prot · GL0967 · 1998-02-13 00:00:00 — Och det är faktisktvår uppgift som politiker att ta de här frågorna påallvar och inte föra en diskussion om småtingsrätters vara eller icke vara. Det är helt riktigt somnågon påpekade här att problematiken kring hur viskall utveckla domstolarnas verksamhet inte på någotvis enbart är knuten till domstolar av en viss storlek.Det handlar om hur domstolarna är organiserade, hurarbetet utförs. Det berör de stora domstolarna i precislika stor utsträckning.Jag vill alltså undanröja den föreställning somfortfarande tycks finnas på sina håll om att detta re-formarbete handlar om små domstolars vara eller ickevara. Det gör det inte. Det är bara vi som i den härtypen av debatter får människor att tro att det är så.De som arbetar i domstolsorganisationen vet att frå-gan har betydligt större bredd än så. Det förpliktigaross politiker att ta tag i det här.Anf. 8 ():Fru talman! Justitieministern säger att den här frå-gan har gått i arv, och det har den förvisso gjort.Varje regering som hanterar den får ta sitt ansvar. Jaghade ett antal debatter med företrädare för den förraregeringen just i den här frågan. Det vore förmätet attpåstå att mina inlägg hade någon betydelse, men up-penbarligen tog den regeringen större hänsyn till deargument som kom fram.Justitieministern säger att reformarbetet intehandlar om nedläggning av små tingsrätter. Då vill jagfråga: Nämns tingsrätterna över huvud taget i de di-rektiv som justitieministern har lämnat till , både det första och tilläggsdirekti-ven?Justitieministern säger att det handlar om refor-mering av rättsväsendet och inte alls om de små tings-rätterna. Jag tror visst att rättsväsendet behöver re-formeras. Jag hörde statssekreteraren i Justitiedepar-tementet i den tidigare borgerliga regeringen talavältaligt om vad den europeiska integrationen ställdeför nya krav på rättsväsendet. Jag tyckte att det lågväldigt mycket i detta ända tills slutsatsen plötsligtkom: Därför behöver vi lägga ned de små tingsrätter-na. Det fanns inget som helst samband.Utredningarna har inte visat någonting, tvärtomhar man redovisat att det egentligen inte finns någraargument när man tittar på den verkliga verklighetenute i de små tingsrätterna. Det är inte där som brister-na finns. Detta är ett perspektiv uppifrån, från Stock-holm, inte ett perspektiv nedifrån, från människornaute i landet.Jag frågade justitieministern vad hon tänker göraför att ge de många hängivna människor som jobbarpå de små tingsrätterna ute i landet arbetsro, de somhar känt förstämning under hela detta årtionde. Svaretfrån justitieministern är: Jag tänker inte göra någon-ting. Det är också ett tydligt och klart besked.Anf. 9 Justitieminister ():Fru talman! inlägg visar tydligtatt han uppenbarligen har ett eget personligt ansvarför att hela det stora arbetet med att reformera vårtdomstolsväsende har kommit att handla om små tings-rätters vara eller icke vara, eftersom har drivit den frågan och gjort detomöjligt att föra en djupare och bredare diskussionäven i detta politiska forum kring dessa frågor. Len-nart Rohdin skryter med att man har fått tidigare re-geringar att inte kunna fortsätta reformarbetet trots har varit övertygad om behovet av det just ge-nom att fokusera på frågan om små tingsrätters varaeller icke vara.Lennart Rohdin frågar om jag nämner tingsrätter-na i direktiven till kommittén. Självfallet nämns tings-rätterna, precis som länsrätterna, hovrätterna, kam-marrätterna, och Regeringsrättennämns. Det är nämligen de som är delarna i vårt rätts-väsende och vårt domstolsväsende. Det är självklartatt de nämns. Det är ju deras verksamhet som dethandlar om. Men ser inte någontingav det som står i direktiven och som syftar till enmodernisering och förändring av domstolsväsendetför att möta framtidens krav. ser baraatt det någonstans där finns ett hot mot någon litentingsrätt. Har inte vi som politiker ett större ansvar fördessa frågor så att vi kan lyfta oss bort från vissaaspekter som känns besvärande och ägna oss åt detsom är kärnan i denna fråga, nämligen vilket domstol-sväsende som vi vill ha och hur det skallarbeta för att möta de höga krav som vår befolkninghar rätt att kräva. Jag ber att betänkadetta och börja diskutera sakfrågorna. Det kräverfaktiskt de som arbetar ute i organisationen, och detkräver ytterst svenska folket. Det är icke en fråga omsmå domstolars vara eller icke vara. Frågan är betyd-ligt viktigare och större än så.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1997/98:131 om ung-domar i gles- och landsbygdAnf. 10 Näringsminister ():Fru talman! har frågat statsrådetBlomberg vad regeringen avser att göra för att vändaden negativa trenden för ungdomar i gles- och lands-bygd och vilka särskilda åtgärder regeringen avservidta för att unga kvinnor skall vilja bo kvar ellerbosätta sig i gles- och landsbygd.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på interpellationen.Den befolkningsutveckling som vi har haft underde är bekymmersam. pekarpå en del av de konsekvenser som den kan föra medsig. Den samlade befolkningsutvecklingen är emeller-tid resultatet av förändringar i en rad olika faktorer.Det finns därför anledning att se närmare på var ochen av dessa. Bruttoomflyttningarna i landet har underett antal år legat på en historiskt sett hög nivå. Stor-stadsområdena, framför allt , harunder haft stora inrikes inflyttnings-överskott. Framför allt är det skogslänen som redovi-sar stora och ökande flyttningsunderskott. Det somgör att bilden totalt sett skiljer sig från tidi-gare år är dels att vi hade födelsunderskott i landet,dels att nettoinvandringen var extremt låg. Det ärfaktiskt så att överstigerantalet döda antalet födda. Från att ha haft ett årligt födelseöverskott i landet på20 000-30 000 personer hade vi ett under-skott på 3 000 personer. Invandringsöverskottet vartidigare i genomsnitt 25 000 perso-ner. var överskottet endast 6 000. Dettagör att flera kommuner och län redovisar minskadfolkmängd. Födelseöverskott och nettoinvandringbalanserar inte i samma utsträckning som tidigareutflyttningen från en rad områden i landet.Det är fakta som dessa som motiverar en kraftfull,långsiktig och tillväxtfrämjande politik, en politiksom bl.a. sätter utbildningssatsningar, t.ex. kunskaps-lyftet, spridning av forskning och utveckling samtunga kvinnors situation i fokus. Som välkänner till förbereder regeringen, som en del i ensådan långsiktig politik, en proposition om regional-politiska frågor. Regeringen ser allvarligt på situatio-nen och avser att lägga fram flera förslag som syftartill att skapa fler arbetstillfällen i gles- och lands-bygdsområden. Av hänsyn till ungdomarna i gles- ochlandsbygd är det särskilt angeläget att regionalpoliti-ken är tillväxtfrämjande. Resurserna för regionala ochlokala utvecklingsinsatser har ökat väsentligt i ochmed tillgången till . I flertaletprogram inom målen 5b och 6 ingår betydande insat-ser just för att främja ungdomars och kvinnors situa-tion i gles- och landsbygd. Jag vill slutligen erinra omatt regeringen kommer att lämna riksdagenen proposition om ungdomspolitiken.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jag ärinte helt nöjd med svaret, och det gäller särskilt åtgär-der för att unga kvinnor skall vilja bo kvar eller bosät-ta sig i gles- och landsbygd.Fru talman! anser att hela Sverigeskall leva. Det var en mängd debatter i går på dettatema. Det är viktigt därför att människor och bygder ialla delar av vårt land har mycket att bidra med för attutveckla hela landet. ser därför med stororo på den befolkningsutveckling som sker i gles-och landsbygd. Människorna blir färre och ocksånågot äldre. Kvinnounderskottet är betydande, särskilti de glesast befolkade bygderna.Statsrådet beskriver i svaret hur befolkningsut-vecklingen förändras men ger inte några konkreta svarpå vad regeringen skall göra. Jag har förståelse förkonkretionen, men jag hoppas att den blir myckettydligare i den regionalpolitiska propositionen. Förraårets födelseunderskott inger extra oro, och man kansäga att det drabbar svaga bygder dubbelt, eftersomde har få unga kvinnor.I skrift Förnyelsens landskap,som jag antar att statsrådet känner väl till, skriverman:Kvinnounderskottet är betydligt mer utbrett i om-råden utanför tätorter än obalanserna i åldersstruktu-ren. T.o.m. stora delar av den tätortsnära landsbygdenlider av ett påtagligt underskott av kvinnor i fertilålder. Det är endast i landsbygden runt storstädernaoch i några få andra områden som det råder en balansmellan antalet kvinnor och män. Studier om flyttmotivoch värderingar pekar emellertid på att många kvin-nor skulle föredra att bo i gles- och landsbygd ombl.a. könsrollsmönster och tillgänglighet till utveck-lande arbeten och till service och omsorg vore annor-lunda.Statsrådet säger att befolkningsutvecklingen moti-verar en kraftfull, långsiktig och tillväxtfrämjandepolitik som bl.a. sätter utbildningssatsningar och ungakvinnors situation i fokus. Jag tolkar detta välvilligt.Färdriktningen verkar rätt, men det konkreta innehål-let saknas.Eftersom jag har fått interpellationssvaret av nä-ringsministern i stället för av ungdomsministern villjag något utförligare ta upp kvinnors företagande.Centerpartiet anser att man skall satsa på kvinnorsföretagande. Det arbetet inleddes av den förra rege-ringen med i spetsen.Pengar anslogs till kvinnliga affärsrådgivare,kvinnliga resurscentrum, kvinnolån och starta-eget-bidrag. Den nuvarande regeringen har fortsatt dettaarbete med bl.a. förlängt starta-eget-bidrag för kvin-nor. Resultaten låter inte vänta på sig. Av de företagsom startas ägs nu av kvinnor. Detär en ökning, och ökningen bedöms fortsätta. I ett TT-meddelande i går talas det om språng för kvinnligtföretagande. Jag tycker att det är viktigt att fler kvin-nor är beredda att starta eget företag. Det har funnitsen diskussion om att det inte skulle vara så.Jag skulle vilja veta om regeringen är beredd attsatsa mer på de resurscentrum för kvinnor som nybyggs upp och håller på att utvecklas på central, regi-onal och lokal nivå. När det gäller det nationella cent-rumet vill jag veta om regeringen kommer att perma-nenta det och ge det en mer fristående roll i förhållan-de till . Jag vill också fråga om regeringen ärberedd att undersöka behovet av att göra särskildaföretagssatsningar för unga kvinnor.Anf. 12 Näringsminister ():Fru talman! tar upp frågan om ung-domarna och kvinnorna i glesbygden och konstateraratt jag inte i interpellationssvaret redovisar proposi-tionen. Det är väl avsiktenmed stora interpellationsrunda att man villpåverka innehållet i propositionen. Det har jag allförståelse för att man vill göra.Jag skulle vilja uppehålla mig vid ungdomarnassituation i gles- och landsbygden. Vi har en utveck-ling där en allt större andel av ungdomarna går vidaretill högskolor och universitet. När jag lämnade gym-nasiet hemma i gick av ungdomarnavidare till universitet och högskola. När min son Da-vid lämnar gymnasiet går av ungdo-marna i min hemkommun vidare till universitet ochhögskola. Dessa finns inte på orten, de finns på 30orter i . Vi har över 280 kommuner och be-tydligt fler byar, landsbygden är mycket större. Detspeglar sig i den befolkningsomflyttning vi uppleverde här åren. Vi och har tillsammans kraftigtbyggt ut utbildningssystemet i 30 orter. Vi har spriditdet, i strid med , från fem sex orter tilldrygt 30, men det är inte 285. Det innebär att när vikraftigt expanderar utbildningen i högskola och uni-versitet får vi en omflyttning av ungdomar från lands-och glesbygd till universitetsorterna.Sedan är frågan om vi får dessa människor attåtervända när vi gör denna starka satsning. Det vet viinte. Men det som är viktigt och glädjande att se är attdet hos unga människor inte skett någon värderings-förskjutning om hur man vill bo. Det är ungefär sam-ma andel som tidigare som vill bo i storstad, imellanstora städer, i glesbygd och landsbygd.Då blir vår viktiga uppgift igen att se till att manfaktiskt kan ha ett arbete på landsbygden. Då handlardet väldigt mycket om att satsa på den nya tekniken,att göra det möjligt att bedriva arbete från sin bostad,att se till att sådana arbeten som traditionellt har legati städerna kan ligga ute på landsbygden genom denmoderna tekniken. Det jag framför allt koncentrerarmig på är att se till att arbete och utbildning kan be-drivas var som helst och att både stat och kommunorganiserar sin verksamhet på ett sådant sätt att maninte behöver centralisera. Där kan man vara litet be-sviken. De förändringar som skett i statsförvaltningenunder senare år har inneburit att man tagit bort folklängst bort från huvudkontoret - det är alltid enklare.Det gäller något slags lag om detta. Där måste vipolitiker vara tuffare.När det gäller kvinnornas situation kan jag se enviss förbättring i våra glesbygdskommuner. Natur-ligtvis har den kvinnliga arbetsmarknaden blivit störrei förhållande till den manliga. Det traditionella jord-och skogsbruket sysselsätter allt färre, medan service-näringarna är i växande. Därför ser jag en litet bättreutveckling. Men det viktigaste där är återigen att setill att arbetsplatser finns ute i gles- och landsbygd.Det är traditionellt manliga arbeten som funnits i debygderna. Då är välfärdssystemet oerhört viktigt, attvi förmår fördela resurserna efter behov och inte efterinkomst när det gäller vård, omsorg och utbildning.Det är nästan den viktigaste åtgärden av alla. Då be-hövs ett starkt välfärdssamhälle. Det hoppas jag att vifår med oss på.Anf. 13 ():Fru talman! Som statsrådet säger har vi arbetatgemensamt för att bygga ut högskolorna, och det ärbra. Det är viktigt för den framtida arbetsmarknadenatt ungdomar har god utbildning. Det är också viktigtatt se till att det finns en struktur i hela landet som göratt unga människor vill och är beredda att kanskeflytta tillbaka eller att nya ungdomar flyttar till debygderna. Jag tror att det finns goda möjligheter justmed tanke på vad statsrådet säger om värderingar. Engod boendemiljö, trygghet, närhet till naturen pålandsbygden är något som lockar ungdomarna när deblivit något äldre och kanske skaffat familj. Därförblir satsningarna på högskolor viktiga, men manmåste också ha en ordentlig infrastruktur även i deandra bygderna.Jag delar uppfattningen att man måste skapa förut-sättningar för detta. Jag vet att man i går i kammarendiskuterade byskolorna. Jag vill ta upp dem igen medanledning av det som sägs om utbildningssatsningar istatsrådets svar. För att bevara levande bygder ärskolan mitt i byn avgörande. Likväl som man i daganvänder byskolans lokaler för mängder av studiecirk-lar skulle man kunna utveckla byskolan till ett cent-rum även för vidareutbildning, distansstudier i högreutbildning osv. För att se till att det finns ett nätverksom gör att människor är beredda att flytta tillbaka tillbygderna måste man ha skolorna.Jag vet, fru talman, att byskolorna i första hand ären angelägenhet, men när närmare hundra-talet hotas av nedläggning borde staten kunna gå inoch göra en akut utvecklingsinsats. Det är också vadnäringsministerns egen myndighet föreslår.Fru talman! Jag begär inte något svar av statsrådetpå detta , men ber honom att fun-dera på detta.Ja, välfärdssystemen är viktiga för att skapa förut-sättningar för kvinnors arbetsmarknad. Men vi vet attdet pågår en diskussion om utveckling av dessa. Detär viktigt att bredda kvinnors arbetsliv. Det handlarom att förbättra kvinnors löner och skapa en bredarearbetsmarknad för kvinnor så att man inte blir såsårbar. Där tycker jag att det är viktigt att stötta kvin-nors företagande och driva på i den frågan. Det gerockså resultat.Jag skulle vilja ha konkretare svar på mina frågorom nationellt resurscentrum och kvinnligt företagan-de.Anf. 14 Näringsminister ():Fru talman! Det är bra att vi är överens om hög-skolesatsningen. Men det är också viktigt att MarieWilén och jag beskriver konsekvenserna av det. Närvi bygger ut högskolor och universitet får vi en be-folkningsomflyttning av ungdomar till våra regionalaoch nationella centrum. Det är där utbildningen finns.Med den teknik vi använder måste man åka tillde orterna. Det är faktiskt en ganska stor omflyttningsom vi på det sättet åstadkommer och som vi tyckerlångsiktigt är bra. Det är denna stora ut- och omflytt-ning som vi just nu mäter.Den andra frågan som jag ändå vill lyfta fram ärmer principiell. Jag är inte säker på att jag och MarieWilén är osams om detta, men det är viktigt att kom-ma ihåg det. och är de två länder ivärlden som har den jämnaste fördelningen av arbetenöver landet. Det finns inga andra länder som kommeri närheten av oss.Varför är det på det sättet? Förklaringen är främstatt vård, omsorg och utbildning fördelas efter behovoch inte efter inkomst. I den rikaste kommunen iSverige, där de rikaste människorna bor, är medelin-komsten mer är dubbelt så hög som i den kommun därde fattigaste människorna bor i . Om vi intehade ett solidariskt och stort välfärdssamhälle skulledet vara mycket, mycket större skillnader i syssel-sättning över landet. Den enskilt viktigaste frågan föratt klara en jämn fördelning av sysselsättning överlandet är alltså ett starkt välfärdssamhälle.Det är här konflikten finns mellan de två storapolitiska partierna i - mellan oss och modera-terna. Det är väldigt viktigt att få tala om detta förCentern, där man ibland har varit litet osäker på vilketav de här partierna som bäst företräder landsbygdensintressen. Välfärdssamhället storlek är direkt avgö-rande för hur man lyckas fördela resurser. Detta varalltså den ena frågan.Den andra är hur vi sprider utbildningen. Hur villvi sprida utbildning i landet? När vi nu har gått frånsex universitet till drygt 30 högskolor ser jag framförmig att nästa stora steg blir att med hjälp av den mo-derna informationstekniken göra det möjligt att utbil-da sig i vilket samhälle som helst. För närvarandebedrivs sådan här mycket spännande utbildning i treglesbygdskommuner, nämligen , Jokkmokkoch . Den är kopplad till våra stora universitet,och det blir möjligt att med modern teknik ocksåavlägga en civilingenjörsexamen. Detta är oerhörtspännande!Också här är kontrasterna tydliga mellan oss ochmoderaterna. ogillar en decentraliseringav utbildning och forskning, och vill ha en koncentra-tion.Den tredje frågan är infrastrukturen. Om markna-den styr utbyggnaden av infrastrukturen kommer dett.ex. naturligtvis inte att finnas något telekommunika-tionsnät i hela landet. är ett framgångsrikt land,som med samhällelig styrning har åstadkommit enväldigt bra fördelning av telekommunikationsteknikenöver hela landet till låga kostnader. Men det har skettvia politiska beslut. Också här är konflikten tydlig.När det gäller kvinnorna och de tre frågorna omresurscentrum tycker jag att vi skall behålla resur-scentrumen. Jag kan inte svara på om vi skallinvestera mer - det bereder vi just nu inför proposi-tionen. Jag tycker att det är viktigt att det nationellaresurscentrumet finns kvar. Däremot är jag tveksamtill om vi skall bilda ytterligare en fristående myndig-het. Vi har faktiskt rätt många sådana, och jag ärdärför litet tveksam.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att slå fastatt man måste ha en struktur som gör att man kan levaoch verka i alla bygder. Jag anser inte att högskole-satsningen, och det faktum att ungdomar skaffar sighögre utbildning står emot detta. Det finns inget mot-satsförhållande. Det är viktigt att ungdomar får ut-bildning för att sedan kunna verka inom alla bygderoch områden i . Därför måste man ge demmöjligheterna.Statsrådet tar upp vikten av att utveckla infrastruk-turen. Jag tycker också att det är viktigt. Det är viktigtatt satsa på informationstekniken. Statsrådet vet attden är oerhört ojämnt fördelad . ISDN-teknikenär t.ex. väldigt dåligt utbyggd i glesbygderna. Det varlikadant med AXE-systemet. De sista bygderna får deti år, medan man i storstadsregionen har haft det i enfemårsperiod. Det är viktigt att utveckla infrastruktu-ren vad gäller den delen, men också vad gäller vägar.Man måste kunna åka på rimligt farbara vägar här ilandet.Jag tycker att välfärdssystemen är viktiga. Det ärviktigt att värna en god vård, omsorg och skola. Menjag tycker också att det är viktigt att utveckla väl-färdssystemen och även ge möjlighet att släppa in nyaidéer och tankar. Det kan man göra inom det offentli-ga, men det finns också ett utrymme att släppa in merprivat verksamhet. Jag tycker att det är viktigt, meninom socialdemokratin har det kanske ibland varitlitet trögt att släppa in de här idéerna.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att det ärviktigt att jobba för att hela skall leva. Cen-terpartiet anser att det är avgörande för hela landetsutveckling.Anf. 16 Näringsminister ():Fru talman! Mitt inlägg blir mycket kort.Vi tycker bägge två att vi skall bygga ut högskoloroch universitet. Jag ville bara säga att man måste draen slutsats av detta. När vi nu kraftigt bygger ut dem iår, och har gjort så under de senaste två tre åren, lederdet till att många ungdomar flyttar till dessa universi-tet och högskolor. Det är det som vi nu också ser ibefolkningsstatistiken. Vi kan inte kraftigt bygga utoch säga: Oj, nu flyttar alla från landsbyg-den till universitetsorterna! Det blir en konsekvens avutbyggnaden.Frågan är sedan vad som händer när dessa ung-domar är färdigutbildade, och vi har mött den högrenivån. Hur många ungdomar återvänder? Då blir detviktigt att vi ser till att lyckas med den glesbygdspoli-tik som och jag har pratat om . Men vimåste också sakligt beskriva varför befolkningenförändras just nu.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:162 om ut-redningen En livsmedelsstrategi för SverigeAnf. 17 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig när rege-ringens förslag om bättre konkurrensförutsättningarför den svenska livsmedelssektorn kommer.Landshövding , som regeringen ut-sett att utreda den svenska livsmedelssektorn, harnyligen överlämnat sin rapport livsmedelsstrategiför (SOU 1997:167). Betänkandet innehållerett flertal förslag vad gäller såväl jordbruket och träd-gårdsnäringen som livsmedelsindustrin. Det innehål-ler också förslag till riktlinjer för att främja företa-gandet inom livsmedelssektorn i Sverige.Förslagen är mycket kostnadskrävande. Om deskulle komma att genomföras fullt ut innebär det förstaten dels fleråriga eller permanent ökade utgiftereller minskade inkomster i storleksordningen , dels tidsbegränsade utgift-sökningar på ca . I stridmed de generella direktiv som gäller för statliga ut-redningar har det i rapporten, med undantag för vissmedfinansiering från EU, inte presenterats någraförslag till finansiering.Gunnar Björks utredning blir nu föremål för be-redning. En del av utredningens förslag kan kommaatt redovisas redan i propositionen om regional till-växt, som kommer att föreläggas i början avmars. Utredarens energiskatteförslag, vilka är särskiltkostnadskrävande, kommer att behandlas inom ramenför den översyn av energiskattesystemet som ge-nomförs under ledning. GunnarBjörks rapport, undantaget energiskatteförslagen,kommer att remitteras när det föreligger förslag tillfinansiering i övriga delar. Finansieringsförslagenkommer då att utgöra en del av remissunderlaget.Anf. 18 ():Fru talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret.Det är intressant att konstatera att den klart har vidimerat sådant som vi redanvisste från början.Som en utgångspunkt för den här diskussionenoch situationen tycker jag att det finns anledning attpåpeka att när blev medlem i EU - ochsvensk jordbruksnäring stöttade den tanken - var detmed målsättningen att man skulle få full konkurrens-neutralitet med kollegerna i andra länder. Detta ärgivetvis en mycket viktig och bärande faktor i helasammanhanget. har vi fått klart belägg för attsvenska bönder har konkurrensnackdelar i förhållandetill och , som har varit de jämförbaraländerna.