prot · GM0936 · 1998-12-15 00:00:00 — generationsgrupp, där även äldre får vara med.Detta har jag fattat beslut om i samråd med ungdomarsom tyckte att även de gamla kan få vara med ochtycka. Men det är ungdomarna som kommer att läggafram förslagen, och det är de som är huvudpersonernai ungdomsgruppen.För det fjärde: utbildningsinspektörerkommer att få ett speciellt uppdrag attutvärdera skolans mobbningsplaner, liksom det somstår i båda våra läroplaner, rektors övergripande an-svar för sex- och samlevnadsundervisningen ochANT-undervisningen. Det har ju också tagits upp avutskottet.Vi lägger där någonting övergripande, ämnen somgår in i varandra. Det är också de områden som är desvåraste när det gäller verkställande i praktiken. Där-för är det väldigt viktigt att inspektörerna får det häruppdraget och ser hur vi hanterar rektors ansvar förövergripande ämnen. I de två läroplanerna är det juförsta gången vi arbetar på det sättet, utan kurserdirekt riktade mot enskilt ämne.Av granskningen skall också framgå hur väl sko-lan i dessa frågor samverkar med föräldrar och övrigaintressenter i närsamhället, t.ex. socialtjänst och polis.Skolverket skall redovisa resultatet nästa höst.För det femte: Vi kommer också att tillsätta dennämnd som i dagens betänkande benämns inspek-tionsnämnd. Jag har dock för avsikt att ändra dessnamn. Vi kommer att lägga fram förslag om att denskall kallas kvalitetsgranskningsnämnd. Jag tycker attdetta namn stämmer bättre mot den verklighet somnämnden skall stå för. Det handlar inte om att in-spektera och dra i örat, utan det handlar om att ut-veckla skolan.Nämnden kommer att inrättas , ochden skall på regeringens uppdrag genomföra kvali-tetsgranskning och kvalitetsbedömning inom särskiltangivna områden. Men den skall också ha initiativ-rätt, dvs. rätt att själv ta upp områden som den tyckerär viktiga. Just initiativrätten ser jag som oerhörtvärdefull. De som skall finnas i den här nämnden ärfolk som är ute i verkligheten. I den skall finnas van-liga kommunpolitiker, rektorer, förvaltningscheferoch lärare. De som är ute i verkligheten skall ocksåkunna fungera centralt och vara ett stöd för mig somminister och för er som ledamöter i riksdagen.För det sjätte: Vi kommer att tillsätta denkommitté som också utskottet har önskat och somskall göra en översyn av skollagen. I den kommitténkommer att ingå parlamentariker, representanter förlärarorganisationerna, kommunförbund och jurister.Enligt min uppfattning skall kommittén föreslåhur skollagen skall förenklas och förtydligas samtanpassas till ett mål- och resultatstyrt skolväsendeoch till den ansvarsfördelning som råder mellan statoch kommun. Kommittén bör även få i uppdrag attöverväga hur skollagen bör utformas.För det sjunde: Vi kommer också att starta för-söksverksamhet med en slopad timplan.För det åttonde - jag går för att vinna tid fram litetsnabbt: kommer att fortsätta . Projektet har varit mycket lyckosamt, ochdärför ger vi det alltså möjlighet till ytterligare femår.Fru talman! Jag hoppas att vi med dessa föränd-ringar skall kunna närma oss målet en skola där ele-ven står i centrum - inte lärarna, inte föräldrarna ochinte skolpolitikerna utan just eleven; en skola för alla,inte för några, inte för många utan för alla.Anf. 172 () re-plik:Fru talman! Skolministerns anförande innehöllmycket som jag bara tacksamt kan ta emot. Jag skallinte använda tiden till att beröra det. Det var mångafina idéer och projekt som skulle initieras och somstämmer väl med skolpolitik.I mitt inledningsanförande, som skolministern ty-värr inte kunde höra, ställde jag en fråga om hur manfår det att gå ihop när man utgår från att barn är olikamen likväl bygger ett skolsystem där barn betraktassom om de vore lika. De skall lära sig ungefär likamycket och på ungefär lika på ungefär sam-ma sätt och därtill i livet. Minfråga var: Är inte detta feltänkt, och vad kan mangöra åt detta?Anf. 173 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig svara ochäven ge ett svar på en av frågor.Vi kommer att lägga fram en propo-sition med anledning av en utredning om funktions-hindrade elever i skolan. Den berör elever som hargrava funktionshinder men också elever som harmindre svårigheter i skolan.Vi kommer också att beröra det som tar upp, nämligen att olika barn behöver olikatid. Vi kommer att ta upp just tidsanvändningen, atten del barn kanske behöver . Vi kommer ocksåatt ta upp individuella studieplaner, som BirgittaSellén berörde. Vi skall också studera en förlängningav gymnasieskolan, hur man behöver även iden skolan.FUNKIS-utredningen har mycket klart och tydligtvisat just på behovet av olika tidsanvändning hosolika barn, och vi kommer att återkomma med kon-kreta förslag i propositionen med anledning av FUN-KIS-utredningen.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! I mitt inledningsanförande frågadejag också om balansen mellan praktisk och teoretiskkunskap. var de praktiska kunskaper-na allmängods, och det teoretiska var ett eftersattbehov. I hög grad därför startade folkbildningsverk-samheten, och sedan tog politikerna över ansvaret.Nu är läget ett annat. Den teoretiska kunskapen ärallmängods, och det praktiska kunnandet ofta etteftersatt behov.Min fråga till skolministern är: Är skolministernberedd att ta upp kampen för handens arbete ochuppvärdera det?Anf. 175 Statsrådet ():Fru talman! Det är oerhört viktigt att vi använderbåda våra hjärnhalvor. Det har mycken forskningvisat. Bortsett från att vi har olika syn på hur mångabarn som skall finnas i förskolan, från ålderoch uppåt, finns det möjlighet att ha barn från 1års ålder och i olika verksamhe-ter. Det är en oändligt lång tid.Den tiden kan inte bara fyllas upp av någon formav teoretisk kunskap. Här måste vi använda helakroppen, i allt från drama till dans, med användningav våra estetiska sinnen i olika former med handen.Jag tror att det är väldigt viktigt att denna möjlighetges i alla åldrar, såväl så att säga på det gamla hög-stadiet som inom gymnasieskolan.Anf. 176 () replik:Fru talman! Vi går en demokratiskt intressant ut-veckling till mötes när våra statsråd delar ut pengartill verksamheter. Vi har hört talas om Perssonpengaroch om Ylvapengar, och vi får väl snart se ocksåIngegerd Wärnersson-pengar i våra skolor. Det blirintressant att skåda.Skolministern säger att alla skolor i alla kommu-ner kommer att få ta del av IT-satsningen. Jag utgårfrån att det gäller även friskolorna, och det är bra attfå det bekräftat.I övrigt tog sig ambitionen på slutet i skolminis-terns tal. Vi fick då exempel på vad som kan ske litelängre fram. Jag har dock funderingar kring någraandra saker.Vad tänker skolministern om elevernas kunskaperoch om kvaliteten i skolan rent allmänt, bortsett frånSkolverkets arbete, som ju alltmer präglas av rege-ringens verktyg, vilket vi tycker är olämpligt. Vitycker att det är lämpligt att man har en friståendeenhet som granskar. Man skall aldrig granska sigsjälv. Det är dumt.Hur ser skolministern på lärarbristen, som bliralltmer besvärande framför allt när det gäller årskur-serna 4-9?Händer det någonting med betygskriterierna?Anf. 177 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först kommentera det somsades om . Med den ioch för sig ganska korta bekantskap som jag har haftmed tror jag inte att det skulle bli såväldigt populärt, om jag började kalla någonting förIngegerd Wärnersson-pengar, men jag skall försöka.Det vore kanske inte en så dum idé.Vad tycker jag om elevernas kunskap och skolanskvalitet? stannar jag upp och tittar tillbaka barapå den tid som jag själv har varit lärare. Jag tror attdet är viktigt att göra ett sådant historiskt tillbaka-blickande på dessa och jämföra vad elever kun-de då och vad elever kan i dag.Generellt kan fler elever mer. Ser jag tillbaka 30år finner jag att få elever kunde ganska mycket,många elever låg någonstans mittemellan, och en delelever kunde väldigt lite. Generellt har vi alltså givitmer kunskap till fler elever.Vi måste ständigt utveckla alla. Vi ägnar här ikammaren mycken tid, vilket är bra, åt de elever somhar de största behoven, men vi skall också använda demöjligheter vi har , t.ex. via IT, att vidareut-veckla de elever som verkligen har fått förmånen aven extrabegåvning - där vi kan arbeta med distansun-dervisning mot högskolorna och i vissa fall kan ut-veckla individuella planer och studieplaner för gym-nasieeleverna.Med utgångspunkt i , i OECD-rapporter och i internationella undersökningar tyckerjag att vi har en bra kvalitet på dagens elever.När det gäller lärarbristen var det sagt att den s.k.SLUR-gruppen skulle avlämna sitt förslag den15 december, men tiden har varit knapp, och vi hargjort den bedömningen att det är bättre att ta i anspråkett par veckor extra. Man kommer i stället att presen-tera den i början av januari.Anf. 178 () replik:Fru talman! Tack för det svaret! Jag kan då förståatt skolministern accepterar att de svenska skolele-verna till går ut med icke godkända betyg, ochdet är allvarligt.Den andra frågan gäller pengarna. Jag tycker att vihär i kammaren kan bli överens om att det är skatte-betalarnas pengar och att det inte är något enskiltstatsråd som skall pryda de pengarna med sitt namn.Det vore klädsamt för framtiden. Jag hoppas att vikan få det dithän.Jag skulle också gärna vilja få ett klarläggande.Socialdemokraternas samarbetspartner mycket dogmatiskt när det gäller de fria skolorna.Jag kan ta ett exempel från . Där håller ambitiö-sa elever, föräldrar och lärare precis på att starta enfriskola. De är missnöjda med dagens skolsystem,men de har också ambitioner på annat sätt. Vad kanvi säga till de föräldrarna och till andra föräldrar runtom i ? Det är tusentals elever som går ifriskolor. Kommer systemet att förändras eller inteunder den här mandatperioden?Anf. 179 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller de fristående skolornasatt jag själv i den kommitté som lade fram det för-slag som som proposition togs avriksdagen. Vi följer upp det beslutet och ser hur detfungerar rent ekonomiskt och om kommunerna följerupp det ansvar som vi har ålagt dem i den propositio-nen. Vi ser också efter hur fördelningen av medelanvänds på de fristående skolorna, om de kommer deelever till godo som har särskilda behov.Det finns ingen som helst avsikt att riva uppdetta beslut.Anf. 180 PER () replik:Fru talman! Skolministern väljer att titta på denljusa sidan, och det är naturligtvis enkelt och trevligt.Men det är genom att titta på den mörkasidan och på det man borde kunna göra bättre somman lär sig och som man kan förbättra sig.Till att börja med tycker jag också att nyspråklig-heten att kalla skattebetalarnas pengar ena gångenPerssonpengar och Ylvapengar är för-skräcklig. Det är väl inte så att statsråden lägger utens en enda liten krona ur egen ficka.När det gäller att det inte skall bli några nya re-former utom de nio små förändringarna i kanten, harvi världens kanske dyraste skola och ändå medelmåt-tiga resultat på många olika håll. Är inte det ett stortproblem?Det andra snuddade skolministern vid, nämligenmobbning och våld i skolan. En säker och trygg miljöär en grund, en förutsättning för att man skall kunnafå eller skaffa sig den kunskap man behöver. Om manvet att man riskerar att få stryk på nästa rast tror jaginte att man har den studiero som man behöver.Mina frågor är: Vilka konkreta åtgärder tänkerskolministern vidta för att få ordning på de här tvåmörka sidorna?Anf. 181 Statsrådet ():Fru talman! Egentligen skulle Per ha ställtfrågan till ledamöter. Flera av de nio för-slag som jag räknade upp är beslutade i just dennakammare, och de var mycket eftertraktade av kamma-ren. Om själv vill kalla sina förändringar"små förändringar i kanten" är det upp till ,men jag ser dem som radikala och bra förändringar,som kommer att göra det bättre för eleverna i skolan.Om man läser och går in i vad samtliga mina niopunkter står för inser man att syftet är just att säkraoch göra det bättre för de elever som inte klararav sin skolgång.När jag väljer att beskriva den positiva bilden görjag det på uppmaning av alla de elever och ungdomarsom jag får brev från , som jag möter utepå mina skolbesök och som inte längre vill höra dennegativa bilden av dem själva eller av den skola degår i.Jag har inga lappar för mina ögon som döljer denmörka bilden. Det sade jag också i min inledning.Varje åtgärd som jag kommer att vidta som ministerär till för att stärka skolan och göra det bättre i skolan,framför allt för de elever som har de största behoven.Anf. 182 PER () replik:Fru talman! Jag tror att ett av de absolut störstaproblemen i är att väldigt många fortfarandegår omkring och tror att vi är bäst i världen. Det ärhög tid att vi försöker göra en så nyanserad bild sommöjligt av verkligheten, såsom den faktiskt är.Det andra är att jag tycker att varje elev måste fådet bättre, inte bara de som har läs- och skrivs-vårigheter eller något annat. Det gäller att stimulerasamtliga elever i skolan mer än vad man gör i dag.Anf. 183 Statsrådet ():Fru talman! Jag är helt övertygad om att vi inte ärbäst i världen. Jag brukar säga att vi har ett uniktsystem från 1 till med välutbildad personal. Men på enskilda områden och inom enskildaklasser kan vi hitta exempel i världen som vi kan läraoss oerhört mycket av.Om Per lyssnade på mitt anförande hörde hanatt jag nämnde två små enkla ting som lärarna i Tore-kov hade tagit från . Det ena var att eleverna påCapri var oerhört stolta över sin historia. De berättadeatt de t.o.m. kunde gudasagorna. Det var små fem-teklassare, och de hade en stolthet som de lärare somjag träffade kände att de inte hade gett sina elever.Där fick de en sak att fundera över. Där var de påCapri bättre.Det andra var att eleverna på , genom att dehade helt andra ekonomiska förhållanden, också vär-nade om skolan. Det var ingen självklarhet att få finaböcker, att få en penna eller att över huvud taget gå iskolan. När lärarna i berättade det för sinaelever på Sandlyckeskolan hade de väldigt svårt attförstå det. De är ju uppvuxna i ett annat samhälle meden annan kultur.Jag är övertygad om, Per , att vi lär varje gångvi är med i ett EU-projekt eller har ett samtal bådeinom och utom våra gränser.Anf. 184 () replik:Fru talman! Det var intressant att höra på statsrå-det , speciellt när hon räknade upp punk-terna. Det var många positiva saker som togs upp,bl.a. försöket med individuella studieplaner. Jag hop-pas att det kommer till alla elever. Även detta att mantänker göra försök med slopad timplan är väldigtintressant.Sex och samlevnad var också en punkt som stats-rådet poängterade och sade att man är på gång attgöra något bra av för gymnasieskolan. Men jag hop-pas att statsrådet också tänker på att högstadiet i daginte heller har det tillräckligt bra. Man får inte glöm-ma bort de eleverna utan måste se till att det fungerarbra där. De är i den åldern då sex och samlevnad är"försök" för många ungdomar.Vad gäller de mörka sidorna pratade jag i mitt an-förande om att jag tycker att dramapedagoger är ettbra sätt att lösa den biten. Statsrådet pratade också liteom drama. Jag hoppas att det kan utvecklas och attstatsrådet är redo att satsa pengar på att utbilda merdramapedagoger. Jag vill gärna höra några tankar omdet.Jag har inte fått något bra besked om statsrådet ärberedd att ta initiativ till en bred överenskommelsevad gäller betygssystemet.Anf. 185 Statsrådet ():Fru talman! Jag skall svara när det gäller de indi-viduella studieplanerna. Det står skrivet att inomgymnasieskolan skall varje elev ha rätt till enindividuell studieplan. Det är inte så i praktiken. Detfinns inte inom grundskolan.Vi har inte skrivit propositionen som handlar omFUNKIS-utredningen. Jag pratar nu om elever medde största behoven. Jag tycker att individuella studie-planer är oerhört bra. Att jag är tveksam att tasteget fullt ut beror på att jag tror att skolan kanskeinte har kompetensen att klara av det, men det här ärmin vision. Om jag inte tar steget fullt ut med FUN-KIS är det ändå det första, och jag tänker fortsättamed det.När det gäller betygen vill jag svara ärligt att jagför dagen inte har någon som helst avsikt att se överbetygen. Vi har ju fått dem ganska . Däremotlyssnar jag noggrant på de synpunkter som kommerin angående betygen. De synpunkter som framför allthar förts fram till mig gäller stegen på gymnasiesko-lan, och det är steget mellan Godkänd och Väl god-känd. Det är det jag har hört allra mest om. Jag haralltså för dagen ingen avsikt, men jag följer fråganordentligt.Anf. 186 () replik:Fru talman! Med tanke på att vi har den bästakompetensen på lärarna hoppas jag att statsrådet ärredo att satsa på individuella studieplaner även lägrened. Eftersom jag själv kommer från den världen ochär lärare i bakgrunden, vet jag att kompetensen finnsoch att man vill prova detta även i . Jaghoppas att det går vidare.Jag tycker att skriken om betygen för ett halvårsedan var allvarliga. Det har diskuterats väldigtmycket inom skolvärlden bland föräldrar, i lokalaskolstyrelser osv. Jag tycker att det är värt att ta påallvar även om det betygssystem vi har är nytt. 187 () re-plik:Fru talman! Jag vill också tacka för den väldigtljusa, positiva och nyanserade bild som skolministerngav i sitt anförande. På en punkt har jag några frågoratt ställa, och det gäller den stora satsningen om enoch en halv miljard på IT i skolan som Vänsterpartiethar ställt sig bakom. Skolministern nämnde sina för-hoppningar om positiva inlärningseffekter genom IT.Det hoppas vi också.Problemet är att vi förutsätter det, men egentligenvet vi mycket lite om i vilken grad IT omskapar vill-koren för undervisning och inlärning. Vi vet väldigtlite också om på vilket sätt lärar- och elevrollen för-ändras.Vi har i vår motion föreslagit att man skall satsaca 40 miljoner av de myckna pengarna - av de en ochen halv miljarder kronorna - för att beforska dettaområde. För att vi skall kunna nå de goda effektersom vi alla strävar efter är det viktigt att vi får en bildav vad som verkligen händer. Det är det ena.Det andra är att vi också tycker att satsningen påde yrkesverksamma lärarna är bra, men vi tyckerkanske att skolministern har förbisett dem som redanbefinner sig i utbildning för att bli lärare. Det är intealltid så idealiskt på våra lärarutbildningar att man hartillräcklig tillgång till datorer. Det är viktigt att delärare som vi nu släpper ut inte bara kan teknikenkring datorn utan också har idéer kring hur man kananvända den i undervisningen. Det bästa sättet att lärasig detta och bli förtrogen med datorn är att användaden under sin egen utbildningstid.Jag skulle vilja att skolministern kommenteradedet.Anf. 188 Statsrådet ():Fru talman! Det är helt riktigt som Britt-MarieDanestig säger. Vi har inget belägg för vad IT-undervisningen kommer att medföra. Det finns ingenforskning kring om IT kommer att göra att skolan blirbättre.Men IT kräver en annan pedagogik och ett annatarbetssätt än vad man kanske tillämpar när man sittermed en lärobok framför sig. Det kommer att ställakrav på lärarna när det gäller att kunna urskilja vilketstoff som är lämpligt och när det gäller att göra analy-ser av befintligt stoff. Det gäller att lära elever attsöka. Vad är det egentligen för fakta vi vill ha tag på?Vad är det för kunskap vi vill få, och hur når vi den?Det gäller vilken pedagogik man skall använda för attnå fram och för att få ut informationen från självadatorn. Där ser jag att det krävs ett annorlunda arbets-sätt.Men datorn får aldrig ersätta människan. Samtaletmellan elever och lärare är egentligen grunden för ettbra användande av datorn. Samtalet mellan elevernaom vad de vill använda datorn till är också oerhörtviktigt.Själva forskningen får vi återkomma till. Detkommer ständigt att pågå forskningsarbeten för attfölja upp och utvärdera satsningen.När det gäller lärarutbildningen vill jag säga attdet har lämnats direktiv till , vars arbete pågår,om att lärarhögskolorna särskilt skall beakta hur delär ut användning av datorer på sina skolor. Riksda-gen har också tidigare beslutat om att avsätta medeljust för kompetensutbildning för dem som arbetar pålärarhögskolorna och använder datorn.Anf. 189 () re-plik:Fru talman! Jag är glad över det svar som skolmi-nistern gav. Jag tror att det är viktigt att vi satsarpengar på forskning kring detta område. Det kännstryggt att skolministern ämnar återkomma till dennafråga, för det är många saker man bör belysa.Jag är också glad över att skolministern så kraftigtbetonade att datorerna inte får ersätta människor - enuppfattning som jag och mitt parti verkligen delar. Vihar skrivit i vår motion att införandet av datorer ald-rig får vara en ursäkt för att man exempelvis minskarlärartätheten. Det tror vi är oerhört viktigt. Det finnsenligt bl.a. utvärdering en tendens att man ibeslutshierarkin åtminstone på tjänstemannasidan ikommunerna är väldigt fixerad vid själva datortekni-ken och datorerna.Anf. 190 () replik:Fru talman! Jag vill först uttrycka min förvåningöver en skolminister vars första uttalande var att detbehövs arbetsro i skolan, och som kommer till och beskriver denmest sprudlande aktivitet i skolan jag har hört någonbeskriva i denna kammare på mycket . Det ärtrevligt att tonvikten läggs på arbete. Jag förstår vadsom menas. Det är alltså inte organisatoriska föränd-ringar, utan det är förändringar och positiva stimulan-ser när det gäller skolans inre verksamhet som står påprogrammet.Vi noterar naturligtvis från sida medglädje de nio punkterna. Det gäller utformningen avIT-satsningen, internationaliseringen, sex- och sam-levnadsundervisningen och dess form med eleverna icentrum, att värdegrunden har fått en framskjutenplats, att de estetiska ämnena förs fram osv. Det ärnästan så att jag skulle vilja avstå från att ställa enfråga.Jag har ändå i mitt anförande, som jag tror attskolministern inte hörde, återigen upprepat Miljöpar-tiets krav på åtgärder för elever med specifika läs-och skrivsvårigheter. Det är en punkt som har stått pådagordningen här i , och dethar gjorts många utredningar. Jag skulle från skolmi-nistern, som jag vet har ordentliga kunskaper på om-rådet och också känner för frågan, vilja höra en sortsgaranti för att den utredning som kommer som enfortsättning av FUNKIS verkligen också får direktivatt vidta åtgärder när det gäller denna fråga.Jag skulle även vilja fråga om också har fått i uppdrag att titta påförskolan och dess läroplan och göra en utvärderingav den.Anf. 191 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inte skrivit färdigt propositio-nen. Vi håller på och sammanställer de remissvar somhar kommit in angående FUNKIS. Därför går jag nu imitt minne noggrant igenom vad vi egentligen sadenär det gäller just elever med läs- och skrivsvårighe-ter.De nämns i . Det nämnsockså andra grupper som faktiskt är berörda, nämli-gen det vi kallar gravt språkstörda barn. Det är engrupp som är tämligen okänd. Det är en grupp som,om vi går , hamnade inom särskolaneller inte fick rätt stöd i skolan. Vi kommer på flerapunkter att beröra dessa elever - från dem med läs-och skrivsvårigheter till dem med grav språkstörning.Dessa områden går ofta in i varandra.Det vi också har tagit upp är den allmänna ochbreda kompetensutbildning som behövs för alla lära-re. Vi måste på bred basis skapa en merkunskap omhur man möter elever som har t.ex. läs- och skrivsvå-righeter.I - - diskutera-des också dyslexi. Man kan fundera över framtiden.Behöver en lärare som skall undervisa i årskurs 9också ha kunskap om t.ex. läs- och skrivsvårigheteroch hela läsprocessen?Jag känner att detta var det sämsta svaret ,. Men vi är inte färdiga med skrivning-arna när det gäller , så jag beratt få återkomma. Det var inget tillfredsställande svar;det medger jag.Anf. 192 () replik:Fru talman! Det duger gott, men det kom ingetsvar alls när det gäller förskolans läroplan. Det kan-ske jag kan få sedan.Jag vill ställa en annan halvelak fråga, när vi nuhar en skolminister som rör sig som fisken i vattnet iskolans inre värld. Hur är det med arbetet utåt, alltsåskolans kontakter med omvärlden?Vi har ett behov av att få praktikutbildningen ut-byggd och även APU:n på gymnasiet.