prot · GL0982 · 1998-03-18 00:00:00 — Vi har i andra sammanhang anvisat att manskulle kunna sälja en del av för att fåfram pengar till att köpa den mark som man behöverköpa från naturvårdssynpunkt. Detta kan vara en del ien sådan finansiering.Vi har också tagit upp frågan om slutavverkningsål-dern i en reservation som jag dock inte skall yrkabifall till, men som vi trots det tycker är viktig ochsom vi stöder. Genom att tillåta avverkning i lågaåldrar skapas ett bekymmer i skogsbruket, där kom-mersiella intressen tar för sig. Det var litet grand dettasom var inne på också när det gälldeåterplanteringen. Jag kan i mångt och mycket sympa-tisera med vad sade. Det är litet syndbara att vi inte har fått till stånd att ransoneringsregelnskall gälla för fastigheter , som vi ville,i stället för som fattade be-slut om häromsistens. Det hade varit en bra lösning.Det har tagits upp en del andra saker i betänkandetsom i och för sig är viktiga, t.ex. rotsnurr. Det är juingen ny fråga, utan man har uppsikt över den. Varjeskogsman måste vara väldigt angelägen att lösa pro-blemet.Avgifter i skogsbruket tas upp i en reservationfrån . Jag delar uppfattningen att vi inteskall ha några sådana. Det finns inte heller någraförslag om avgifter. Därför finns det inte något attreservera sig mot i det här avseendet. Det är ingaavgifter på väg som vi direkt kan se. Vi skall inte hanågra nya sådana avgifter. Det är klart och tydligtcenterns uppfattning.Herr talman! Med detta yrkar jag alltså bifall tillreservation 9.Anf. 136 ():Herr talman! Det här betänkandet är som tidigaresagts framlagt med anledning av motioner som ärskrivna under allmänna motionstiden. Tyvärr blir judebatten litet grand rumphuggen eftersom alltingavslås med hänvisning till den utvärdering som hargjorts av nya skogsvårdslagen och den propositionsom vi väntar i vår. Det betyder, vilket jag tycker ärlitet beklagligt, att vi inte får någon ordentlig skogs-debatt . Vi har ju hela tidenhänvisat till propositionen, och kommer den såsent att den inte hinner behandlas. Det tycker jag ärtråkigt.När det gäller skogen har vi i vår motion som vihar skrivit under allmänna motionstiden försökt ha enmer principiell hållning eftersom vi avvaktar proposi-tionen från regeringen. Vi har kallat motionen Skogen- näring för alla. Med det vill vi ha sagt att skogenkanske är vår viktigaste naturresurs. Dels är den bära-re av en stor biologisk och väldigt viktig mångfald,dels är den vår civilisations lunga genom att den tarupp koldioxid och producerar syre. Den är ocksåviktig, som har sagts, inom produktionen av skogsrå-vara. Vi vet ju alla att den är en viktig export-näring. Den producerar ju också bär och vilt och haren massa olika värden som kan vara svåra att uppskat-ta i pengar.Om man tittar på utvecklingen under de senasteåren kan man konstatera att den har gått åt olika håll.Å ena sidan kan man se ett ökat miljöengagemanginom näringen. Det är en ökad kunskap bland skogsä-gare, entreprenörer och industri. Man har kommit igång med skogscertifiering, och man använder sig avmiljöledningssystem etc. Å andra sidan får vi samti-digt rapporter om skogsskövling. Man avverkar sko-gar med höga naturvärden. Vi vet att hanteringen närman bolagiserade och sålde ut var väl-digt dålig. revisorer har kritiserat detta.Man försatte tydligen ett tillfälle att både skydda skogoch att erbjuda ersättningsskog. Detta är alltså tvåolika utvecklingstendenser.Vi har valt att inte reservera oss på så många stäl-len i vår motion med anledning av att vi väntar påpropositionen som kommer. Vi har i stället utvecklatvåra synpunkter i ett särskilt yttrande, där vi bl.a. harlyft fram vikten av att vi ökar skyddet av skogarnamen också att vi ökar skyddet av rätt skogar. Vi vet att det är väldigt litet som är skyddat nedanförden fjällnära skogen. Det är , vilket är långtifrån de som expertisen bedömer vara den lägstanivån, som ju kanske inte heller är tillräcklig. Detligger långt under nivån i många andra länder.Vi har också tagit upp att det är viktigt att skapaen långsiktig finansiering av skyddsvärd mark. Det ärintressant med den reservation som yrkarbifall till och som jag inte riktigt kan förstå, eftersomdet i reservationen står ungefär samma sak som ibetänkandet. Det verkar ju vara en lösning på gång.Det som är politiskt intressant i den här frågan är attdet verkar finnas ett brett stöd för en typ av fond förmarkinköp. Det tycker jag är något att ta fasta på. Jaghoppas verkligen att utredaren, som skall vara klar såsnart som , kommer fram med ett förslag i dennariktning.Jag vill också passa på att litet grand kommenteraCarl G uppfattning att statens ägande avskog är för stort. Jag hade förmå-nen att sitta i den skogspolitiska utredningen. Vi gjor-de en studieresa till . Det var flera som tap-pade hakan av förvåning när det visade sig att detoffentliga ägandet av skogsmark i då varbetydligt större än i . har vi somsagt sålt ut väldigt stora delar av den statligt ägdaskogen. Så jag undrar hur litet skog tycker att det är lämpligt att statenäger eller skall vara i offentlig ägo.Jag har också en liten fundering när det gällerCenterns reservation om slutavverkningsåldrar, somman inte yrkar bifall till. Det kan ligga någonting iden. Men en av de saker som diskuterades i denskogspolitiska utredningen var ju att man skulle läggaöver ett större ansvar på de enskilda skogsägarna ochatt de skulle visa att de kunde klara av det. Man kankonstatera att de inte har klarat av den delen somgäller slutavverkningsåldrar. Det är fortfarande heltandra saker som styr. Det visar också att detta medmiljöengagemang och miljöintresse får vika så fortdet finns andra, ekonomiska aspekter på skogsnä-ringsfrågorna, vilket jag tycker tyder på behovet av enstarkare skogsvårdslagstiftning. Vi förväntar oss attregeringens proposition innehåller skärpta krav närdet gäller skogsvårdslagen, bl.a. att man skall återin-föra krav på röjning och gallring. Att man skall skärpareglerna för lägsta slutavverkningsålder tycker viockså. Vi tycker också att man skall skärpa reglernaför ransonering med slutavverkning. I sammanhangetbehöver man också se över jordförvärvslagen ochbosättningsplikten, som ju faktiskt bara är någontingsom finns på papperet . är det möjligt fören enskild person att köpa mark i flera olikakommuner med löfte om att bosätta sig där. De kanköpa upp skogen, avverka den och sedan bo någonhelt annanstans. Det var inte tänkt att det skulle varapå det sättet.Vi tycker också att tillämpningsföreskrifterna närdet gäller markberedning skall skärpas. Vi har faktisktnått framgång när det gäller , vilket ärintressant. Vi tycker också att man skall kräva säker-het för återväxtåtgärder som följer fastigheten. Det ärockså något som vi förväntar oss skall föreslås i denkommande propositionen.Vi har dock två reservationer i betänkandet som vitycker är angelägna. Den ena gäller rotsnurren. Jagskall fatta mig kort för jag vet att ,som vi har skrivit motion tillsammans med, kommeratt ta upp frågan. Det som är viktigt när det gällerrotsnurren är att man utreder omfattningen och ansva-ret. Det är många enskilda skogsägare som har drab-bats av detta och som i god tro, utifrån de rekommen-dationer som de har fått, har fortsatt att använda den-na paperpot. Det har inneburit att de har fått plantorsom gör att de kanske får göra om allting efter 10-15år. Det betyder att väldigt stora ekonomiska värdenstår på spel.Jag vill yrka bifall till reservation 13.Vår andra reservation handlar om contorta, alltsåett främmande trädslag. Återigen vill jag återknyta tillden skogspolitiska utredningen som diskuterade frå-gan. Man ansåg att detta med contorta var något somskulle utfasa sig självt, att det skulle försvinna. Det ärnämligen en hel del problem med contortaanvänd-ning. Men fortfarande planteras rätt mycket contorta,närmare bestämt , som är densenaste uppgift som jag har kunnat få fram. Detta ärett problem. Det är också en fråga som jag förväntarmig att man tar upp i samband med utvärderingen avskogsvårdslagen och i den kommande propositionen.Jag står naturligtvis bakom också den reservationen,men jag avser inte att yrka bifall till den i dag.(forts. )AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.17 § (forts.) Skogsbruk (forts. JoU15)Anf. 137 () replik:Fru talman! frågade mig föremiddagsuppehållet vad jag ansåg om statlig ägarandelav skogsmark. Hon anförde som exempel.Jag menar att staten inte bör äga mycket skogs-mark. Privat, enskilt ägande gynnar biologisk mång-fald och mångfald över huvud taget. Att ett annat landhar en större andel statsägd skog än vad vi har är ingetförsvar för att vi skall ha det på samma sätt.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Faktum är ju, , att sta-ten har avhändat sig en massa skogsmark. Jag fick,eftersom det blev uppehåll, möjlighet att skaffa framStatistisk årsbok. Jag kan konstatera att allmännaägare, där staten ingår , äger 2,2 miljoner hektarskog medan privata ägare äger 11,495 miljoner hektarenligt de senaste uppgifterna. Det skulle vara intres-sant att veta hur litet mark tycker attstaten borde äga. Skall man sälja ut t.ex. det områdesom sköts av uppe i de fjällnäraområdena?Anf. 139 () replik:Fru talman! I samband med bolagiseringen ochomvandlingen av det statliga domänverket behöllstaten ganska stora marker. Framför allt gäller detfjällnära skogar och andra delar som ansågs varavärdefulla ut naturvårdssynpunkt. Vad vi talade omtidigare var att jag sade att det inte finns någon an-ledning att staten skall vara majoritetsägare i det nyabolaget . Det finns olika skäl till detta. Ettskäl är att staten genom en del utförsäljning av skulle kunna lösgöra resurser för attt.ex. få råd att säkerställa en större andel av natursko-gar.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Vad gäller statens, eller samhällets,ägande av naturtillgångar och annat, så har vi defini-tivt olika uppfattningar, det är sant. Det kommer viväl inte att kunna lösa under ett sådant här replikskifte- om ens . Det som är intressant är ju omman tycker att staten över huvud taget inte skall äganågonting när det gäller skogsmark. Den uppfattning-en delar jag inte. Faktum är att har enbetydligt mindre andel offentligt ägd skogsmark änmånga andra skogsnationer. Det kan ju vara intressantatt veta. I andra länder fungerar det också bra.Sedan kan man titta på det här med att det privataägandet är en garant för den biologiska mångfalden.Då kan det vara intressant att konstatera att det län därCarl G hör hemma, , är ettav de län som har absolut minst skyddad skogsmark,nämligen av den produktiva marken. Det är juinte precis något att slå sig för bröstet för.Anf. 141 ():Fru talman! Det är naturligt att skog, i ett land där70 % av markarealen täcks av skog, är ett viktigtämne att debattera. Det här är såvitt jag vet redan denandra gången under det här riksdagsåret som jag ståroch pratar skog. Jag tror faktiskt t.o.m. att det är andragången under det här året som vi diskuterar skog.Det sker mycket i den svenska skogen , ochtyvärr är det inte bara positivt. Vi kan se att det finnsett stort hot mot den biologiska mångfalden i skogen.Vi har en mycket liten andel ur- och naturskogar iSverige. Det är faktiskt inte mer än avskogen som vi kan kalla för naturskog. Det är i denhär skogen, i de ur- och naturskogar som finns kvar,som de riktigt stora biologiska värdena finns. Det ärnämligen så att åldern på skogen skapar mer biologiskmångfald.Det har diskuterats mycket, och det kommer säkertatt diskuteras igen, att det huggs ned ur- och natur-skogar i . Det här är naturligtvis en skandal förSverige - att vi hugger ned de skogar där vi verkligenhar de stora biologiska värdena som mångasäger sig vilja värna den biologiska mångfalden. Detgår inte riktigt ihop.Från sida har vi begärt en särskilddebatt här i kammaren om just den här problematiken,om skogen och om vad som händer med den biologis-ka mångfalden i skogen. Vi är mycket oroade. Vi kanockså se att många hugger nu för att man ser att detbörjar finnas ett tryck på att de här skogarna skallbevaras.Tittar vi på vad som är bevarat, kan vi se att så li-tet som av den produktiva skogsmarken ärbevarad eller skyddad. Tittar vi nedanför skogsod-lingsgränsen är siffran så låg som . Det är likamed . Det är så att mycket av den bio-logiska mångfald som är hotad - lavar, svampar,fåglar och insekter - lever i den produktiva skogs-marken.Det finns 1 662 arter som är hotade och som är be-roende av skog. Och är det ofta just den här skogendet gäller. Den är mycket produktiv. Den har också ettstort intresse från ett annat perspektiv, nämligen kan utvinna den som skogsråvara.Vi i menar att det måste anslås rejälamedel från staten så att vi kan skydda den här skogen.Sverige har faktiskt åtagit sig i NaturvårdsunionenIUCN att spara av alla svenska biotoper. Det ärnågonting som många andra länder klarar - faktisktockså många . klarar det t.ex. PåBorneo klarar man det. Men klarar det inte.Det här är naturligtvis en skam för . OECDhar också påpekat att just den gröna sidan av miljö-vården i är eftersatt. Man har mycket starkkritik, och delar denna kritik.En sak som har diskuterats mycket - också här - är om vi skall klassa impedimenten som skyd-dad skog. Jag har lagt fram en motion där jag mycketnoggrant har gått igenom vad som finns skrivet påområdet. Jag kan konstatera att det inte är så som vihar hört här, att impedimenten har de biologiska vär-den som vi vill spara. Impedimenten är oftaskyddsvärda som egna biotoper, men de innehållerinte de arter som vi vill skydda när vi vill skyddaproduktiv skogsmark.Av impedimentens är4,klassat som myr. Myrmarkeninnehåller sina arter, sin biologiska mångfald, som ärhelt skild från den produktiva skogsmarken. Av res-ten, drygt 1 miljon hektar, är nästan allting hällmark-stallskog. Den har också sina biologiska värden, fram-för allt om det finns kvar grova träd. är det så attmånga skogsägare går in och tar just de här grovaträden på impedimenten. Därmed gör de så att detbiologiska värdet minskar ytterligare.Det är som har minst60 skogskubikmeter per hektar. Vi skulle alltså inteens uppleva det som skog om vi gick där. Vi menaratt det skulle vara mycket konstigt att klassa impedi-menten som skyddad skog när det inte handlar om dentyp av mark som vi menar att vi behöver spara. Bara2 % av de rödlistade skogslevande arterna är beroen-de av impediment. Man kan säga att så mycket som93 % av de rödlistade arterna är beroende av produk-tiv skog, och för dem betyder impedimenten ingen-ting.Det är undersökning som visardetta. Denna undersökning har gjort att det i det härbetänkandet står att det nu sker en översyn. Jag förut-sätter att de här impedimenten kommer att sparas del som de värdefulla biotoper de är i sig. Men attfuskhöja andelen skyddad produktiv skogsmark medhjälp av impedimenten vore ett bedrägeri som baraskulle kunna göra så att ställs i skamvrånytterligare när det gäller biologisk mångfald.Miljöpartiet anser alltså att regeringen måste till-föra nya medel för att kunna skydda skogsmark. Vimenar att av den produktiva skogsmarken ned-anför skogsodlingsgränsen på lång sikt måste sparas.På kort sikt måste sparas. Det gäller i första handde ur- och naturskogar som finns kvar. Och det ärbråttom. Huggs de ned så är de borta. Och med demförsvinner mycket av den biologiska mångfald somfanns i dem.Under den senaste tiden har jag talat med ett antalpersoner som kan det här med djur och natur och ävenväxter, och många är oerhört oroliga och menar attden biologiska mångfalden aldrig har varit så illa utesom den nu är. Det beror i stor utsträckning på detsom sker i skogsbruket och jordbruket men också t.ex.på att det har varit kalla vårar. Många av arterna här inorr finns vid nordgränsen av sitt utbredningsområdeoch har mycket svårt att klara stress från miljö ochklimat. Vi måste alltså vara noggranna så att vi kanbehålla den biologiska mångfalden. Försiktighets-principen måste tillämpas, och vi måste tänka efterföre.Vi i har i vår budget tillförtungefär för att det skallgå att klara en avsättning av de mest skyddsvärdaskogarna, i första hand ur- och naturskogarna.I detta betänkande behandlas en del motionerväckta under den allmänna motionstiden. Vi beklagarverkligen att det inte blir någon möjlighet till en or-dentlig skogspolitisk debatt i med ansvarigminister. Eftersom det är som det är kommer vi attintensifiera antalet interpellationer; detta för att fåveta vad regeringen vill med sin miljöpolitik införvalet. Vi hade hellre sett att vi fick ett förslag i så godtid att vi hann behandla det . Tyvärrblir det inte så.Vi i har ett antal reservationer. Jagskall inte tala om alla. kommer attberöra en del av dem. Naturligtvis stöder vi alla re-servationer men för tids vinnande yrkar jag bifall tillreservation 10.Ungefär 40 % av den brukade skogen har slutav-verkats . Det står att läsa i skrift Monitor 14, Biologisk mångfald i Sveri-ge. Detta har självfallet i hög grad påverkat skogenoch de växter och djur som finns där. Det behövs nuett skydd. Vi i är glada över att Lars-ErikLiljelund från har tillsatts för attsnabbt utreda vad som behöver göras. Vi ser framemot de förslag som förhoppningsvis kommer. Vidarehoppas vi att de förslagen blir så radikala som demåste vara. Kanske måste vi helt enkelt vara så passradikala att vi funderar över att inrätta interimistiskanaturreservat på en hel del av de marker som vi villskydda.Att det behövs pengar på både kort och lång sikttror jag att vi är överens om. Det gäller bara att skakafram pengarna. Här handlar det naturligtvis om attprioritera.Vi har varit kritiska till den roll som spelat i de här sammanhangen. får man enkänsla av att har sålt marker som det ärbekant har höga biologiska värden. Efter mycketrabalder i press och andra medier liksom bland politi-ker har de här områdena "räddats" genom snabbut-ryckningar på diverse sätt. Ett exempel är utan-för . Där finns det en marinbiolo-gisk station som man efter mycket rabalder lyckadesavsätta som 50-årspresent till kungen just för attskydda marken. Den ville sälja. Ett annatexempel är på , som nyligenhar diskuterats.Naturligtvis anser vi att det måste finnas ett sätt attspara de marker som finns. Här skulle spela en viktig roll. Vi anser att allt måste prö-vas. har uppenbarligen fått litet kallafötter efter det som gjordes när bolagise-rades. Man menar att måste kunna an-vändas, kanske för att skapa en fond men det kanskeockså handlar om att titta litet grand på markbyten.Detta har vi i utvecklat litet grand i ettsärskilt yttrande.I våra reservationer tar vi upp flera olika problem.Bl.a. menar vi att det i skogen finns en hel del våt-marker. Den biotop av samtliga biotoper i Sverigesom det försvunnit mest av är sumpskogen. Det hardikats mycket, vilket gjort att hundratusentals hektarförsvunnit. Detta kan vi se på de arter som är beroen-de av sumpskog - t.ex. enkelbeckasinen, som faktisktär på väg att försvinna. Utvecklingen går där brantnedåt.Vi är glada över att i den miljöbalk som kom-mer ha fått igenom att regeringen kan föreskriva till-ståndsplikt för skogsdikning. Detta är nödvändigt omvi skall spara de rester som finns av sumpskogen.Det är också nödvändigt att se till att myrskydds-planen sätts i verket. Det finns ju fortfarande ett antalområden som fortfarande inte har skydd fastän definns upptagna i myrskyddsplanen. I min kommun,, hade vi härommånaden ett sådant fall. Detgällde en myrmark med mycket höga biologiska vär-den som man var på väg att sälja. Vi började då se ossom efter andra möjligheter och lyckades spara den härmarken. Det finns alltså skäl att göra en översyn.Vidare finns det skäl att göra en översyn av vad somgäller i fråga om biotopskyddet. hadevi möte med som berättade vet vilka nyckelbiotoper som behöver skapasmen det finns inte medel till detta.Ett problem är att områden liksomhamnar mellan stolarna. tolkar biotop-skyddet så att det gäller områden understigande 5hektar. däremot menar att skall mangöra ett naturreservat, skall det vara större än 20 hek-tar. Områdena mittemellan hamnar alltså precis mitt-emellan. Inga pengar avsätts till dem.I många fall är det, precis som vi har diskuterat,fråga om urskogsrester. får dessa alltså ingetskydd. Således finns det all anledning att se överdessa saker. sker en översyn och vi hoppas attmycket av det som vi här har tagit upp då ses över.Naturligtvis kommer vi att fortsatt engagera oss idetta, för vi menar att det som sker med denbiologiska mångfalden i skogen - dvs. att den för-svinner - absolut måste stoppas.Anf. 142 () replik:Fru talman! Vi skyddar skog och skogsmark avolika skäl, och motiven varierar. Jag skall be att fåläsa innantill vad som står i den rapport från och som vi hardiskuterat. Det står så här under rubriken till impediment fungerar i stort sett bra.Den största delen av värdet för biologisk mångfald påimpedimenten är emellertid oftast koncentrerad tillenstaka grövre träd och till död ved.Vad sade är alltså riktigt.Vidare står det så här: Enligt 30 § skogsvårdslagen fåringen avverkning ske som förändrar naturmiljönskaraktär. Aktuell föreskrift till 30 § skogsvårdslagenkan behöva förtydligas i ett allmänt råd.Vad man säger är alltså att det är möjligt att denhär föreskriften behöver skärpas. Om det rådet följsoch vi därigenom förmodligen får ett ännu starkareskydd för impedimenten, kan vi då, ,tänka oss att åtminstone redovisa impedimenten somskyddade? Jag förstår inte motivet till att vi frånsvensk sida skall sticka huvudet i busken så att sägaoch inte redovisa de skydd som vi har. Vi har välingen anledning att utifrån den internationella redo-visningen vara blygsamma på något vis. Självfalletskall vi i stället framhålla de värden som vi har ochsom vi skyddar.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Jag har alls ingenting emot att sparaoch skydda myrar men då skall det också heta att manskyddar myrar. Jag har heller ingenting emot attskydda hällmarkstallskog därför att den har vissavärden men då skall den också skyddas som häll-markstallskog. Den skall dock inte skyddas som pro-duktiv skogsmark, och det är ju det som vi diskuterar.Den produktiva skogsmark som vi vill skydda harvissa typer av biologiska värden. Det är ju av de1 662 arterna som vi vill spara. För att kunna göra detmåste vi naturligtvis spara de biotoper som de finns i.Vi kan inte spara någon annan typ av biotoper. Dethjälper ju inte de 1 662 arterna att vara kvar om visparar biotoper som de inte existerar i.Därför säger vi: Gärna ett utökat skydd för myrarsom myrar, för hällmarkstallskog som hällmarkstall-skog och för en del av markerna med småvuxet ek-kratt som ekkrattsmarker. Om vi skall spara produktivskog med den biologiska mångfalden måste vi sparaproduktiv skog med just de värdena. Det är detta somvi skall diskutera. Där menar vi att det är nödvändigtatt avsätta av den produktiva skogeneftersom det är där som den biologiska mångfaldfinns som vi vill bevara.Den kritik som riktats gäller bl.a. att de stora trädtas som finns i impediment och som skulle kunna göraatt vi t.ex. har kvar vissa vedlevande insekter. Det ärmöjligt att detta måste ses över och att det här är enav de saker i skogsvårdslagen som ses över. Vi kandock aldrig spara produktiv skogsmark genom attspara andra biotoper. Det är en omöjlighet.Anf. 144 () replik:Fru talman! Påståendet att de stora träden, somGudrun säger, tas ur impedimenten är ickebevisat. I de rapporter som jag har sett sägs motsat-sen, nämligen att de impediment som jag och vi nutalar om borde kunna redovisas som skyddad mark.De skyddas i själva verket väldigt bra.Gudrun hänvisar i sitt anförande ocksåtill hur mycket som har slutavverkats sedan 1950.Men vi har i och i ettskogsbruk som har en omloppstid om kanske 70-90år och totalt en omloppstid om kanske omkring 100år. Varför är det då så konstigt att man har slutavver-kat omkring halva arealen ?Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte varifrån sina uppgifter från.