prot · GM0922 · 1998-11-25 00:00:00 — Den avgavs året efter detatt vi hade haft en ränta som uppgick till ochkaos i svensk ekonomi. Vårt land var inte medlem i EU. Att då,i oträngt läge, göra de förändringar som föreslogshade inte varit nödvändigt eller ens rimligt.Nu är vi i ett annat läge. är medlem i EU.Det motiverar den här förändringen. Den gör oss intefullt ut EMU-fähiga, men detta är det läge som vi har.Om inte resonemang går ut på attdriva upp inflationen, till vad skall då det demokra-tiska inflytandet användas? Denna kärnfråga måstebesvaras.Anf. 11 () replik:Fru talman! var och JanBergqvists reservation mera principiell än så, PärAxel Sahlberg.Vartill skall det demokratiska inflytandet använ-das? Det är nästan så att man baxnar när man hör ensådan fråga framställas i riksdag. Vad har videmokratin till när det gäller att styra politiken? Ja,naturligtvis för att inför folket redovisade ståndpunk-ter skall brytas mot varandra och för att av folketavsättbara människor på folkets mandat skall styrasamhällsutvecklingen. Det är därför vi har politiskdemokrati, och det är därför som vi skall ha politiskdemokrati på politikens alla områden. Det är ocksådärför man inte kan säga: Det här området skall ex-perterna ta hand om. Då återstår det för att säga: Varför är expertväldet att föredrajust på detta område? Varför inte på en massa andrapolitikområden?Nej, det är en elitistisk syn på politik som ni harfastnat i. Enbart detta kanske inte gör att Sverigekommer med i . Det krävs kanske också enfolkomröstning eller något annat för att vi skallkomma med, men detta är gjort på uppdrag av EU:sinstanser och efter det europeiska monetära institutetsdirekta anmaning till den . Därförhar hela den här processen rullat på. Därför har soci-aldemokrater principiellt bytt fot.Om ni åtminstone kunde säga: Detta gör vi baradärför att vi är tvingade, men vi står ändå fast, hade nii alla fall haft någon ideologisk och idémässig trovär-dighet. Men ni tvingas och gör sedan nödvändighe-ten, som i sig inte är en nödvändighet, till ideologiskträttesnöre. Detta är beklagligt.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Det är just detta som jag tycker ärsvagheten i argumentering. Inte hellernu kan han anföra annat än de allmänna argument fördemokratin som jag självfallet fullt ut delar. Men jagfrågade: Vilka effekter skall den ge när politikerna idetta avseende skall styra över ?Bakom hela den här frågan - Per har t.o.m.varit klok nog att uttrycka den - ligger det argumentetatt vi skall ha en hög inflation. Detta måste KennethKvist till slut stå för. Det räcker inte att barasäga de rätta sakerna, utan han måste tala om vad vårpolitik faktiskt förespråkar.Jag menar att det här inte är en så stor principielländring. Däremot har vi ett helt nytt läge. Vårt land ärmedlem av EU. Vi har där förpliktelser som styr ochreglerar oss, men vi har också ett konkurrensförhål-lande som är alldeles nytt för . Om bara enmånad gränsar vårt land, ett litet valutaområde, till ettgigantiskt stort valutaområde som förut icke har ex-isterat.Om inte inser att detta motiverarradikala förändringar av vår verklighetsbild, är detinte politik och realiteter som vi talar om, utan omfilosofi. Då hade kanske platsat bättrei grotta än i riksdag.Anf. 13 PER () replik:Fru talman! Jag har i stort sett samma invänd-ningar som har vad gäller anförande. Framför allt tycker jag att detvar häpnadsväckande att dra den slutsatsen att merdemokrati innebär hög inflation. Om det är så, voreväl hög inflation värd priset. Vad återstår annars?Skulle vi inte ha någon demokrati? Nej, så är det juinte, vi behöver är mer demokrati och fördjupaddemokrati. Vad vi gör i det här fallet är att vi avhän-der oss en del av demokratin, en del av det inflytandesom är så viktigt i vårt samhälle. Vi lämnar över dettill ett antal experter.Det är häpnadsväckande att tar detta på större allvar utan säger att den härförändringen inte är så stor och radikal, men det ärjust det som den är, . Vårt landstrovärdighet bygger ju inte enbart på den inflationsom vi har. Vi har haft en väldigt låginflation. Vi har väl t.o.m. deflation. Skulle trovär-digheten bygga enbart på det, skulle vi ha en väldigthög trovärdighet just , med rådande system, men såär det inte heller.Trovärdighet byggs på andra värden, bl.a. på denutvecklade demokratin i landet. Det är den som vimåste vara rädda om, , och alltidmåste värna. Just nu står vi inför ett ödesdigert väg-val, som gäller att lämna ifrån oss ett stycke demo-krati.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Jag sade redan tidigare att Per Lagerhar varit hederligare i den här debatten än min före-gående meddebattör. Han säger att inflationsmåletinte skall överordnas. Det är klara besked. Då harman deklarerat att man har en avvikande syn på poli-tiken. Man bortser därmed från den politik som förtsunder 70-talet och 80-talet under regeringar av olikafärger. Den har givit oss en inflationsekonomi somhar gjort oss alla fattiga.Längtar man tillbaka dit, är det kanhända okej,men att det skulle möjliggöra att få mer demokrati, attklara frågorna om det hållbara framtida samhället,återstår fortfarande för Per att bevisa.Jag menar att demokratin är oerhört viktig, men vimåste vara redo att föra en debatt om i vilket syfteden skall användas i det här sammanhanget. Demo-kratin är viktig som symbolfråga, men det kan i dethär sammanhanget inte bara handla om att vi tyckeratt det är så skojigt att skall få gå tillRiksbanksfullmäktige och utöva ett visst inflytande.Han kan där i stort sett inte alls debattera grundernaför sitt inflytande, för det skulle inte fungera i Riks-bankens sammanhang.Demokratin omfattar många fler frågor, mer änbeslutsfattandet här i kammaren. Det handlar omöppenheten, som vi vill slå vakt om. Det handlar omden debatt som måste föras, som vi också vill slå vaktom på olika sätt. Jag tycker därför att argumentering-en kring avslag på förslagen i propositionen och i dehär betänkandena är allvarlig. Den låter så väldigt bra- man slår vakt om några stora värden - men ingenger besked om till vad dessa värden i det här sam-manhanget skall användas.Anf. 15 PER () replik:Fru talman! Det är absolut inte så, , att det demokratiska inflytandet automatisktinnebär en hög inflation. Det är snarare så att detdemokratiska inflytandet tillförsäkrar oss den ekono-miska situation som vi vill ha i vårt samhälle.Den är också en garanti för att de beslut som fat-tas bygger på den majoritet som finns i samhället ochbland de folkvalda.Pär Axel har också varit inne på en an-nan sak som jag tänkte nämna. , det monetärainstitutet, har sagt att dessa ändringar inte räcker förEMU. Det behövs även andra förändringar. Därförkommer den här förändringen, som jag anser vara ettödesdigert steg på vägen, givetvis att följas av andrabeslut om t.ex. sedelmonopolet, offentlighetslagstift-ningen, sekretesslagen och annat som måste anpassasmed hänsyn till bl.a. ECB:s sekretessordning.Det vilande grundlagsförslaget är alltså inte till-räckligt för att bredda vägen för EMU. Även av denanledningen kan man ju undra varför detta görs. Nuhar ju både och att detta inte handlar om EMU utan om Riksban-ken medan vi inte är med i . Men vi får integlömma att detta ju är en förutsättning för EMU-deltagande, och en sådan förutsättning behöver vi inteså länge vi inte har beslutat om att vi skall gå med.Det är en bakvänd ordning att först bredda vägen ochfixa till så att vi har lätt att komma med och sedan,därefter, fatta beslut om ifall vi skall gå med. Det ärfullständigt bakvänt, och jag förstår det inte. Medtanke på socialdemokraternas tidigare ställningsta-ganden i den här frågan borde väl lite mer nyanserad.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Ja, jag borde säkert vara mer nyanse-rad, det skall man oftast vara. Men i den här frågangör själva argumenteringen mig lite upprörd. Mansäger inte riktigt fullt ut vad man vill, men det har PerLager gjort, och det hedrar honom. Vi skall inte över-ordna inflationsmålet, säger . Det är ett klartbesked.Men man ger inte klart besked om hur man ser påSveriges läge i en situation då vi får det största valu-taområdet vid sidan av som vår granne på andrasidan österut och söderut. Vi måste själv-fallet se om vårt hus så att vi har ett stabilt och tro-värdigt förhållande. Att nu peka på de senaste årensskyddade och låga inflation kan inte räcka som argu-ment när vi har både bakom oss medbåde röda och blå regeringar. Vi måste ju inse attdetta är läget.Sverige är det sista landet inom den europeiskaunionen som tar steget att formalisera det obero-ende som i realiteten har funnits redan tidigare. Nuformaliseras det, och det är naturligtvis riktigt att detflyttas aningen längre ut ur politikernas händer. Mendet handlar ju inte om något byggande av en bunkerdär riksbanksfrågor skall hanteras. Vi utser ett full-mäktige, rapporter skall komma till viafinansutskottet och revision sker av revi-sorer, så på en lång rad punkter innebär detta mycketmera öppenhet än vad kritikerna vill göra gällande.Kritikerna vill ju egentligen bara använda fråganom till att redan nu ta EMU-debatten.Det finns en hunger efter den debatten , och jag tarden gärna, men det är inte den frågan vi löser härmed.Anf. 17 ():Fru talman! Det beslut vi skall fatta om enmer självständig riksbank är ett logiskt, bra och kloktbeslut. handlar det om att skall få bättremöjligheter än till en positiv och stabil väl-färdsutveckling i en föränderlig värld. Jag tror att dethade varit väldigt bra om de senaste 30 årenhade haft en bättre ansvarsfördelning mellan finans-politiken och penningpolitiken än den som harbidragit till den tragiska inflations- och devalverings-historia som har urholkat välfärden i vårt land.Den bärande tesen i något popu-listiska inlägg här är att ett instabilt, oförutsägbartpenningvärde och inflation skulle vara lösningen påSveriges ekonomiska problem och bana väg för enmer rättvis fördelning mellan fattiga och rika i det härlandet. Är det något som har omfördelatresurser från fattiga till besuttna ägare av stora fastatillgångar i vårt land så är det just inflationen.Man måste också fråga sig: Om nu inflation är detnya fördelningspolitiska instrumentet, är det då, Ken-neth , detta som änkor har att förväntasig från i stället för de mera handfastafördelningspolitiska åtgärder som ni utlovade i valrö-relsen? Nej, ett sämre och mer kontraproduktivt för-delningspolitiskt instrument än inflation är svårt attöver huvud taget tänka sig.Om nu lägger örat till när det mull-rar ute i rättens krater och lyssnar vad som krävs där,så inte är det ökad inflation som krävs utan helt andrasaker. spekulation i att hans väljareinte inser dessa ganska komplicerade samband trorjag faktiskt är väl grov för att gå hem hos de männi-skor som har lånat, som har att se till vad det innebärmed inflation och som inser vad en ökad ränta orsa-kar i deras hushållsekonomi.Ett av huvudproblemen i svensk ekonomi har isjälva verket varit en allde-les för hög kostnadsinflation som har åtgärdats medständiga devalveringar. Det är detta som ytterst harbidragit till dagens massarbetslöshet och till de re-sursproblem vi ser i form av utbrända läkare ochbrist på sjukhussängar. Massarbetslösheten kostar i årungefär 150 miljarder. Bakgrunden är bl.a. den infla-tions-, devalverings- och spekulationspolitik som vihade . Detta vill nu KennethKvist och andra uppenbarligen hålla dörren öppen föri framtiden.Detta har också varit en viktig beståndsdel i debromsmekanismer som har fört från en tätpo-sition bland industriländerna tillden 15:e platsen i välfärdsliga. Trotsatt vi leder skatteligan - det finns inget annat OECD-land som tar ut så mycket av sina skattebetalare somSverige - ligger vi nu nere på 15:e plats i välståndsli-gan. Här har inflations- och devalveringspolitikenspelat en mycket viktig och destruktiv roll.Visst finns det fler djupgående strukturproblemsom också måste rättas till om utvecklingskraften ochsysselsättningen skall kunna ta fart rejält. En mersjälvständig riksbank är alltså bara en av flera nöd-vändiga strukturreformer om vi skall kunna brytamassarbetslösheten och få upp sysselsättning ochtillväxt.Riksdagen skall med bred majoritet ta itumed ett viktigt strukturfel bakom våra ekonomiskaproblem för individerna, familjerna, kommunerna,landstingen och staten. Problemet är egentligen rege-ringens handlingsförlamning när det gäller att åstad-komma de övriga nödvändiga tillväxtfrämjandestrukturförändringarna i svensk ekonomi. Den makt-delning som vi diskuterar mellan å ena sidanregering och riksdag som sköter finanspolitiken och åandra sidan som skall få ansvaret förpenningpolitiken är en angelägen strukturreform föratt svensk ekonomi skall fungera bättre i framtiden.Som flera talare har påpekat är tanken på en mersjälvständig riksbank inte ny. Detta har varit enblockskiljande fråga i det förflutna. Bakgrunden tillatt det nu finns ett fempartiförslag om Riksbankensställning som har lagts fram av en socialdemokratiskregering är att regeringen har fått hjälp på traven avSveriges medlemskap i . Detta är tragiskt nog, frutalman, det enda argument som t.ex. finansutskottetsordförande anför när han i olika sammanhang motive-rar och förklarar dagens beslut för medborgarna.Är det verkligen så illa, ? Serinte socialdemokraterna några fördelar med det för-slag man lägger fram, eller är finansutskottets ordfö-rande, socialdemokraternas främste talesman i finans-frågor i denna kammare, ensam och isolerad? Serman inte några fördelar med dessa förslag?Om det bara är sådant som EU tvingar oss till närdet handlar om att genomföra nödvändiga struktur-förändringar, vilken dådkraft kan vi då förvänta ossfrån regeringen på de andra områdena där EU intefördragsvis förpliktigar oss att genomföra förändring-ar?Självständiga myndigheter är annars inget nytt,som flera har påpekat här. Principen introduceradesegentligen av Axel med bl.a. förbudet mot ministerstyre.Jag tycker att erfarenheterna visar att det är enlyckosam svensk förvaltningstradition att politikernastyr genom lagstiftning och inte genom att detaljstyramyndigheter och domstolar. bör slå vaktom självständiga myndigheter och självständiga dom-stolar.Det är helt i enlighet med svensk tradition och detär fullt logiskt att nu också liksom övrigamyndigheter får en mer självständig ställning. Ken-neth kommer att se fler självständiga tjänste-män än om han lyfter blicken lite grandfrån , och och ser sig omi det svenska rättssamhället.Det är enligt förslaget som skall sättaupp de penningpolitiska målen, och därför stärksdemokratin, liksom när regeringen övertar ansvaretför de övergripande penningpolitiska frågorna frånRiksbanken. Däremot får nu ansvaret förden dagliga penningpolitiken så att målskall kunna uppnås.Maktdelning är en naturlig princip i en rättsstat.Det är helt naturligt att stiftar lagar och attdomstolarna dömer. Om är missnöjd medett domslut avsätter man inte domarna, utan då får viändra lagen. Visst kan man avsätta domare som up-penbart missköter sitt ämbete. Men det demokratiskasättet att arbeta är att styr genom att stiftaoch ändra lagar.Det är dessbättre inte heller möjligt att politikernavid sidan av lagen instruerar domarna hur du skalldöma. Är man missnöjd får man faktiskt ändra lagen.Den här principen är självklar för rättsstaten. Denskall också introducera när det gällerpenningpolitiken. skall i riksbankslagenfastställa målet som skall nå med sinverksamhet.Målet som vi skall godkänna i riksbankslagen,som inte är en grundlag, är att skall upp-rätthålla ett fast penningvärde. Som en myndighetunder skall därutöver, som detheter i lagförslaget, utan att åsidosätta prisstabilitets-målet stödja målen för den allmänna ekonomiskapolitiken i syfte att uppnå en hållbar och hög syssel-sättning.Öppenhet och demokratisk insyn är naturligtvisviktiga. Därför är det viktigt att inte blirett slutet fort. Den nya direktionen bör ta ett stortansvar för att i det offentliga samtalet föra ut vadRiksbanken sysslar med och motivera, informera ochdelta i det offentliga samtalet. Det tycker jag att Riks-banken gör på ett utmärkt sätt på skoloroch högskolor och på olika sätt ute i samhället.En förmåga att kunna kommunicera penningpoli-tiken och dess koppling till sysselsättning och välfärdbör vara ett viktigt kriterium när de övriga direk-tionsmedlemmarna vid sidan av riksbankschefen ochde vice riksbankscheferna skall utses.Den demokratiska kontrollen och insynen harverkligen inte glömts bort i förslaget. Det föreslås attriksdagen skall utse elva fullmäktigesom i sin tur skall utse och utöva kontroll över dendirektion som skall leda Riksbanken.Den direktionen skall bestå av sex ledamöter somväljs . En utses respektive kan bytas ut varjeår. Det innebär att kan hela direktionenförnyas. Ordföranden skall vara chef för att säkerställa kontroll och insyn i Riksban-kens verksamhet föreslås också att banken inför allaviktiga penningpolitiska beslut skall informera detansvariga statsrådet i regeringen.Dessutom skall fullmäktiges ordförande och viceordförande få både närvaro- och yttranderätt vid di-rektionens sammanträden. Minst två gånger om åretskall dessutom lämna en skriftlig infor-mation och redogörelse till finansutskottet om pen-ningpolitiken.Fru talman! Jag har förstått att en reform som geren tydligare maktdelning mellan penning- och finans-politiken genom en mer självständig Riksbank avmånga kritiker uppfattas som en förberedelse för ettsvenskt deltagande i EMU:s tredje fas. Det kan vararätt i någon mening. Så är det naturligtvis.Men för den som verkligen vill se kvarutanför EMU med bevarande av dagens låga räntor påbostadsrättslån, villalån och andra lån i näringslivetoch som vill se en låg ränta på statsskulden och pålandstingens och inte minst kommunernas omfattandelån är förslaget om en mer självständig riksbank ensjälvklar och logisk reform att rösta för i dag.Sverige utanför EMU kräver större trovärdighetför att kunna behålla en låg ränta och större autonominär det gäller penningpolitiken än om vi går med iEMU med dess gemensamma penningpolitik ochcentralbank.Dagens beslut är visserligen en nödvändig förbe-redelse för ett eventuellt deltagande. Men det är i änhögre grad en förberedelse för den som verkligen villstå utanför EMU. Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i betänkanden nr 2och 8.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! När vi talar om sakfrågan har MatsOdell och jag inte så stora åsiktsskillnader i stort.Men när de mer raljanta utflykterna tar vid är detganska mycket som är anmärkningsvärt.Att passa på att tala om regeringens handlings-förlamning i förhållande till den här frågan är nästanfestligt att höra från en avsutten minister från denregering som har rekord i statsskuldssamlande. Nej,det är nu som politiken byggs upp, och finns detläge att göra den här förändringen.När nu frågar vad socialdemokraternaanser om detta får jag naturligtvis acceptera att MatsOdell inte tyckte att det var ett dugg intressant attlyssna på mitt anförande, där jag redogjorde för vadsom är socialdemokratisk hållning i den här frågan.Jag citerade dessutom regeringen. är tydligenden stora frågan - precis som den var , fast dådrivet av - vad tycker,eftersom han har sagt att detta är en EU-anpassning.Det är det självfallet.Det är också så som framgår av tonvikten i helamitt inlägg där jag citerade regeringen: "Genom attdelegera ansvaret för utformningen av penningpoliti-ken till en självständig riksbank med ett klart angivetprisstabilitetsmål kan politiken ges det långsiktigaperspektiv som ger förutsättningar för att målet skallvara trovärdigt. "Det var vad jag sade tidigare, . Det ärväl ett argument?Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag noterar självklart tacksamt PärAxel erkännande av att den här reformenhar en positiv betydelse för ekonomiskautveckling . Jag skall framföra det budska-pet också till när jag träffar honom ifinansutskottet i morgon.Anf. 20 () replik:Fru talman! Mina vedersakare, de båda tidigareoch , försöker göra ett gammalt dema-gogiskt trick, nämligen att tala om något annat än detvi talar om.Inflationen, säger man - och blåser upp sig såsomfurstarna blåste upp med främmande metall silver-mynten så att vi fick penningvärdesförsämring på sintid - är vi i för. Vi vill ha ökad infla-tion.Sedan säger att nu när vi överför maktfrån politiker till bankdirektörer blir det bra möjlig-heter till en positiv välfärdsutveckling. Han säger attdet var tragiskt för landet med devalverings- ochinflationspolitiken . Men vad hadedet med ledningsorganisation att göra?Om det var ledning som var orsakentill inflationspolitiken som leddetill den stora statsskulden, varför har då riksbanksche-fer fått förnyat förtroende? Varför har Riksbanks-fullmäktiges ordförande och ledamöter valts om ochfått förtroende om det är de som har orsa-kat detta ekonomiska elände? Detta är ju tomt pladderoch ingenting annat, fru talman.Vad det handlar om är om vi skall ha en del avpolitiken som vi skall överföra till ett förment expert-kollektiv eller om det skall finnas ett konkret infly-tande.Mats gör en jämförelse med domstolen. Imitt huvudanförande sade jag att det är som om viinför en generalklausul för domarna om att domarnaskall bekämpa brottsligheten. Sedan får domarnabesluta om lagarna och göra som de vill i dennakamp, bara de bekämpar brottsligheten.Det är likadant med detta. Här skall bankdirektö-rerna i bekämpa inflationen. De är de ochingen annan som skall bestämma politiken. Det ärdetta som är pudelns kärna. Politik skall bestämmasdemokratiskt.Anf. 21 TALMANNEN:Talartiden är ute, . 22 () replik:Fru talman! Jag tror att behöverfräscha upp sin moderna ekonomiska historia något.Det är okej att läsa , och , men tittapå den moderna ekonomiska historien! Villkoren harförändrats väldigt mycket. Vi har en helt ny situationmed en global penning- och finansmarknad. Det ärhanteringen av denna som vi talar om . Om vigår bakåt i historien var sambanden helt annorlunda.Det är i dagens läge som det är viktigt att vi i Sve-rige har ett regelverk som motsvarar det som finns iresten av vår omvärld. Det är viktigt att vi inte driverfram en högre inflation i än den som finns ivår omvärld. Detta skulle drabba . Det skulle drabba de resurssvaga i samhället.Genom denna autonomi, att vi får ett förutsägbart ochstabilt penningvärde, garanteras flera satsningar, flerainvesteringar och flera jobb i vårt land. Det är dettasom är poängen.Jag tror inte att kommer någon-stans med den här populistiska argumentationen. Vad är en demokratiskt förank-rad styrränta utifrån politiska per-spektiv? Hur mycket skiljer det sig från detta? Hurmycket har som ledamot i kunnat rida spärr mot de spekulationersom han talade om tidigare?Verkligheten ser annorlunda ut, självständig riksbank kommer att vara en viktigförutsättning för att vi i skall få upp syssel-sättningen och få resurser för att ta hand om de svagaoch utsatta grupperna i vårt samhälle.Anf. 23 TALMANNEN:Kenneth har två minuters replik.Anf. 24 () replik:Fru talman! Det är dock inte jag som har bestämtden knappa tiden för intellektuell kommunikation ikammaren.Titta på verkligheten! Det är detjag gör. När har och dess nuvarandeledning gjort sig skyldig till allt detta som ? Det är väl inte den nuvarande ledningen ellerledningsformen som har gjort att ekonomin ibland harvarit instabil? Det är väl inte så att ekonomin ellerRiksbankens politik är misskött gentemot det moder-na internationella betalningssystemet därför att vi harstyrt på ett mer demokratiskt sätt , änvad vi kommer att göra om de som kanskeblir i majoritet här i kammaren får råda?Mats har inte en enda gång kunnat visa attRiksbanken är källan till inflation och att Riksbankenoch dess nuvarande ledning har orsakat några somhelst ekonomiska problem. Det verkar som om viskulle lösa något strukturellt ekonomiskt problembara genom att ta bort makt från riksdag och politikeroch överföra den till bankdirektörer. Det har inteMats kunnat visa. Det kan han inte visa. Dethar inte med verkligheten att göra. I övrigt slåss hanju bara med dimbilder av andras föreställningar.Anf.