prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Det är pengar som är väldigt viktigaför just kommunsektorn.När jag ändå talar om kommunerna tänkte jag pas-sa på att kommentera marsrap-port, som visar hur det är ställt i kommunerna i dag.Trots de höjda statsbidragen förutspår man att en avtre kommuner måste minska sina kostnader fram tillår 2000 för att klara balanskravet. Problemet är att detär en så stor variation mellan kommunerna. avkommunerna säger att de säkert kommer att klarakravet, medan tror att de kanske kommer attklara det. säger att de inte kommer att klara avdet alls. Vi ser alltså hur viktiga dessa intäkter är förkommunsektorn. Tyvärr förutspår man ingen ytterli-gare ökning av skatteintäkterna, utan det är statsbi-dragen som gör att kommunerna kommer att fåen bättre ekonomi.Vi har en befolkningsutveckling som visar att deäldre äldre blir alltfler, att skolbarnen blir alltfler,medan förskolebarnen blir allt färre. Detta kommer attställa oerhörda krav på vård, omsorg och utbildningute i kommunerna som befolkningstillväx-ten tydligen ligger väldigt lågt. Ute i kommunerna harman också tagit till sig den här diskussionen och pri-oriterar nu vård, omsorg och utbildning. Det är i ochför sig riktigt, men neddragningarna görs inomförskolan, fritidsverksamheten och kulturområdet. Detär också alltfler kommuner som söker extra pengarhos regeringen. Man gör det t.ex. därför att man upp-lever att det nya utjämninssystemet har gett negativaeffekter för kommunerna. Kommunägda bostadsbolaggår väldigt dåligt. Det är ofta en kombination av pro-blem, t.ex. höga kostnader för socialbidrag osv. Ettalldeles nytt problem har man stött på inom kommu-ner och landsting, och det är att det plötsligt är väldigtsvårt att rekrytera personal med den utbildning somman efterfrågar.Det var en liten utvikning om kommunerna ochderas situation, men jag tycker att det är relevant att taupp den frågan när vi talar om socialavgifter ochegenavgifter och de medel som dras bort från kom-munerna på det här sättet.Vänsterpartiet har ytterligare en reservation, nr 3,som gäller nedsättning av socialavgifter. Alla företaghar rätt att få en reduktion av socialavgifterna, i dagpå . Jag tror säkert att detta ärväldigt bra för många företag, men för de stora före-tagen tror jag att det knappt ens är nålpengar. FrånVänsterpartiets sida har vi satt en gräns och sagt attdetta enbart skall gälla företag med högst tio anställ-da.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom Vänster-partiets reservationer, men jag yrkar bifall till reser-vation 2.Anf. 84 ():Herrar talmän! Jag skall hålla ett litet anförandeom SfU10. Jag börjar faktiskt med mitt särskildayttrande där vi vill ha en nedsättning av de socialaavgifterna för småföretagen. Det handlar mycket omarbetsmarknadspolitik, och vi kommer att behandlafrågan utförligare i arbetsmarknadsutskottet.När det gäller egenavgifterna, ett gammalt kärtdebattämne, yrkar jag bifall till reservation 2 tillsam-mans med . Egenavgifterna är enmycket större sak än man ofta talar om. Man talade ipensionsreformen om en kompensation för egenavgif-terna. Men förhandlingarna har strandat. varavsikten också att man skulle kompensera lönemässigtför egenavgifterna, men det blev inte så. Det står heltklart vilken betydelse egenavgifterna har för kommu-nernas ekonomi. De med lägre inkomster förlorardessutom på egenavgifterna. Låginkomsttagare har iregel ingen statsskatt, och därför blir det inga avdragför egenavgifterna, men de får stå för kostnaderna ialla fall. Vi kommer förhoppningsvis att debatteradetta under våren.När skattereformen genomfördes var ett av deviktigaste målen att sänka inkomstskatten. Det inne-bar att det framför allt var marginalskatterna för me-del- och höginkomsttagarna som sänktes. Teoretisktskulle detta finansieras fullt ut genom en breddning avmomsen, ett borttagande av avdrag m.m., och - detkommer vi väl alla ihåg - de dynamiska effekter somuteblev. De lyste helt enkelt med sin frånvaro. Manförlorade vissa år upp till 40 miljarder i skatteintäkter.Då ville man råda bot på den här underfinansie-ringen genom att höja inkomstskatterna igen. Men nublev det en förskönande omskrivning. Man kalladedet "egenavgifter". De allmänna egenavgifterna upp-går till och ger bruttoinkomster på50 miljarder till staten.Det kostar alltså 12 miljarder som jag ser det, fastMarie sade 17 miljarder. Det kostar kom-munerna 12 miljarder. Om man jämför detta medPerssonpengarna, som det här året blir 8 miljarder, ärdessa inte ens en kompensation för vad kommunernahar förlorat i skatteinkomster.Det är ju inte så att man behöver lägga mer pengartill sjukförsäkringen. Den har ju gått med överskottunder . Det viktigaste är kanske att det, somjag har nämnt, har en dålig fördelningseffekt. Detförsämrar också kommunernas och landstingens eko-nomi. Skatteunderlaget blir sämre.Vi har ett budgetalternativ , alltså detsom vi lade fram , som gör det möjligt attavstå från höjningen av egenavgiften med en procen-tenhet 1998 och att sedan sänka den ytterligare tvåoch en halv procentenhet fram . blir detkanske ingen höjning i nästa budgetproposition, mendet återstår ju att se.Vi menar att detta kan göras som ett led i en skat-teväxling med högre energi- och miljöskatter. Det kanockså ske genom att man satsar rejält på en förkort-ning av arbetstiden fram . Det leder till minskade kostnader förarbetslösheten. Jag kommer att ta upp det här meringående i pensionsdebatten. Yrkandet gällde bifalltill reservation 2.Anf. 85 ():Herr talman! Jag vill uppehålla mig helt kort vidreservationerna 5 och 8. Sedan vill jag säga litet merom reservation 7.I reservation 5 tar vi tillsammans med Moderater-na och upp frågan om den särbehandlingsom sker av andra ideella föreningar än idrottsföre-ningar i skattehänseende. Det gäller att man måstebetala in sociala avgifter på fulla belopp, något somidrottsföreningar inte behöver göra.Det är inte märkligt att ungdomsorganisationeroch ungdomsledare utanför idrottsrörelsen är upprör-da över detta. De bedriver en viktig och ansvarsfullverksamhet för barn och ungdomar. Den skillnad somfinns är stötande. Den är obegriplig. Den är fullstän-digt omotiverad. Det är verkligen märkligt att inteutskottet kan ställa upp ens på att utreda detta förhål-lande och hur man kan lösa det för att skapa störrerättvisa.I reservation 8 gäller frågan vinstandelsmedel. Vikristdemokrater ser oerhört positivt på vinstandelssys-tem. Det är positivt för hela samhället, för företagenoch för de anställda. För de anställdas del bidrar dettaatt ingå i olika vinstandelssystem till arbetsglädje,motivation, delaktighet och förståelse för företagan-dets villkor. Därför yrkar vi att särskild löneskatt inteskall utgå på vinstandelsmedel.Men jag vill särskilt ägna mig åt reservation 7,som handlar om hushållstjänster och möjligheten attöppna en ny vit marknad. De flesta inser ju, och vet,att orimliga skatteregler lägger en död hand övermarknaden för vita hushållstjänster. Många jobb inomden här sektorn kommer aldrig till stånd. Samtidigtköper många hushåll, framför allt barnfamiljer ochäldre, tjänsterna svart. Tusentals människor utför dehär tjänsterna utan att få del av de gemensammatrygghetssystemen. Det är verkligheten.Debatten om de här tjänsterna har böljat fram ochtillbaka . Det har förekommit en hel del för-domar och nedsättande attityder gentemot hushåll-stjänster. Jag hoppas att vi kanske har kommit förbidet stadiet vid det här laget. Vi kristdemokrater harsedan länge pekat på behovet av förändringar inomdet här området. visade 1994 att18 % av hushållen var intresserade av hjälp ibland.6 % var mycket intresserade av regelbunden hjälp ihushållet. Totalt innebär detta nästan en fjärdedel avhushållen.Riksskatteverkets uppskattning tyder på att över90 000 hushåll köper tjänster som städning, fönster-putsning och barntillsyn svart. Med den stora arbets-löshet som vi har i vårt land är det naturligt attdet finns ett stort utbud av arbetskraft. Det är positivt idet här sammanhanget att en hel del av de arbetslösaär intresserade av, och kan tänka sig att arbeta med,den här typen av tjänsteproduktion. Det är flera un-dersökningar som har visat det. Enligt Tjänsteutred-ningen var av de arbetslösa villiga att arbetamed den här typen av tjänster. svarade: "Ja,kanske". Det innebär totalt av de arbetslösa.Herr talman! Vi kristdemokrater anser att det ärdjupt olyckligt att orimliga skatteregler pressar män-niskor till svart arbete. Det som är allra mest olyckligtär ju att unga människor riskerar att få den förstakontakten med arbetsmarknaden inom den svartasektorn.I reservationen tar vi upp vikten av att reduceraden s.k. dubbla skattekilen, alltså att man med redanhögt skattade pengar skall betala tjänster som detsedan skall skattas ytterligare för. Då kommer manupp i så höga kostnader att det bara blir de hushåll därman har två höginkomsttagare som kan bära det härsom klarar av att köpa dessa tjänster. Alla andra ute-sluts. Det kan inte vara rimligt. Det är viktigt att vi fårgöra den här svarta sektorn vit. Vi kristdemokrateranser att vi politiker nu måste ta vårt ansvar och be-sluta om åtgärder som gör att kostnaderna pressas nedväsentligt för hushållstjänster. Från svart till vitt!Jag yrkar bifall till reservation 7. Vi står ävenbakom de andra reservationer som vi är med på ibetänkandet.Anf. 86 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas ett an-tal motionsyrkanden om sociala avgifter väckta underden allmänna motionstiden . Utskottet föreslårett tillkännagivande. Regeringen bör låta göra enkartläggning av systemet med vinstandelsstiftelser föratt utröna vilken betydelse dessa har för de anställdasinflytande i företagen. Kartläggningen bör avse före-komsten av dessa vinstandelsstiftelser, sammansätt-ningen av deras styrelser samt ekonomin i stiftelserna.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på motionsyrkandena.Sociala avgifter betalas enligt lagen om socialaavgifter i form av arbetsgivaravgift och egenavgift.De senaste åren har socialavgifterna förändrats vidflera tillfällen. Den allmänna sjukförsäkringsavgiftenändrades t.ex. till en allmän pensionsavgift fr.o.m. iår. Det kan bli aktuellt att se över det samlade uttagetav allmänna egenavgifter i samband med att arbetetmed det reformerade ålderspensionssystemet blirklart.Utskottet har avstyrkt de motioner som berör ege-navgifter med hänvisning till att det pågår beredningangående detta område inom både Regeringskanslietoch genomförandegruppen. Resultatet av beredningenbör avvaktas.Jag vill gärna kommentera några av motionsför-slagen litet närmare. Utskottet har i tidigare samman-hang behandlat frågor liknande den om kravet påuttag av allmänna egenavgifter över 7 ½ basbeloppoch den om avdragsrätt för allmänna egenavgifter. Dåanförde utskottet att skattelättnaderna är lägre förlåginkomsttagarna än för höginkomsttagarna vid enmarginalskatt på . Det beror på reglernas ut-formning och på att låginkomsttagarnas marginalskattär lägre än höginkomsttagarnas. Vid denna behand-ling ansåg utskottet dessa effekter vara ofördelaktiga,och man skulle avvakta genomförandegruppens arbetenär det gäller det samlade uttaget av allmänna ege-navgifter.Herr talman! Utskottet har behandlat motioner omnedsättning av socialavgifter, eller det man kallarsnedvridning av konkurrensen. Enligt motionärernakan nedsättning av socialavgifterna få den effekten,bl.a. inom detaljhandeln, beroende på hur verksamhe-ten är organiserad. anser atten sådan effekt av reglerna inte är tillfredsställande.För att närmare klargöra om och på vilket sätt deaktuella reglerna har negativa effekter ur konkurrens-synpunkt finns det, enligt utskottet, skäl att noga ana-lysera och utvärdera reglerna och deras effekter. Ut-skottet kommer därför att föreslå reviso-rer att göra en sådan utvärdering inom ramen förgranskningsverksamheten.Det har framförts krav på särskilda regler för före-tag med säsongsanställda, som man anser skall hamöjlighet att fullt ut utnyttja den utökade nedsättningav arbetsgivaravgiften som infördes . Jagvill läsa ur skatteministerns brev till Stiftelsen skär-gårdsbåtar: Konstruktionen med ett högsta avdrag permånad innebär visserligen att bl.a. företag med sä-songsverksamhet inte kan utnyttja avdraget under helaåret. Det vore dock inte neutralt från konkurrenssyn-punkt om företag som bedriver verksamhet endastunder vissa månader fick tillgodoräkna sig ett likastort avdrag som företag med verksamhet under helaåret. En regel som innebär att företag med säsongs-verksamhet medges högre avdrag skulleockså missgynna företag som har verksamhet underhela året men med varierande löneunderlag.Skatteministern avslutar brevet med att säga attdet inte är aktuellt att införa särskildaregler för avgiftsavdrag i företag med säsongsverk-samhet.Två motionärer behandlar problematiken med sä-songsanställd utländsk arbetskraft inom trädgårdsnä-ringen. Frågan har varit under utredning och är före-mål för beredning inom . Utskottetanser att resultatet av det pågående beredningsarbetetbör avvaktas.Herr talman! Jag skall säga något om motionernaom socialavgifter och hushållstjänster. Motionärernavill införa en avgiftsbefrielse vad gäller arbetsgivar-avgift på hushållstjänster och hushållsnära tjänster.Motivet är att stimulera den privata tjänstesektorn ochgöra svarta tjänster vita.LO-ekonomen utredde denna frå-ga för regeringens räkning, och utredningen finns numed i regeringens arbete och diskussion. Utredning-ens betänkande föreslog sänkta arbetsgivaravgifter föranställda inom tjänstesektorn.I dag förs diskussioner inom EU om att ge ländermöjlighet att använda momsen som verktyg för attstimulera tjänstesektorn. I är man mycketpositivt inställd till detta och önskar få den handlings-friheten. Momsen är ett enklare redskap att använda,och har vi lägre moms på t.ex. livsmedeloch kultur. Med en momssänkning får man dessutomdirekta effekter på priset. För att skall kunnatillämpa lägre moms på tjänster krävs att kommissio-nen lägger fram ett direktivförslag som antas av allaländer. Vidare diskussion i detta ämne har jag över-lämnat till min kollega vill jag kommentera förslaget om vinstandel-smedel och utskottets tillkännagivande.Fr.o.m. tas en särskild löneskatt utpå bidrag som en arbetsgivare lämnat till en vinstan-delsstiftelse. En av grundtankarna bakom skattere-formen var att alla typer av förvärvsinkomster skullebehandlas lika. När inkomsterna grundar rätt till so-cialförsäkringsförmåner tar man ut en socialavgift.För inkomster som inte grundar rätt till sådana förmå-ner begränsas uttaget till den särskilda löneskatten.Det fanns enligt propositionen stora likheter mel-lan överföring till vinstandelsstiftelser och avsättning-ar till pensioner, för vilka det tas ut särskild löneskatt.Det var också svårt att veta hur mycket av de utbetal-da medlen från vinstandelsstiftelserna som har singrund i den anställdes eget arbete respektive i värdes-tegringen på andelen. Därför föreslogs att särskildlöneskatt skulle tas ut på bidrag som en arbetsgivarelämnat till en vinstandelsstiftelse. Detta blev ocksåriksdagens beslut.För en utbetalning från en vinstandelsstiftelse kanen arbetsgivare, , bli befriadfrån att betala sociala avgifter. Detta gäller om debidrag som arbetsgivaren lämnat skall vara bundnaunder minst tre kalenderår, ges till en betydande delav de anställda och lämnas till dem på likartade vill-kor. Om dessa villkor inte är uppfyllda eller om er-sättning lämnas till bl.a. delägare eller företagsledare ifåmansbolag, gäller i princip inte sådan avgiftsfrihet.Avsikten med vinstandelssystemet är att göra deanställda delaktiga i företagets resultat, öka produk-tiviteten, sprida det individuella ägandet i företagetoch öka känslan av samhörighet med företaget. Ut-skottet delar uppfattningen i motion Sf254, att det ärväsentligt att de anställda får större engagemang ochstörre inflytande i det företag där de är anställda.För att kunna bedöma vinstandelsstiftelsernas be-tydelse för de anställdas inflytande i företaget anserutskottet att regeringen bör låta göra en kartläggningav förekomsten av vinstandelsstiftelser, av deras sty-relsers sammansättning samt av deras ekonomi. Re-geringen bör därför återkomma till med enredovisning av kartläggningen. Utskottet föreslår attriksdagen med anledning av motion Sf254 yrkande 3som sin mening ger regeringen detta till känna.Utskottet finner inte skäl att nu föreslå någonändring av avgiftsuttaget vid vinstandelsstiftelsernasutbetalning till fåmansföretag.Frågan om ansvaret för erläggande av socialavgif-ter på personaloptioner behandlas i departementspro-memorian Beskattning av personaloptioner. är föremål för beredning inomRegeringskansliet, och en proposition är att väntavåren 1998.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan i betänkandet och avslag på motioner-na förutom Sf254 yrkande 3.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig ganska kort.Folkpartiet har tyckt att motionen om att ta bort densärskilda löneskatten på vinstandelar är mycket bra.Den går i och för sig inte tillräckligt långt enligt våraönskemål, men den är bra. Utskottets majoritet har sågjort upp med om en del i den motio-nen. Som sade vill man göra enkartläggning av den anställdes inflytande.Låt mig berätta att Per , känd debattör,chefredaktör och socialdemokrat, har studerat före-tagsamhet när enskilda och fackförbund satsar medel iföretag i och . Den som inte har läst hansbok bör göra det.Där handlar det inte så mycket om makt och infly-tande. Varför satsar anställda där pengar i företaget?Jo, därför att det ger stor trygghet, och det tyckerfacken också. Hur är det, ? Är detmakten och inflytandet som är avgörande och intehuruvida tryggheten för de anställda är betydelsefull?Skall jag tolka er uppgörelse med pådet sättet? Det vore intressant att veta.Kommer det något förslag om hushållstjänster ivårbudgeten? Jag borde inte behöva påpeka för soci-aldemokrater att deras regering håller arbetslöshetenuppe oerhört mycket. Många människor har inte enchans att få ett arbete. Därför brådskar det med attgöra olika insatser för att folk skall kunna komma ijobb. Därför är den enkla frågan: Kommer det någotförslag om hushållstjänster i vårbudgeten?Anf. 88 () replik:Herr talman! När det gäller den särskilda löneskat-ten på vinstandelsstiftelser vill jag ställa en fråga tillSigge Godin. Löneskatten kom ju till i en skatteupp-görelse med . Ni har ju haft regeringsmak-ten efter oss. Om detta är så angeläget för er - varförändrade ni inte på det då?Anf. 89 () replik:Herr talman! Det är inte allt man gör . Det kan man gott se när det gäller denregering som sitter . Den åstadkommer i varjefall inte allt som ni har sagt i opposition att ni skallgöra.Vi har valt de viktiga bitarna. Dessutom var detflera partier i regeringen. Det är alltså inte alls spe-ciellt konstigt att den här frågan, som ändå är margi-nell, inte blev löst där. Men det hindrar inte att vi villlösa den . Vi vill gå längre, vilket vi också harskrivit i omfattande motioner tidigare.Frågan till majoriteten är: Är det viktigast att utrö-na vilken makt man kan få i företaget, eller är detviktigast vilken trygghet man som anställd kan få iföretaget? Det är den frågan som är den viktiga.Sedan vill jag återgå till frågan om hushållstjäns-ter. Vad är det för fel att göra svarta tjänster vita? Viskall fatta ett pensionsbeslut . Då är detviktigt att alla människor kan betala in avgifter genomvita anställningar för att de skall få en pension påålderns höst. Varför är det då inte viktigt att ta tag ifrågan? Kommer det ett förslag i vårbudgeten?Anf. 90 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att detta är någonmarginell fråga. Med det tillkännagivande vi gör fårman se om vinstandelssystemet har nått sitt syfte. Vimåste alltså utvärdera de förslag vi lägger fram. Dettycker jag är ett bra sätt att gå till väga för att be-stämma om vi skall vidare med vinstandelsstiftelsereller inte.Jag sade i mitt anförande från talarstolen att jaghar överlämnat debatten om hushållstjänsterna tillInger Segelström.Anf. 91 () replik:Herr talman! Jag fick svar på min andra fråga, somgällde vinstandelar. Jag torde inte få något annat svarav än vad fick.Men jag vill ta upp frågan om egenavgifterna. var mycket avvaktande till den. Mångapartier har uttalat sin bestörtning över egenavgif-terna i princip eftersom kommunerna har ettstort behov och förlorar oerhört stora skatteintäkter.Varför kan man inte från utskottets sida ge någrapekpinnar, även till genomförandegruppen, om attdetta är en fråga som man kan plocka bort? Man kanse till att få någon annan form av finansiering än justegenavgiften. Som säger håller juden på att utredas, och vi skall avvakta.Anf. 92 () replik:Herr talman! Jag tänkte först ge en allmän bak-grund till varför vi har egenavgifter. Allmänna ege-navgifter tas, som jag sade tidigare, ut på ett basbe-lopp över 7 ½ %, vilket innebär att avgiften motsvararde inkomster som omfattas av socialförsäkringen. Deär inte förmånsgrundande för vare sig sjukförsäkring,pensioner eller föräldraförsäkring.De allmänna egenavgifterna infördes i sambandmed krisuppgörelsen mellan Socialdemokraterna ochden borgerliga regeringen . På hösten1994 beslutades att egenavgiften, som en del av sane-ringsprogrammet, skulle höjas framtill 1998.Att i stället höja arbetsgivaravgiften i samma om-fattning hade inneburit att lönekostnaderna för företa-gen hade stigit ytterligare och fler hade blivit arbets-lösa.En ytterligare höjning av inkomstskatten hade in-neburit att marginaleffekterna hade ökat ytterligare.Genom höjningen av egenavgifterna fick alltså desom hade arbete bidra till saneringen av statsfinanser-na.Vidare tycker jag att man får avvakta genomfö-randegruppens ställningstagande. Jag har inget mer attsäga om detta.Anf. 93 () replik:Herr talman! Den samlade so-cialförsäkringskostnaden är väldigt överfinansierad.Vi är medvetna i alla partier om att så är fallet. Dethela får därför en skattekaraktär. Det var ju inte me-ningen, och jag tycker därför att man skall kunna geen pekpinne till genomförandegruppen om att mankommer att göra en förändring. Det måste bli klarabesked, i stället för att detta bara skall finnas med i dediskussioner som förs.Anf. 94 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att man behöver gegruppen några klara pekpinnar, eftersom de flestapartier i socialförsäkringsutskottet är med i genomfö-randegruppen. Därför tror jag att de vet precis vad vitycker.Anf. 95 () replik:Herr talman! sade i sitt anfö-rande att egenavgifterna är ofördelaktiga, och att mannu ser över dem. Jag förmodar att det är det som ge-nomförandegruppen nu gör. Tydligen är de så be-svärliga och så ofördelaktiga att förhandlingarna mereller mindre brakat ihop.Mot bakgrund av det skulle jag vilja fråga hur hon tycker att genomförandegrup-pen skall göra. Skall man höja grundavdragen och i såfall kompensera löntagarna och sedan också kompen-sera kommunerna? Skall det vara en stor eller litens.k. Skall man sänka momsen eller skallman införa förvärvsavdrag?Det är de här buden som bollats i luften fram ochtillbaka. Vilket är bäst?Jag noterar att , vars parti också in-går i genomförandegruppen, tydligen delar en del avden kritik som jag framförde förut när det gäller in-dragning av medel till kommunerna.Hur tycker att vi skall finansieravåra kommande pensioner ?Anf. 96 () replik:Herr talman! De här frågorna ärunder beredning i genomförandegruppen. Jag har stortförtroende för våra partivänner i den gruppen.Anf. 97 () replik:Herr talman! Jag är faktiskt väldigt intresserad avatt följa denna fråga. Även om stårutanför genomförandegruppen är vi trots allt intresse-rade av att människor skall kunna få sina pensioner inågon form - hur detta kommer attbli i framtiden.Vad händer , när man inte kommer att höja ege-navgifterna till de som var meningen? Kom-mer det in mindre pengar i systemet? Får det någonbetydelse för framtida pensioner? Kan jag få svar påmina frågor?Jag antar att måste ha en upp-fattning om egenavgifter över huvud taget. Jag harmin uppfattning klar.