prot · GL09111 · 1998-05-25 00:00:00 — menar att liksom maninom säkerhetspolitiken talar om konfliktförebyggan-de åtgärder måste man inom miljöpolitiken i vårtutvecklingssamarbete tala om miljöskadeförebyggan-de åtgärder. Man skall alltså inte vänta tills skadornaär där innan man gör någonting, ty då är man för sentute. Vi vet ofta vad det är för skador som uppkom-mer. Med en ekonomisk tillväxt - det vet vi också häri landet - kommer också nya och fler föroreningar,t.ex. genom ökade transporter, ökad energianvändningoch ökande avfallsmängder. Dem måste man tackla. länder där vi går in på det här sättet kan vi ocksågöra det.Vi får nämligen akta oss så att inte våra grannar iöst genom vårt utvecklingssamarbete och handelsut-byte får våra miljöproblem, de skador och problemsom vi själva anstränger oss för att åtgärda i Sverige.Det är märkligt hur rika länders dåliga konsum-tionsmönster - det ser man överallt i världen - har enotrolig förmåga att smitta av sig, eftersom man inteser nackdelarna till en början. Man ser bara hur stan-darden stiger. I ett land kanske man köper fler och flerbilar, men man har ingen aning om att luftförorening-arna från trafiken också ökar. Det är vårt ansvar att setill detta när vi går in i sådant här samarbete.Jag är väldigt glad att har öppnat ett kontori . Jag har varit där och haft mycket medVitryssland att göra, och jag vet att ett sådant kontorverkligen är ett andningshål för de medborgare varshandlings- och yttrandefrihet blir mindre nästan dagför dag. Detta visar också stora användbarhet.Jag vill också framhålla demokratibiståndet via depolitiska partierna, som också har precis samma ver-kan i de här länderna.Sveriges utvecklingssamarbete är viktigt förvåra grannar och samarbetsländer. I förlängningen ärdet dock också till vår egen direkta nytta. Jag tyckeratt det hade varit intressant med den utvärdering avhur svenska insatser påverkar sysselsättningen i Sve-rige som vi talar om i en reservation. Jag tror att ensådan vore väldigt värdefull för det fortsatta samarbe-tet för alla inblandade parter.Till sist vill jag bara helt kort framhålla att vimåste ha fokus på de sociala problemen. Jag stöderreservationen om delmål, eftersom jag tycker att detbehövs väldigt snabba insatser. Ett land med storaklyftor mellan rik och fattig kan också bli en säker-hetsrisk, något som det har talats om ganska mycketnär det gäller och länderna i öst. Hela situa-tionen i våra grannländer präglas ju av sociala ochekonomiska problem. Var man än har varit i dessaländer har man fått veta att löner inte betalas ut.Människor berättar att de inte har haft pengar till matpå utan lånar av grannar osv. och klararsig på ett sätt som man inte riktigt förstår. Den socialagrundtryggheten - vård och omsorg - saknas också.Här behövs allt tänkbart stöd. Äldre och barn är spe-ciellt utsatta. Sjukdomsfrekvensen ochdödligheten ökar. När det går så här dåligt föds detnaturligtvis också färre och färre barn.Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 3.Anf. 108 ()replik:Fru talman! Jag begärde replik med anledning avreservation 2. Det är möjligt att vi talar förbi varandrahär. Ni får rätta mig om jag läser reservationen felak-tigt.I reservationens sista stycke skriver Miljöpartietatt man anser att roll, när förhandlingarna nuinleds med ansökarländerna, är att bevaka östländer-nas intressen så att inget lands regering, kanske i iveratt snabbt kunna ansluta sig till unionen, förhandlarbort folkviljan. Då frågar jag: Om nu folkviljan är fördödsstraff, vilket den är, vore det då fel av regering-arna att förhandla bort det och säga att man införförbud mot dödsstraff? Det är ju vad reservationeninnebär.Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag inte riktigt för-står hur K-G Biörsmark ser på detta. Det är ju enfråga om mänskliga rättigheter.Om man ser på hur EU och vi har arbetat mot län-der som har dödsstraff, där det verkligen brister irespekt för mänskliga rättigheter, tycker jag att det ärfullständigt uteslutet att man av denna skrivningskulle få fram att man kan behålla sitt dödsstraff omman vill. Jag kan inte se det, om det är det Karl-GöranBiörsmark är ute efter.Anf. 110 ()replik:Fru talman! Jag förstår nu att vi talar förbi varand-ra.Det är precis detta jag menar att vi inte skall göra.Ni skriver att en regering inte skall förhandla bortfolkviljan. Folkviljan i de baltiska staterna är att be-hålla dödsstraffet. Då menar jag att en regering skullekunna förhandla bort detta och genomföra förbud motdödsstraff i sitt land. Men då säger ni att det får deninte göra, den skall inte förhandla bort folkviljan.Anf. 111 () replik:Fru talman! Jag beklagar ordet folkvilja. Det är felord i sammanhanget. Det är givet att man inte kan fåha dödsstraffet kvar. Är det detta det hänger på?Anf. 112 ():Fru talman! Jag skulle först bara litet grand viljakommentera de insatser som görs för att förbereda debaltiska staterna för EU-inträdet. Det är flera av osssom varit inblandade på olika sätt, t.ex. via . Jag var själv tillsammansmed , ordförande, ochKarin Falkmer i , där vi träffade politiker föratt just tala om det här ämnet. Men jag kan försäkraatt vi försökte att vara allsidiga.Inte minst varnade vi faktiskt för att försöka attskönmåla alltför mycket för människor i allmänhet,därför att det då lätt kan bli besvikelser. Jag tror nogatt man i kontakterna i alla fall mellan parlamentari-ker - och jag betvivlar inte heller att det har varit påsamma sätt när det gäller regeringens och ministrarskontakter - också har talat om de svårigheter som kanfinnas och framför allt att det är viktigt att man är sårealistisk som möjligt när man framställer vad somkan förväntas. Den risken finns säkert för de här län-derna, som så oförbehållsamt har uttryckt sin önskanatt bli medlemmar både i EU och i Nato, att mankanske förväntar sig att alltför många problem skalllösas genom detta.När det är sagt vill jag påpeka att jag tror att det ärmycket positivt för dessa länder att så snart som möj-ligt bli medlemmar i . Därför är det viktigt atthjälpa dem att bereda marken på ett riktigt sätt.I mångt och mycket är vi överens med utskottsma-joriteten om det samarbete som vi har med ländernaösteröver. Vi tycker att det är oerhört stimulerande attpå olika plan få tillfälle att träffa människor i de härländerna, att som parlamentariker, som partier ochsom utskott få tillfälle att samtala om de gemensammaintressen som vi har och känna att vi har en stor sam-hörighet med många av dessa länder.Sedan har jag tänkt koncentrera mig på det somkommer fram i vårt yrkande i reservation 5, framförallt på bakgrunden till den reservationen. I regering-ens proposition kommer det fram att den sociala si-tuationen inte alls är vad man har anledning att önskasig i många av de här länderna. Man påpekar där,vilket jag håller med om, att det främst är genomekonomisk tillväxt och genom en möjlighet för män-niskorna själva att påverka sina liv som levnadsstan-darden kan höjas. Man kan kanske väga detta litet motden debatt som förekom här tidigare när vi talade omfattigdomens bekämpande. Här påpekar man faktisktatt den ekonomiska tillväxten har mycket stor bety-delse. Det har sagts att man vill stödja en socialt håll-bar ekonomisk omvandling. Vi har dock tyckt att manskulle behöva ett mål där man särskilt talar om densociala utvecklingen och hur viktig den är.Den skildring som man ger av försämringen avlevnadsvillkoren, som tog sin början , men som förvärrades , är faktisktskrämmande. För tidig död för mer än en miljonmänniskor, minskat invånarantal i samtliga samar-betsländer på grund av minskad nativitet, som intetalar om så stora förhoppningar . In-komstklyftor och fattigdom har ökat betydligt sedanomvandlingen inleddes. I , , ,och anses omkring en tredjedel avinvånarna fattiga enligt UNDP.När utskottet var i häromsistens uppgavdoktor , som är chef för natio-nella rättigheter, att så mångasom av befolkning lever under fattig-domsgränsen. Jag vet att det finns olika mått för attmäta detta, men så allvarligt såg han på situationen.Det är mycket som behöver ändras. Pensionssys-temet behöver moderniseras och förbättras, påpekarman i propositionen. Det är stora folkhälsoproblem.Dålig kost, hög konsumtion av alkohol och tobak haren negativ inverkan på folkhälsan. Hjärt- och kärl-sjukdomar, lungcancer och diabetes blir allt vanligare.Även gamla infektionssjukdomar, som tuberkulos, harfördubblats i och sedan 1991.Mödradödligheten i samband med förlossningarhar ökat i de baltiska länderna. Antalet aborter växeroroväckande. I är antalet aborter t.o.m.dubbelt så stort som antalet födslar. Barnens situationhar försämrats . Det påpekar manockså i propositionen. Det gäller inte minst barn påinstitutioner, men även barn med funktionshinder ärutsatta, liksom flyktingbarn och barn vars föräldrarhör till minoriteter.Man påstår att en miljon barn i bor påinstitutioner. Enligt en rapport från har antaletbarn på institution ökat i de senasteåren och i och . Jagvill särskilt påpeka förhållandet i , därför attom jag minns rätt säger man i propositionen att medEstland kan vårt samarbete mer och mer övergå till ettvanligt samarbete och kanske inte så mycket ha enunderstödjande funktion som den vi har med samar-betsländer av typen utvecklingsländer. Det är alltsåskrämmande fakta som man lyfter fram också i pro-positionen.Regeringen tänker också öka samarbetet genomstöd till institutionsutbyggnad inom hälso- och sjuk-vård såväl som inom social omsorg. Det är vi mycketglada för. Men i remissvaren på Sidas skrivelse ombehov av fortsatt svenskt stöd framhåller man behovetav utökat stöd på det sociala området. Nästan allaremissinstanser stöder skrivelsens förslag om ett nyttfemte huvudmål för främjande av social trygghet.Men detta avvisas av regeringen. Det är detta nyadelmål som vi har tagit fasta på och som vi gärnaskulle vilja se, därför att vi tycker att det som mantidigare har sagt, att man skall stödja en ekonomiskomvandling som är socialt hållbar, egentligen interiktigt har skett. Vi har misslyckats med det under denperiod som har gått.En ekonomisk omvandling har kommit i gång,men det har varit ett alltför högt socialt pris enligt vårtsätt att se.Vi tycker att det är glädjande att regeringen tydli-gare lyfter fram vikten av att sociala framsteg sker itakt med den ekonomiska utvecklingen.I en kristdemokratisk kommittémotion som väck-tes under den allmänna motionstiden klargjorde vispeciellt barnens utsatta situation i vårt närområde. Viföreslog åtgärder för att ge stöd till sådana insatser ivåra grannländer. Vi menar att det faktum att mångabarn inte går i skolan kan undergräva den demokratis-ka utvecklingen, vilket är ett av huvudmålen för vårtutvecklingssamarbete. Vi noterar att regeringen nutalar om utökat stöd, t.ex. till uppbyggnad av institu-tioner och övergripande system- och organisationsut-veckling. Man nämner särskilt att barnens situationskall ägnas ökad uppmärksamhet.Vi tycker inte att propositionen är tillräckligt kon-kret beträffande hur en socialt hållbar ekonomiskomvandling skall stödjas. Vi måste tyvärr konstateraatt det återstår mycket när det gäller den sociala ut-vecklingen. I vissa avseenden går det fortfarande åtfel håll. En hel del insatser har gjorts, inte minst frånolika kyrkor och enskilda organisationer. Även omdet rör sig om begränsade förbättringar för ett fåtal ärdet mycket betydelsefullt för dem som har fått ta delav stödet. Det är viktigt att denna typ av insatseruppmuntras, får spridning och kan fortsätta i ökadutsträckning.För att hjälpen skall nå ut på bredare basis ochinte förbli små isolerade öar, vill vi understryka vik-ten av att den kunskapsöverföring och de systemför-bättringar som förmedlas från svenskt håll får fortsättaatt utvecklas.Kristdemokraterna menar att det sociala stödetmåste intensifieras och konkretiseras om inte alltför stora värden skall gå för-lorade. Barnen är framtiden och deras betydelse förett lands utveckling kan inte överskattas. Jag har tidi-gare sagt att dagens försummade barn blir lätt framti-dens förlorade barn. Det vill jag gärna upprepa.Kristdemokraterna anser att samarbetsländernamåste få stöd och hjälp att komma i gång ifråga om utbildning, alla barns skolgång, hjälp tillbarn på institutioner, hjälp för att förhindra att såmånga barn hamnar på institution, hälso- och sjukvårdoch stöd till barn som är utsatta. Även för vuxna sombefinner sig i ett utsatt läge är det angeläget att desociala framstegen inte dröjer för . Vi har t.ex.hört om pensionärernas situation.Utvecklingen av det mänskliga kapitalet måste gåhand i hand med den ekonomiska omvandlingen -eller helst ligga något före, om inte de ekonomiskaframstegen skall stoppas upp. Även i under-stryks vikten av att den sociala utvecklingen måste gåframåt för att ekonomin skall kunna stabiliseras igenmed hjälp av det enorma ekonomiska stöd som nusätts in från världssamfundet. Om området försum-mas, kommer dessa kostnader att synas efter en tid.Den önskvärda utvecklingen på det sociala områ-det måste konkretiseras i landstrategierna för samar-betsländerna. De olika problemen som orsakarmycket lidande, som också är ett hinder för en fram-gångsrik ekonomisk omvandling, måste identifierasoch preciseras i varje särskilt samarbetsland tillsam-mans med landets myndigheter och forskare. Sedanmåste ett åtgärdsprogram utarbetas tillsammans medsamarbetsländerna så konkret att resultatet kan utvär-deras. Det bör handla om mer övergripande kun-skapsöverföring med en institutionsuppbyggnad somdet redan talas om. Detta är enligt vår mening intetillräckligt i dagens läge. Åtgärder som är mer direktinriktade på att hjälpa barn och vuxna i utsatt läge attförändra sin livssituation måste tillgripas för att få fartpå utvecklingen.Vi vill lyfta fram det arbete som redan utförs avföreningar och kyrkor, kommuner, vänorter och läns-styrelser. Det har också skett i propositionen. Vi me-nar att det arbetet måste ytterligare breddas ochmånga fler bli aktiva för att samarbeta med olikapartner i samarbetsländerna. Därför anser vi det vä-sentlig att informationen från Sida om de problemsom identifierats bör göras lättillgänglig för kommu-ner, länsstyrelser och olika organisationer.Vi tror att viljan att hjälpa och engagera sig per-sonligen är mycket stor, om det finns praktiska möj-ligheter och om man får reda på hur fakta ligger till.Vi är övertygade om att en konkretisering och infor-mation om hjälpbehoven i vårt närområde skulle varamycket positivt för biståndsviljan i allmänhet. Om såmånga människor som möjligt i vårt land får tillfälleatt knyta personliga kontakter med människor i våragrannländer, bidrar det till det civila samhällets fram-växt och styrka i dessa länder. Det är också utveck-lande för medborgarna i vårt eget land.Därför anser att det finns fogför det nya femte huvudmålet för främjande av socialtrygghet som har föreslagits i utvärderingen om Sve-riges samarbete med Öst- och Centraleuropa.Vi håller med om att möjligheterna till social ut-veckling hänger nära samman med den ekonomiskaomvandlingen. Vi tror att situationen i samarbetslän-derna är så allvarlig att den sociala tryggheten behö-ver fokuseras mer än vad som har skett . Ominte den sociala utvecklingen får positiva förtecken,riskerar även den ekonomiska omvandlingen att stop-pas upp - förutom att alltför många människor fortsattfar illa.Vi är övertygade om att brett upplagda, välplane-rade och snabba insatser på det sociala området - isynnerhet när det gäller barnen - är nödvändiga ominte själva den demokratiska utvecklingen skalläventyras.Enligt vår mening måste detta prioriteras, och där-för menar vi att den prioriteringen klart skall uttryckasi ett nytt huvudmål för främjande av social trygghet.Vi menar att precis som det har skett på miljöom-rådet skall hot spots identifieras på det mänskligaområdet, dvs. saker som oundgängligen - omedelbart- måste åtgärdas. Det skall tas fram i nära samarbetemed varje berört land.Vi tycker att Sida, med de miljoner som finns tillförfogande för informationsverksamhet, skall kon-centrera sig på att ge informationen till så många sommöjligt.Jag yrkar bifall till reservation 5.Anf. 113 ():Fru talman! För endast var vallgrav i onaturliga uppdelning avEuropa i öst och väst. Det var en vallgrav som för-hindrade människor att mötas och som hindrade ung-domar att söka sig nya vägar. Det var en vallgrav somförhindrade ett fritt flöde av information, tankar ochidéer.När man ser på all den verksamhet som be-drivs över denna en gång så förhatliga vallgrav är detsvårt att förstå att allt som skett har skett på mindre . Många tusen svenskar är involverade isamarbetet med våra östliga grannländer. Det är oer-hört glädjande att så många berörs av detta som i daghar blivit ett naturligt inslag i föreningars, kyrkors,kommuners, landstings och politiska partiers verk-samhet. Detta, om något, är ett bevis på att samarbetethar brett folkligt stöd och engagemang.Det svenska utvecklingssamarbetet med Central-och inleddes . har t.o.m. 1998avsatt ca 6 ½ miljard kronor till samarbetet. Inräknasdet svenska bidraget till EU:s samarbetsprogram,Phare och Tacis, uppgår det totala stödet till närmare7,7 miljarder kronor.Vi behandlar utrikesutskottets betänkandeöver regeringens proposition Att utveckla ett grann-landssamarbete. Där ges riktlinjerna för det fortsattasamarbetet med : Regeringenavsätter genomUtrikesdepartementet. Det blir också en ny Öster-sjömiljard som löper med 200 miljonerper år, som avser näringslivsinsatser i Östersjöregio-nen och som kanaliseras via Näringsdepartementet.Samma mål som tidigare för östsamarbetet behållsmen inriktningen är nu framför allt på att underlättaEU:s utvidgning och särskilt bidra till att ,, och blir medlemmar i unionen. Betydelsen av att integrera Rysslandoch närmare i europeiska samarbetsstrukturerbetonas också. Utöver detta lägger regeringen en ökadvikt vid de sociala frågorna.Utvidgningen av EU är motorn i skapandet av ettEuropa med gemensam säkerhet, dvs. ett medrespekt för minoriteter, demokrati och mänskligarättigheter - ett där välståndet delas av alla,inte bara av några få.Efter en första fas av stöd främst till de baltiskastaternas frigörelse och en andra fas av stöd till upp-byggnad av demokratiska och marknadsekonomiskasamhällsinstitutioner, står vi nu inför en ny fas i sam-arbetet, EU-utvidgningen och den vidare Europain-tegrationen.Förhandlingar om medlemskap i för de förstakandidatländerna kommer att startas under detta år,och det finns ett starkt ryskt och ukrainsktintresse av att delta i ett brett europeiskt samarbete.Utöver omfattande investeringar och institutionsupp-byggande föreslår regeringen att även i fortsättningenbidra med integrationsstöd till samtliga kandidatlän-der. Stödet ges i form av personutbyten, seminarier,studiebesök och expertrådgivning, där delarmed sig av sina egna erfarenheter av sina förberedel-ser inför vårt medlemskap i unionen.Fru talman! Flera motionärer har beskrivit den orovi alla känner över barnens situation i de forna kom-munistländerna. Utskottet delar motionärernas syn attsärskilt framhålla vikten av att barnens behov upp-märksammas i samarbetet. bidrar med stödtill upprättandet av fungerande socialförsäkringssys-tem och hälsovård i flera av länderna. Stöd har ocksågivits till projekt för handikappade barn genom attutveckla alternativ till institutionsvård bl.a. i Litauenoch . Utskottet förutsatte när vi debatteradeöstsamarbetet att barnens situation skulleägnas större uppmärksamhet i den särproposition somregeringen planerade att lägga fram . Detär just den proposition som vi behandlar, och vikan med glädje se att i propositionen betonas särskiltde sociala frågorna och då främst barnens situation.Central- och har haftstora ekonomiska och demokratiska framgångar.Samtidigt har dock många människors sociala situa-tion försämrats under omvandlingsprocessen. För attstödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling skallsamarbetet på det sociala området utökas. För attförbättra barnens situation i planeras t.ex. ettomfattande samarbetsprojekt med 1 000 ryska social-arbetare. kan vi med facit i hand hävda - ochdet gäller för alla våra samarbetsländer - att ekono-misk tillväxt är viktig för att höja befolkningens lev-nadsnivå, men det räcker inte. Ekonomisk utvecklingmåste kompletteras med en politik som syftar till enfördelning av välfärden. I har vi goda erfa-renheter av en bra fördelningspolitik, erfarenhetersom vi naturligtvis gärna delar med oss av.Utbildning och livslångt lärande är, liksom i och resten av världen, nyckeln till att klaraframtidens omställningsproblem. En riktad satsningpå barn är förmodligen ett av de mest kostnadseffek-tiva sätten att långsiktigt höja människors levnadsnivåoch åstadkomma en rättvisare fördelning. Alltför storaklyftor, både inom och mellan länder, leder till kon-flikter och instabilitet. För att fördjupa demokratinskultur skall det genomföras uppbyggnad och stärkan-de av det civila samhället i samarbetsländerna. Sam-arbete som genomförs av enskilda organisationer, ochfolkrörelser skall få fortsatt stöd. Fördjupade insatserpå rättsområdet skall prioriteras i , Lettlandoch som ett led i förberedelserna för ett EU-medlemskap.Språk- och integrationsstödet till de rysktalandebefolkningarna i och skall utökasoch breddas. Det svenska utvecklingssamarbetet medCentral- och skall bidra till ökad jämställd-het i samarbetsländerna. Det är viktigt att ta hänsyntill hur stödinsatserna påverkar kvinnor och män påolika sätt. Alla insatser skall därför analyseras ur ettkönsperspektiv. Särskilda insatser skall genomförasför att främja kvinnors deltagande i de politiska för-samlingarna och för att stärka kvinnornas situation påarbetsmarknaden. Låt oss också medge att vårt sam-arbete inte i tillräcklig grad genomsyrats avdetta förhållningssätt. Utskottet menar att det är vik-tigt att samarbetet nu verkligen blir ettstöd för jämställdheten i våra grannländer.Fru talman! De gånger vi har debatteratdetta ärende i kammaren har det varje gång gjorts enliten ornitologisk utsvävning. Vi har talat om blåkrå-kor och svarta storkar. Jag tänker fullfölja den tradi-tionen, och jag har sparat den bästa fågeln till sist.Just , och ,kommer en sen flyttfågel att slå sig ned här i ,en fågel med ett välklingande namn åtminstone för ensocialdemokrats öra, nämligen rosenfinken - en fågelsom för bara något tiotal år sedan var ovanlig i Sveri-ge men som expanderat västerut frånsina häckningsplatser i östra . Tack vare dennafågels västliga expansion har vi i nu glädjenav att se den lilla rosenröda fågeln. Rosenfinken, somsåledes tidigt trotsade de nationella gränserna, har ensång som passar sig väldigt lämpligt i detta samman-hang (Härmande av fågelsång): Pleased to meet you.Det är den viktigaste delen i vårt samarbete att männi-skor möts och kan som rosenfinken hälsa varandravälkomna med pleased to meet you.Med detta ornitologiska äventyr vill jag tillstyrkautskottets hemställan och yrka avslag på samtligareservationer.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag påpekade redan i mitt anförandeatt jag med glädje konstaterar att man nu ägnar be-tydligt mer utrymme åt de sociala frågorna. Jag kanfaktiskt se att man nästan ordagrant tagit med det somjag framförde i förra årets debatt, att det faktum attbarnen förvägras skolgång i en del av länderna kan haen mycket menlig påverkan på den demokratiskautvecklingen.Jag är alltså glad över det man nu kommer att gö-ra, men jag tror att det behöver göras ännu mer. Jagskulle vilja efterlysa att man ännu mer systematisktoch tillsammans med länderna själva kartlade hur detligger till i de olika länderna och vilka behov somfinns samt att vi såg till att det verkligen blir känne-dom om detta i alla vänorter, kommuner och länssty-relser och bland dem som på olika sätt ägnar sig åtsamverkan när det gäller stöd till dessa länder. Jagtror att det finns ett mycket stort intresse om man fårreda på hur det ligger till. Många kan inte ana att såmycket i ett land som t.ex. , där man kan pekapå stora ekonomiska framgångar, försummats på densociala sidan.