gärna en diskusson medYvonne kring särvux och handikappadesmöjligheter att delta i högre utbildning. Jag kännerinte att det skulle vara ett område som på något sättskulle ligga under andra viktiga utbildningspolitiskamål. Vi visar i budgetpropositionen att vi är bereddaatt tillsätta extra resurser, men också att vi vill se tillatt få en översyn av hur det i praktiken ser ut i dagoch vilka behov som finns.Yvonne säger att vi satsar på bredden istället för djupet. Men det är inte riktigt det som skerpå våra högskolor. De ungdomar som finns där stude-rar längre än man gjorde tidigare. Magisterexa-men har blommat ut som någonting som väldigtmånga känner är en grundexamen. Det innebär att vihar fördjupat högskoleutbildningen ganska rejält. Enav förklaringarna till att vi ännu inte har sett denkraftiga ökning som vi har i porten när det gällerandelen ungdomar som kan komma in på högskolanär att vi också har fått en fördjupning bland dem somredan finns där. Jag tycker att det är mycket väsent-ligt.Sverige skall ligga internationellt väl framme närdet gäller att erbjuda högskolestudier som verkligengår på djupet. En bra högskoleutbildning innebär har fått möjlighet att gå djupt in i ett ämne ochfått en grundläggande duvning i vetenskaplig teorioch kompetens i det ämnet. Det ger också självförtro-ende och möjligheter att söka sig kunskap på andraområden.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Jag uppskatter den sista delen av in-lägget. Jag talar inte om längden på högskoleutbild-ningen, utan jag talar om att det i samhället i dagfaktiskt finns en brist på spetsutbildad arbetskraft. Jagtycker att det är där som vi måste se efter hur vi kantillgodose de behov som finns. I det avseendet tror jagatt man kan göra mer också när det gäller forskningenpå olika områden.Anledningen till att jag så ivrigt arbetar med dettaär ju att jag från ministern skulle vilja få ett löfte omatt det blir samma rättigheter för dem som inte har demöjligheter som de flesta av oss medborgare har tillutbildning. Även de kan ju höja sin utbildnings- ochkunnandenivå. Det är deras rättighet som jag kämparför och vill ha ett löfte om.Anf. 54 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar upp-fattning om att just spetsutbildad arbetskraft är myck-et viktig för när det gäller våra möjligheter attväxa ekonomiskt. Vi har framför oss en mycket kraf-tig ökning av t.ex. antalet civilingenjörer. Ett landsom , med våra stora företag på området ochen växande sektor med små och medelstora företag,är i mycket stort behov av välutbildade civilingenjö-rer.Tittar vi närmare på forskarutbildningen ser vi attden också framför sig kommer att ha en expansion.Det innebär att vi dels kommer att kunna fylla mångaav de behov som finns i högskolan och på universi-teten när det gäller lärarkompetens, dels få alltflermed doktorskompetens ute i näringslivet. Jag tror attdet är mycket viktigt.Det handlar väldigt ofta för företag om att ocksåförstå vad som händer på forskningsfronten för attsjälva kunna utveckla produkter som ligger välframme i tiden. Då behöver man mycket kompetentpersonal. Det visar flera av de framgångsrika svenskaföretagen. Genom att ha väldigt många disputeradeinom sin verksamhet ligger de mycket väl frammeinternationellt när det gäller utveckling av produkter.Forskarutbildningsreformen är viktig också av detskälet. Vi behöver en forskarutbildning som ser till attmänniskor har en chans att göra klartsina forskarstudier, ta sin examen och sedan gå vidarei yrkesverksamhet i högskolan, ute i näringslivet elleri samhället i övrigt. En bra reform. Den kommer attbidra till att vi får en ökad andel forskarutbildadeframöver.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! kommer ta upp i sitt inlägg.I fråga om studiestödet besannades tyvärr att ut-bildningsministern kanske inte hörde på hela mittinlägg. Där bemötte jag just kritik avFolkpartiet för att vi inte gick längre i att beskrivaförändringen av studiestödet, utan stannade vid envision. Vi har inte finansiering i vår alternativbudgetför detta. Vi har prioriterat funktionshindrade, äldre-omsorg och lite annat.Till frågan om kvalitetssäkringen. Utbildningsmi-nistern tar upp peer review som en garanti för kvali-tetssäkring. Vi har i den utredning som jag just nuleder om forskningsetik uppdraget att titta närmare påpeer review. Det finns en del problem i ett litet landsom vårt. Antalet experter som värderar andra exper-ter är inte så stort. Jag hoppas att vi kommer att fåfram en del lösningar för den delen av kvalitetssäk-ringen . Men kvalitetssäkringen innehållermycket mer än så.Jag ställde också en fråga om FRN och möjlighe-ten att FRN får i uppdrag att se närmare på hindrandestrukturer i forskarsystemet. Jag tror att det är fors-karkompetens som behövs för att gå närmare in påden problematiken.Till sist tolkar jag utbildningsministerns beskriv-ning av vikten av utbildning över landet som att positivt på att lösa resursproblemet för medicinar-utbildningen uppe i . Den är vital för att vi skallha en bra utbildning och forskning där och för rekry-teringen av läkare i den delen av landet.Anf. 56 Utbildningsminister ():Fru talman! som föreslår måste jag spontant säga låter intressant.Men med tanke på att vi har Forskning 2000 och engenomarbetad diskussion om forskningspolitikensstruktur, finansiering och hur vi väcker olika intres-santa forskningsprojekt, tror jag att det är bäst att jagavstår från att direkt säga om vi skall genomföranågot sådant eller inte. Låt mig ta med det som enintressant idé.Barbro säger att har envision om studiemedelssystemet. Vi har inte finansie-ring, säger . Det hedrar BarbroWesterholm. Så är det ju med nästan alla som sitterhär och starkt förespråkar en snabb reform. Det finnsbrister i finansieringen.Vi måste ta en ordentlig diskussion om vilka am-bitioner man kan ha i en reform av studiemedelssys-temet. Jag har antytt att det ni har föreslagit kostarohyggliga summor. Det ligger i den övre delen av vadvi kan bära. Det är en angelägen reform. Det finnsmånga andra angelägna reformer som skall diskuterasinför vårpropositionen. Låt oss ta den diskussionen,och ta den ni också i era partigrupper. Så får vi taytterligare en debatt om studiemedelssystemet fram-över.I fråga om kvalitetssäkringen är en modell inteden rätta. review har sina starka sidor, men ock-så sina nackdelar. Jag tror mycket på den väg har sökt sig till, nämligen att uppmuntraförändringsarbetet inom högskolorna. Det är en in-tressant och viktig väg. Sedan finns också mycketannat som sker, t.ex. internationellt deltagande i ut-värdering av utbildningar, forskning. Forskningenssjälva väsende är att den skall utvärderas internatio-nellt. har sina egna projekt när det gäller kva-litetssäkring.Det är bra att det finns flera aktörer som är bered-da att titta på, studera och analysera kvaliteten på vårahögskolor. inställning är klokt ochlångsiktigt, dvs. att jobba på ett sådant sätt att hög-skolorna förändrar sig själva och återkommer medbeskrivningar av vad man gör för att stärka kvalitet-sarbetet.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Den självkritiska granskningen är ba-sen. Den behöver stöd av ytterligare insatser.I Forskning 2000 föreslås att det vi kallargenusforskning skall ligga kvar i det som skall bliforskningsrådens samarbetsnämnd. Det är viktigt.Dagens resurser räcker på intet vis till för att stimule-ra all den forskning som det nu kommer in ansök-ningar om. Det är av de projekt somsöker anslag som kan få anslag. Vi räknar med attungefär hälften av dem som söker pengar gör det tillprojekt av så hög kvalitet att om det fanns resurserskulle vi satsa på dem. skulle det varaviktigt att göra en konsekvensanalys av vad vi förlo-rar när vi säger nej till en rad bra projekt. Samhälls-ekonomiskt är det sämre än att försöka få fram slan-tarna till idéerna. Många av projekten tar upp studierkring hindren för att det skall bli full jämställdhetmellan kvinnor och män inom olika sektorer i vårtsamhälle.Anf. 58 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen i mycket avdet har sagt. Föregående rege-ringen har arbetat mycket och den nuvarande rege-ringen kommer att arbeta mycket med jämställdhets-frågorna över hela linjen.Utbildningspolitiken är väl känd, dvs. satsningarpå genusforskning, satsningar på att rekrytera profes-sorer, rekryteringsmål för universitet och högskolor.Allt detta är väl kända åtgärder och som jag kommeratt hänvisa till när jag arbetar med frågorna. Det finnsnaturligtvis anledning att diskutera andra åtgärder.Barbro och jag har stora möjligheter attkomma överens på den punkten.Anf. 59 PER () replik:Fru talman! kommer senare att prataom . Jag kan konstatera att gårdagensoch dagens problem tycks vara att vi har ganska storaavhopp på grund av uteblivna studiemedel. Någon-ting tycks vara fel där.Annars måste jag denna första gång tolka sakerpositivt. Vi ser en minister som kommer hit med enmager budget men med tre glada besked i sitt tal - tregoda steg åt höger.Det första glada beskedet är att det ser ut att blimer pengar till grundforskning och att det skall varamindre krav på att politikerna kan märka upp vadsom är samhällsnytta och inte samhällsnytta. Vi moderater har avsatt en och en halv miljardkronor för detta , men fortfarande finnsdet besparingar hos regeringen.Det andra glada beskedet är att det blir mer pengartill de nya universiteten. Vore det inte fiffigt om dettakunde gå hand i hand? måste de låna pengar ellerta av andra pengar för att köpa nya skyltar och bytabrevpapper. Är det inte rimligt att man somman utnämner ett nytt universitet också ger nya friskaresurser?Det tredje glada beskedet jag tyckte mig höraskulle vara mer pengar till internationell forskning.Men i budgeten ser vi besparingar.Jag hoppas att det är så. finns det tvåstora minustecken. Det första är att det låter fortfa-rande som att socialisering av forskningsstiftelsernaär någonting positivt. Det är det verkligen inte. Detandra är att det är knäpptyst om vilken dag, månadeller halvår som den nya studiemedelspropositionenkommer. Vi vet bara att den kommer. Vilken veckaeller månad handlar det om?Anf. 60 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag känner Per . Jagvet att han ibland kan bli lite skamlös i debatten.Han distanserar sig kraftigt från den politik somde har bedrivit . Hanlyckas skaka av sig historien så att det märks inte ettdugg att ni har stått för en politik som har varit myck-et inriktad på de stora universiteten och talat nedlå-tande om satsningarna ute i landet. skall ni ställaer på barrikaden och hävda att ni är det parti somdriver satsningar ute i landet. Det är inte särskilt tro-värdigt, Per Bill.Vi har förstärkt resursernaför de högskolor som blir universitet den 1 januari.Vi var mycket tydliga i samband med beslutet. Re-sursförstärkningar kommer också att aviseras i sam-band med vårpropositionen 1999. Det fullföljer vi.Försök inte dölja er reträtt från den Unckelska utbild-ningspolitiken genom att göra en attack mot oss.Per säger att någon annan får ta hand omvuxenutbildningen. Det går inte att se högskoleut-bildningen på det sättet, dvs. att någon annan får tahand om andra frågor. Satsningen på vuxenutbild-ningen är ett sätt att se till att människor får möjlighetatt gå vidare till högskolan. Det har ni varit emotunder hela mandatperioden.