prot · GL0956 · 1998-01-27 00:00:00 — Av dessa antogs 47 000 studenter.Högskoleutbildningen är öppen för alla oavsett ål-der eller tidigare bakgrund förutsatt att den sökandeuppfyller behörighetskraven enligt högskoleförord-ningen. En grundläggande förutsättning är att densvenska högskolan är och skall förbli avgiftsfri, vilketsjälvfallet är en stor fördel för studenterna. Sverigehar vidare ett generöst studiestödssystem. Det syste-met gör det möjligt att satsa på en utbildning även omden inte garanterat leder till ett jobb med en hög in-komst.Studenternas engagemang och inflytande över denegna utbildningen och över högskolan är viktig. Iriksdagens beslut i anledning av regeringens proposi-tion om högskolans ledning (prop. 1996/97:141)ökades antalet studentrepresentanter i högskolestyrel-serna från två till tre, och det ser jag som positivt. Detär vidare angeläget att studenternas inflytande även påandra nivåer i högskolan stärks. Det gäller såväl stu-denternas inflytande i beslutande och beredande or-gan som de enskilda studenternas inflytande i övrigtnär det gäller undervisningens uppläggning och ge-nomförande. Särskilt viktigt är att studenterna engage-rar sig i kvalitetsarbetet på alla nivåer inom högsko-lan. Jag har därför tillsatt en arbets-grupp med uppgift att ge förslag om hur studenternasinflytande i högskolan skall stärkas. Arbetsgruppenskall redovisa sitt uppdrag , och detskall sedan sändas ut på bred remiss.En effektiv studentvård är av stor betydelse förframgång i studierna. Det är högskolorna som numerahar ansvaret för studenthälsovården. För att det inteskall råda något tvivel om ansvarsförhållandena harregeringen skrivit in detta i högskoleförordningen.Det är viktigt att högskolorna avsätter resurser förstudenthälsovården i tillräcklig omfattning.Bra boende och en god studiesocial miljö är vikti-ga förutsättningar för framgångsrika studier. Det ärkommunernas ansvar att se till att det finns tillgångtill bra bostäder för dem som flyttar till studieorten.Med anledning av den snabba utbyggnaden av demindre och medelstora högskolorna anvisade riksda-gen 1997, på regeringens förslag, medel för ett tillfäl-ligt investeringsbidrag för byggande av studentbostä-der. Investeringsstöd om totalt 300 miljoner skallkunna utgå under perioden 1997-1999.Den särskilda utredare som regeringen tillkalladesommaren 1997 med uppgift att se över arbetsskade-försäkringen har till uppgift att även se över arbets-skadeskyddet för studenter. Uppdraget skall varaavslutat , alltså om bara någradagar.Rapporten från studentkårerna tar upp förhållan-den i det sociala skyddsnätet, såsom tandvård, ersätt-ning för medicin och läkarvård, där studenternassituation inte skiljer sig på något sätt från övrigamedborgares. Det är heller inte rimligt att just förstudenter skapa särskilda regler.Jag kan slutligen nämna att justunder slutför en rapport om studenterna,deras bakgrund, val av utbildning, studier och socialaförhållanden . I rapportenkommer det även att göras vissa internationella jämfö-relser.Sammanfattningsvis finns det alltså ingen grundför farhågor att ungdomar avstårfrån eller avbryter sina högskolestudier på grund avatt den sociala tryggheten upplevs som osäker.Anf. 10 ():Fru talman! Tack för svaret, utbildningsministern.Jag skall börja med ministerns sista ord om att det varförvånansvärt att jag ställde de här frågorna och gjor-de dessa påståenden. Det är självfallet inte mina per-sonliga farhågor som jag givit uttryck för i interpella-tionen, utan det är många samtal med studenter ochandra, liksom rapporten som jag debatterat vid fleratillfällen, som ligger bakom. Något som är intressantoch som oroar mig litet är att studenterna har en såannorlunda verklighetsuppfattning om i vilken miljöde studerar jämfört med den bild som utbildningsmi-nistern målar upp. På många punkter håller jag meddem om att studiemiljön inte är bra och att vi måstegöra någonting åt den. Den är som sagt avgörande förvår kompetens och framtid.Vem kan koncentrera sig på en tenta om man inte inovember har fått reda på om man har fått någrapengar från CSN, eftersom de inte haft tid att svara. Istället har man tvingats leva på lånade pengar fråndag till dag. Och vem vågar skaffa sig barn när manskall börja sina doktorsstudier och vet att man barahar tid att skaffa ett barn?Jag har naturligtvis också personliga erfarenheter.Min man och jag har tillsammans sju barn, och densista har just nu tagit examen. De har studerat påhögskolor runt om i och världen. Vi har endel personliga erfarenheter av just det som jag tyckerär det genomgående temat i rapporten, nämligen utan-förskapet. Studenterna vill inte, som ministern sadehär, ha särskilda regler. De vill finnas med i samhälletprecis som alla andra medborgare och stå med i delagar och regler som gäller. I arbetsmiljölagen lik-ställs faktiskt studenter med arbetstagare. Däremothar de ingen lagstadgad rätt att delta i skyddskommit-téers arbete. På detta sätt skulle jag kunna gå igenomen lång tabell över situationer där studenter inte finnsmed, men det skall jag inte göra. Jag tycker kanske attutbildningsminister tar litet lätt på dessa frågor.Visst har högskolan vuxit dramatiskt. Det åter-kommer jag till om . vet säkert omatt det inträffat ett trendbrott, så att antaletnyintagna studenter minskar. Bland dem som minskari antal är , medan de som ökar sin andelär . Det är nya siffror från Högskoleverket.På anser man att det är det nya sys-temet med kvotgrupper som har gjort att de unga intekommer in. Det är en fråga som skulle vara värd enegen interpellation, men det får bli vid ett senaretillfälle.Men antalet studenter har ökat under de senasteåren, och det är ju bra. Men det räcker inte bara medkvantitet, utan det behövs också kvalitet. Därför är detviktigt att studenterna kan tas emot på ett bra sätt. Påmånga högskolor säger man att man inte har planeratför dessa studenter. Även ger vidhanden att många studenter faktiskt drar sig tillbakadärför att de ser att det inte finns plats för dem. Detkan handla om enkla saker som att det inte finns någraplatser på bibliotek. Det finns över huvud taget inteutrymme för dem. Jag tror att kvaliteten är oerhörtviktig. En utökning måste följas av insatser på uni-versiteten så att studenterna känner att de är välkom-na.Anf. 11 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är klart att studenttiden är såvälen krävande som på sitt sätt osäker och stimulerandetid. Det tror jag att alla som studerat kan vittna om.Väldigt få studenter känner nog igen sig i beskriv-ningen av allt som otroligt hemskt och osäkert. Mendet finns inslag av litet av varje. Man kan vara osäkerpå vad man skall studera och på vad man skall bli.Det finns många osäkerheter livet när man är mellan20 och , men det är också utmanande.Från statsmakternas sida kan vi göra vissa saker.Vi kan se till att bygga ut högskolan. Det finns flerstudenter än någonsin, och vi ser hur antalet ökar. Detkommer också att öka mycket kraftigt under de när-maste åren beroende på att utbyggnaden nu tar fullfart. Så många som möjligt av de som är behöriga ochverkligen önskar utbildning kan få utbildning. Det gäller utbildning i hela landet och intebara i storstadsområdena och vid de gamla universite-ten.En annan sak vi kan göra är att se till att vi har ettbra studiesocialt system, och det har vi. Det kan blibättre på vissa punkter, och det skall vi så småningomlägga fram förslag om.Man skall också se till att högskolorna välkomnarstudenterna. Jag har i flera olika omgångar rest runttill alla landets högskolor, och mitt intryck är att hög-skolorna gör mycket stora insatser för att de nya stu-denterna skall känna sig hemma, få den introduktionde behöver och få svar på sina frågor. Även student-kårerna hjälper ju till med detta, och det är meningenatt studenterna skall ha en viss självförvaltning pådetta område.Jag tror inte alls att det är en massa personer sominte känner sig välkomna. Tvärtom görs stora insatserpå det här området. Också studenterna själva gör storainsatser. Med tanke på hur studenterna sliter ochsläpar med sina studier och verkligen jobbar på anserjag att det är förvånande att de får höra att de inte görsitt bästa. Det tror jag inte stämmer alls. Jag trortvärtom att de allra flesta studenter verkligen an-stränger sig hårt för att klara sina studier och göra sittbästa.Det finns alltid frågor som kan dyka upp, ochmånga av dem exemplifieras i utredningen. Många ärföremål för utredning, bl.a. just arbetsskadeskyddet.Som jag sade kommer rapporten . Det finnssäkert insatser att göra för att förbättra studiemiljön,men i det stora hela - och framför allt i ett internatio-nellt perspektiv - har vi en mycket god studiemiljöför de svenska studenterna och ett omfattande trygg-hetssystem också på det här området. Det är ett ut-tryck för hur vi ser på den högre utbildningen som enoffentlig uppgift, där det offentliga tar ansvar förfinansieringen av studierna.Jag kan inte låta bli att ställa en fråga till BirgittaWistrand, eftersom vi nu talar om den trygghet somstudenterna har . På vilket sätt skullestudenternas trygghet och känsla av att vara välkomnapå universiteten förbättras av att man inför ter-minsavgifter eller annat avgiftssystem, vilket tydligenmoderaterna är inne på? Jag har väldigt svårt att för-stå hur det skulle kunna bidra till att stärka kompeten-sen, rekrytera fler till den högre utbildningen ochstärka tryggheten. Tvärtom skulle det verka i motsattriktning.Det gäller för övrigt också en del andra förslagsom i partimotioner lagt fram och sominnebär just en försämrad trygghet för studenterna.Men om vi nu är överens om att trygghet är en viktigsak kan vi kanske lägga de förslagen åt sidan ochinrikta oss på den fortsatta utbyggnaden, på förstärk-ning av det studiesociala systemet och på att se överoch rätta till de förhållanden som med fog kan behö-vas korrigeras, t.ex. i arbetsskadeförsäkringen.Anf. 12 ():Fru talman! För det första: Hörde jag rätt? Jag sa-de aldrig att studenterna inte gör sitt bästa. Det trorjag verkligen att de gör, och jag vill att de skall kunnagöra ännu bättre. Det är därför vi diskuterar de härfrågorna.Ett skäl till att studenterna är mer oroade ände kanske var när vi två gick på högskolan är attframtiden inte är lika ljus och möjligheterna att fåjobb inte lika bra. Det är mycket svårare att se lång-siktigt. Därför borde vi som sitter här i ochregeringen se till att man så bra som möjligt kan seframåt och att det åtminstone finns långsiktiga spel-regler. I mitt parti, , har vi visat att vi villgöra om hela studiefinansieringen så att det blir ettsäkert system som studenterna kan lita på.Jag skulle vilja föreslå en sak nu när vi talar omstudenternas möjligheter, säkerhet och trygghet. Detgäller också deras möjligheter att vara en del av sam-hället, och inte bara av universiteten. tvingasstudenter att ta emot socialhjälp omde inte kan få jobb. Jag undrar varför man inte i stället- nu när arbetslösheten är som den är - kan låta detmisstag som det är att man inte lyckats minska arbets-lösheten leda till att man inför treterminssystem iSverige. I stället för att studenterna som skall be-höva gå och ta emot socialhjälp och inte kunna stude-ra skulle de kunna bli snabbare klaramed sin examen och slippa ta emot socialhjälp. På detsättet skulle alla tjäna på något som inte är bra i dag.Jag tycker som sagt inte att vi behöver tala omstudiemedelssystemet här . Vi är på det klaramed var vi står.Jag vill också lyfta fram en annan viktig fråga,nämligen hela bostadssituationen. Det sägs här nu attdet skall bli ett särskilt investeringsbidrag. Men ocksåhär handlar det ju om planering, och att det t.ex. iStockholm finns 70 000 studenter och 6 000studentbostäder. Det är likadant över hela landet. Dehär 300 miljonerna - hur många bostäder skall detbli?Jag vill fråga en gång till om studenternas roll isamhället. Visst är studenterna en del också av sam-hället? Inte skall väl osäkerheten vara större just där-för att man är student? Skall det inte vara så att mankänner sig uppskattad som student just därför att manhar de här svårigheterna? Vi skall uppmuntra ungamänniskor att studera.Men vi har också fått en helt ny grupp, dvs. desom är och som blir alltfler. De är en heltannan grupp, med en helt annan typ av liv. Då kom-mer frågor upp som t.ex. föräldraförsäkring och studi-ernas organisation. Jag tror - och det kan vi hoppasav den aviserade utredningen - att den stelbenta or-ganisationen av studierna måste försvinna så att manantingen kan studera oerhört snabbt om man vill elleri den takt som man själv väljer. Det går inte i dag.Därför tror jag att hela sättet att se på studenter måsteförändras. Vi har ungdomsstudenter och vi har äldrestudenter. De har helt olika framtidsuppfattning ochhelt olika perspektiv. Därför är det viktigt att se dehär två grupperna sida vid sida.Till sist vill jag ta upp försäkringsfrågorna. Kom-mer arbetsskadeförsäkringen att lyfta fram de totalaförsäkringsfrågorna för studenterna? Många studentertror att de är försäkrade, men de är inte det. De kom-mer från skolan och tror att precis som man var för-säkrad där är man det också på högskolan. Kommerde här försäkringsfrågorna att tas upp?Anf. 13 Utbildningsminister ():Fru talman! Dåfår vi se vad den har för förslag och synpunkter.Beträffande studenternas försäkringsskydd är detvisst inte dåligt. Det ingår till stora delar i det allmän-na försäkringsskyddet. Eftersom studenterna numeraär skrivna på den ort där de studerar omfattas de ock-så automatiskt av de kommunala olika sociala offent-liga åtgärderna. Det är klart att också studenterna kanbehöva vägledning här. Det är också en sak för stu-dentkårerna att hjälpa till med detta och tala om vadsom gäller. Vi får se på detta.Jag håller fullständigt med om att det är en viktiguppgift för oss att uppmuntra alla, både yngre ochäldre, att studera. Det är det vi gör! Det är därför såmånga nu söker sig till högskolan, och det är ocksådärför som vi bygger ut högskolan.Om framtiden är mindre ljus nu än när vi studera-de - för min del är det nu åtskilliga år sedan - kanman förvisso alltid diskutera. Det beror nog litetgrand på perspektivet. Men under alla omständigheterär det så att den som satsar på en högre utbildning fåren större möjlighet i livet. Det handlar inte bara omekonomiska utbud, utan också om mycket annat somgör att man på många sätt står bättre i livet. Dettror jag att de allra flesta studerande vet. Mitt intryckfrån många samtal med studenter runt om i landet,från alla möjliga olika åsiktskvarter osv. är att ung-domar ofta ser ganska ljust . Det är intealls den här deppiga dysterkviststämningen som mankan ta del av om man läser framför allt Stock-holmstidningar eller möjligen ser på TV.Det är i stället en entusiastisk inställning till möjlighe-terna . Man ser också att utbildningen germöjligheter, och att nya utbildningar växer fram.Jag är alltså inte särskilt pessimistisk på denpunkten, och jag tror inte att ungdomarna är det hel-ler. Sedan kan det förstås vara kinkigt, de kan klaga -och ibland med rätta - på vissa saker som behöverrättas till. Det är självklart, och det är studenternasoch studentkårernas uppgift att göra detta.Det är också viktigt att man ser till de äldres möj-ligheter. Det har varit en tradition i svensk utbild-ningspolitik, inte minst den som jag representerar, skall öka möjligheterna för de äldre att studera.Detta sker nu också - genom natur-ligtvis, men också på högskolan. Det är viktig att mandär också ger möjligheter till större flexibilitet. Möj-ligheter finns - det är inte så att all högre utbildningär skuren i ett stycke och att alla måste följa den på ettvisst sätt. Om vi tar som ettnärliggande exempel är det en mycket stor andel avden totala studerandepopulationen som just är del-tidsstuderande och kombinerar förvärvsarbete medstudier på universitet.Distansutbildning är en av framtidens möjligheter.Där finns också det som den moderna tekniken ger.Just för att främja detta tillsatte regeringen och jag,som en av mina första åtgärder, . Det görs alltså mycket, och det tror jag attde flesta märker. Det märks inte minst på de nya hög-skolorna som tar steg framåt.Hur det än är går det inte att komma runt att detfinns vissa fundamentala frågor här som är avgörandeoch som beslutar om. Dit hör studiefinansi-eringen. Det är bara att konstatera att det förslag somModeraterna har lagt fram och dragit upp principernaför här i innebär mindre trygghet för stu-denterna, bl.a. genom att man tar bort den subventionsom ligger i studielånet. På den punk-ten är det så. Det är alldeles uppenbart för mig, ochför de allra flesta tror jag, att om man inför ett systemdär studenterna dessutom skall betala avgifter för denhögre utbildningen i strid med gammal svensk tradi-tion kommer studenternas trygghet att försämras av-sevärt. Det kommer vi aldrig att godta.Anf. 14 ():Fru talman! Vi har som sagt rätt olika verklighets-uppfattning, utbildningsministern och jag.Jag vill lyfta fram kvalitetsfrågorna. Det räckerinte bara med att det nu kommer in ett väldigt stortantal studenter som vi inte kan ta hand om. Jag är intepessimist - jag blir oftast beskylld för att vara alldelesför positiv. Det är alltså inte alls så att inte jag tror kan göra någonting åt det här.I utbildningsministerns svar står att studiemedels-systemet är generöst. Det är det inte. Det är osäkert.Jag tror att det är oerhört viktigt att studenter i enframtid kan räkna ut hur och när de här pengarna skallbetalas tillbaka så att de kan planera sin ekonomi.Jag tycker också att det är väsentligt att vi ser ut-bildning som någonting naturligt och som en del i alltvi gör. Därför tror jag också att vi måste kunna räknahem detta som något värdefullt. Som jag sade kundeman räkna med att få ett bra jobb - det kanman inte räkna med . I min värld - i den moderatavärlden - räknar vi med att kunna bygga upp ett sam-hälle där det finns jobb. De som har en högre utbild-ning skall också kunna få ett bra jobb. Det är ju ingenidé att hålla på och utbilda sig om man inte kan få ettjobb. De problemen måste vi också lösa.Jag vill gärna få ett svar på frågan om tretermins-system. Hur ställer sig utbildningsministern till det?Anf. 15 Utbildningsminister ():Fru talman! tog i sin sista frågaupp treterminssystemet. Det är ju egentligen högsko-lornas sak att bestämma hur man organiserar sin un-dervisning. Jag tycker i och för sig att det finns skälatt överväga detta . Det är ju inte allde-les enkelt att genomföra det systematiskt tvärs överhela landet, eftersom det får vittgående följder på allamöjliga områden, också för dem som är anställda viduniversiteten. Detta måste man alltså noga överväga,och det är inte heller någonting som är gratis.Det är visst sant att det vore önskvärt att man istörre utsträckning kunde utnyttja resurserna i varjefall bitvis också . Emellertidbör vi komma ihåg att vi, som vi har blivit påmindaom denna vinter, lever i ett område med mörka vintraroch att också studenter skall ha rätt till ferier ochmöjligheter till rekreation under den ljusa årstiden.För den delen bör de också ha möjligheter att göraannat, t.ex. åka utomlands, vilket många också görunder ferietiden. Det är viktigt.Birgitta talar om den moderata världen. moderata världen kommer inte studenterna längreatt få det system för studiestöd som de har ochsom innebär att de aldrig behöver betala tillbaka merän av sin årsinkomst. Det är en garanti som vi hari det nuvarande systemet, som gör att man kan kännatrygghet för sina studier även om man inte är säker påatt man får ett jobb som ger mycket stora inkomster.Det försvinner i den moderata världen. Likaså för-svinner systemet med att skulderna skrivs av vid 65års ålder.Det sker också andra försämringar, för övrigt ock-så på kort sikt. Jag såg till min häpnad att moderater-na vill minska anslaget till CSN, som egentligen san-nolikt behöver mer pengar. I den moderata världenverkar det som att studenterna kommer att tvingasbetala för att gå på den högre utbildningen i Sverige.Det kommer att leda till en betydande minskning avantalet studerande. I den moderata världen blir detkanske bara eliten som får studera.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1997/98:76 om Teliasnya taxesystemAnf. 16 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om Teli-as nya taxesystem. Han undrar bl.a. om jag anser attdet som är orimligt med Telias taxehöjningar är för-ändringen av avgiften för samtal till angränsanderiktnummerområden och på vilket sätt jag avser attändra på detta.Jag har tidigare varnat för att höjningen av taxortill angränsande riktnummerområden kan innebärastora problem. Jag har krävt en förändring av syste-met i de fall där de nya taxorna slår orimligt. Jag harförklarat att tjänste-män nu arbetat fram ett förslag till prisreglering.Som mycket väl känner till pågickockså när detta svar skrevs intensiva diskussionerkring en förändring av taxesystemet.Hellberg frågar mig också om jag avser att påver-ka dialogen mellan och Post- och telestyrelsenför att förhindra taxesättningar som i ett senare skedekanske måste tas tillbaka.Teleoperatörerna är skyldiga att följa telelagenbl.a. avseende kostnadsbaserade taxor, och Post- ochtelestyrelsen övervakar detta. Post- och telestyrelsenhar som uttrycklig uppgift att följa taxeutvecklingenur ett regionalt perspektiv. Då faller taxehöjningarnatill angränsande riktnummerområden inom ramen förvad skall granska.Vad beträffar den otidsenliga riktnummerindel-ningen i , som frågar om och där jagtill fullo håller med om nödvändigheten av en föränd-ring, kan jag berätta att redanhar i uppdrag att redovisa principer för en ny num-merplan, inklusive överväganden om riktnummerom-råden. Uppdraget ligger i regleringsbrevet för och skall redovisas senast den 31 decemberi år.Hellberg undrar vilka förändringar av ägardirekti-ven till som jag tänker genomföra för att rege-ring och riksdag på ett bättre sätt skall kunna påverkainriktningen av verksamheten.Riksdagen beslöt vid behandlingen av propositio-nen 1996/97:61 Översyn av telelagen att de telepoli-tiska målen skall uppnås genom lagstiftning och integenom ägarinstruktioner. För att ytterligare förtydligaatt vi gör en åtskillnad mellan ägande och regleringhar ägaransvaret för flyttats från Kommunika-tionsdepartementet till Närings- och handelsdeparte-mentet. Regeringen avser att förelägga enproposition med förslag om Telias inriktning m.m.redan i nästa månad.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret ochmåste faktiskt säga att jag är glad . hartänkt om, och fr.o.m. är det möjligt att ringa förlokalsamtalstaxa till angränsande riktnummerområ-den. Jag säger detta eftersom det inte står i mitt inter-pellationssvar, som jag fick ta del av i går. Dettavisste hela svenska folket genom nyhetsrapportering-en, men visste det tydligen inte närinterpellationssvaret skrevs.Telia har tänkt om. Marknadstänkandet fick ge vi-ka för regional rättvisa. Inkonsekvens och ologiskttänkande fick ge vika för sunt förnuft och konsekvens.Telias höjning av taxor för samtal till angränsanderiktnummerområden kommer bara attgälla men skulle naturligtvis aldrig hainförts.Att det dröjer innan beslutet ändrasberor på ett omfattande arbete som skall utföras för attställa om systemet igen. Tre månaders omställnings-arbete och tre månaders arbeteunder har inte varit till någon nytta. Är detså skall använda sitt kapital?Hade detta kunna undvikas? Ja, redan under våren1997 varnade för effekterna avatt införa den nya taxan. Trots det genomförde Teliasitt taxeförslag, som är ologiskt, inkonsekvent ochinkompetent. Kommunikationsministern säger i sittknapphändiga svar på mina frågor att det kanske är så,men jag kan för mitt liv inte acceptera att man inte fören dialog med dem som skall granska och kansket.o.m. stoppa beslut i efterskott. Jag vill ge ministernett råd: Bjud in företrädare för och Post- ochtelestyrelsen till departementet och för ett allvarligtsamtal om dessa frågor, så att svenska folket i fort-sättningen skall slippa sådana här klavertramp.Fru talman!