prot · GM0924 · 1998-11-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:24Fredagen den 27 novemberKl. 9.00 - 11.41Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om valTalmannen meddelade att val till fullmäktige iRiksbanken, svenska delegation ochValprövningsnämnden skulle ske onsdagen den2 december.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:25Till riksdagenInterpellation 1998/99:25 av Per omAssi Domän.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 7 december 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 23 november 1998Björn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:30Till riksdagenInterpellation 1998/99:30 av () omsex- och samlevnadsundervisningen i skolan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den1 december 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 25 november 1998Ingegerd WärnerssonInterpellation 1998/99:41Till riksdagenInterpellation 1998/99:41 av () om hiv/aids.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 7 december 1998.Skälet till dröjsmålet är utrikes resa.Stockholm den 25 november 1998Pierre Schori3 § Svar på interpellation 1998/99:22 om ideo-logiska brottAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag har vidtagit för att öka kunskapen om ide-ologiska brott och för att skapa effektiva metoder motdenna typ av brottslighet.Brott som begås med hänvisning till mer ellermindre ideologiska motiv har uppmärk-sammats alltmer. Skadegörelse mot maskiner vidvägbyggen, aktioner mot minkfarmar, pälsbutiker ochförsöksdjursanläggningar, hot och trakasserier motforskare som använder försöksdjur i sin forskning ärexempel på sådant som har förekommit. De illustrerarhur allt fler tycks känna att de har rätt att sätta sigöver lagen, bara syftet - enligt deras mening - är gott.De olagliga aktiviteter som begås av ideologiskaskäl kan naturligtvis bestraffas enligt samma be-stämmelser som brott som begås av andra skäl. Menenbart straffbestämmelser är inte nog för att skyddautsatta företag, organisationer och enskilda. Därförbehöver polisen resurser att utreda denna typ avbrottslighet. Vi har gett polisen ökade möjligheter attanvända datorer för att kartlägga och analysera degrupper som står bakom den ofta väl organiseradekriminaliteten med ideologiska förtecken. Vi harunderlättat för polisen att ingripa mot störningar avden allmänna ordningen och säkerheten. Vi ser överrättsväsendets organisation för att göra arbetet snab-bare och effektivare. Regeringen har bl.a. tillsatt enparlamentarisk utredning för att se över hur polisenskall organiseras för att bättre kunna bekämpa olikaformer av organiserad brottslighet.Det är riktigt som säger att kriminal-statistiken inte skiljer mellan "ideologisk skade-görelse" och annan vandalisering liksom att det inte iSverige bedrivs någon särskild forskning med inrikt-ning på just aktivistgruppernas struktur och motiv etc.Brottslighet av den nu aktuella arten är ju en relativtny företeelse i . En hel del vet vi dock, bl.a.att det rör sig om ett mindre antal individer som ägnarsig åt brottsligheten. Författningsskyddsroteln vidsäkerhetspolisen har sedan ett flertal år en planmässiguppföljning av denna typ av brottslighet. Säkerhets-polisen ger också ut en återrapporte-ring som är offentlig. I denna redovisas uppgifteravseende brottslighet som föranleds av olika slagsideologiska motiv. Av den senaste utgåvan (Brotts-lighet kopplad till rikets inre säkerhet 1997) framgåratt det inrapporterades totalt 294 an-mälningar, avseende 340 brott, med koppling tilldjurrättsaktivism. Skadegörelse och klotter står förmajoriteten av brotten inom denna kategori. Dessabrottstyper medför i många fall stora ekonomiskaförluster för de drabbade. Oroväckande är att ävenmordbränder och olaga hot och ofredanden har före-kommit. Att de misstänkta gärningsmännens medel-ålder endast är gör mig också bekymrad.Dessbättre vet jag att säkerhetspolisen be-driver ett intensivt och engagerat arbete i samarbetemed och polismyndigheter runtom i landet för att komma till rätta med brott medideologiska förtecken. Jag vet också att den öppnapolisen, efter att ha fått viktig information från säker-hetspolisen, vid ett flertal tillfällen har förhindratbrottsliga aktiviteter och sammanstötningar mellanvänster- och högerextrema grupper. Mycket av detarbetet sker dock i tysthet och jag kan av naturligaskäl inte i detalj redogöra för säkerhetspolisens ar-betsmetoder. Inom säkerhetspolisen finns också fors-karkompetens inom detta område vilket naturligtvisutgör en värdefull resurs.Anf. 2 ():Fru talman! Justitieminister ochmeddebattörer!Sedan sabotaget mot Rävkulla pälsdjursfarm utan-för genomfördes har vi sett prov på åtskilli-ga attentat. Fem av Arlas mjölkbilar i , ocksådet i mitt hemlän, har bränts . Av 200svenska pälsdjursfarmar har angripitsgenom att djur släppts ut.Jag tycker att det här visar att detta inte sker avkärlek till djuren, utan syftet är ett helt annat. Attsläppa ut minkar är bara ett arbetssätt för att nå andrasyften som vi vet alldeles för litet om. När man vet attRävkulla anläggning också var en karantänanlägg-ning ser man hur oaktsamma aktivisterna är om mil-jön och de djur man säger sig värna.Situationen tycks också ha trappats upp när nuäven människor direkt hotas. Rubrikerna har varitmånga, men procenten uppklarade brott ligger på enmarginell nivå. Det är också en brottslighet som detär mycket svårt för den enskilde att skydda sig frånoch att förebygga.Men jag ser också av justitieministerns svar attfrågorna har följts på departementet, ochjag är tacksam för de åtgärder som vidtagits sedanmin interpellation skrevs. Själv har jag efterlyst enstörre samordning och förbättrade förutsättningar förpolisen att följa denna för oss nya typ av brottslighetsom växer fram. Metoderna måste ses över närbrottsligheten förändras. Det handlar inte om att kriti-sera polisen eller att ropa på hårdare straff. Det är attförenkla frågan.Säpo har tvingats ägna uppmärksamhet åt utom-parlamentariska grupperingar inom den rasideologis-ka miljön. Att man nu även börjat visa intresse förandra grupper som visat att man är beredd att använ-da våld eller hot om våld för att nå sina politiskasyften är tyvärr nödvändigt. Samhället måste markeravilka värderingar man vill stå upp för.Jag tror inte heller att kärnan i de här grupperna ärså stor, men det är oroande att stora grupper uttryckersin sympati för de antidemokratiska värderingar somt.ex. de militanta veganerna ger uttryck för. Vi måstevara medvetna om att i svansen finns ungdomar somutgör en potentiell rekryteringsgrupp. Det finns enfara i att ungdomar umgås i kretsar som inte utgörspärrar för allt grövre hot och gärningar. Vuxenvärl-den runt ungdomarna är nog inte alltid så observantpå vad tonåringarna håller på med.Men det handlar inte om de grupper som vi van-ligtvis brukar tala om när det gäller utanförskap ochmaktlöshet. Jag tror att det handlar om ungdomar somhar ordet i sin makt, som har kunskap om samhället,men som ändå har valt en väg ut ur demokratin.Gruppen blir det viktigaste. Jag tror - och jag sägertror - att det finns en annan könsfördelning i det härfallet än när det gäller annan grov brottslighet. På denpunkten kanske justitieministern har ett klarläggandehär i dag.Man använder sig också av dubbla strategier.Inom vissa grupper sköter man aktionerna, medanandra svarar för information och debatt genom t.ex.flygbladsutdelning, pressmeddelanden, demonstratio-ner, tidningar och föredrag. Finansieringen kan skegenom insamlingar, bidrag och försäljning av opini-onsskapande propaganda. Mycket av gruppernasverksamhet sker inom lagens ramar. Den dubblastrategin är det viktigt att ha kunskap om. ärman med i de etablerade organisationerna. Det kanäven vara ett parti, som är fristående från aktions-grupperna.Jag hade önskat att representanter för de partiersom under valrörelsen uttryckte stor sympati hadefunnits med. Jag hade önskat att t.ex. någon frånMiljöpartiet hade varit här och gett lite synpunkter påGrön Ungdoms språkrör, , ochhennes uppfattning i de här frågorna. Jag tycker attdet hade varit välkommet om vi hade sett dem här.Jag ser att tiden rinner ut, så jag skall avsluta meden fråga. Som politiker har jag känt att det har funnitsalltför lite av studier av och kunskap om den företeel-se som vi talar om här , kunskap både för attkunna bemöta brotten och för att ta debatten på ett brasätt.Det är inte fråga om några enskilda händelser,utan de är en del i ett mönster som sträcker sig utan-för gränser. Jag vill understryka det som jaghar efterlyst i min interpellation, nämligen mer avforskning och mer av samarbete över nationsgränser-na.Anf. 3 Justitieminister ():Fru talman! Jag delar helt uppfatt-ning att det här är en brottslighet som måste upp-märksammas och att vi måste skaffa oss mer kun-skap. Men som jag nämnde i mitt interpellationssvarvet vi en hel del om de människor som står bakomden här brottsligheten och deras syften.Det är precis så som säger, att detdessvärre inte alltid är av kärlek till djuren som mangör den här typen av aktioner. Det är väl snarare så attdet i de här sammanhangen finns pådrivande männi-skor med helt andra syften, sådana som vill skapaanarki i samhället och som utnyttjar engagerade ung-domar i t.ex. organisationer för djurens rättigheter.Det finns dock en del kunskap om det här, och vihåller på att få mer av kunskap. Det pågår forskningbåde i och i . I finns det en dokto-rand - eller om jag inte minns fel t.o.m. flera dokto-rander - som ägnar sig åt de här frågeställningarna.Vi behöver sådan här kunskap, eftersom den måsteligga till grund för de åtgärder som samhället måstevidta.Det handlar naturligtvis också om att föra ut in-formation om de bakomliggande syften som finns idet här sammanhanget.Jag vill understryka att vi har mer kunskap än detkanske kan förefalla. Delvis beror det på att bl.a.säkerhetspolisen inte i detalj kan föra ut allt det somden vet.Carina nämnde att det finns internationellakopplingar i det här sammanhanget, och jag kan be-kräfta att det är så. Många av dem som är aktiva vidden här typen av handlingar är personer som reseröver gränserna och deltar i motsvarande aktiviteter iandra länder. Det förekommer därför ett internatio-nellt samarbete både från rikskriminalens och frånsäkerhetspolisens sida.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieministern såmycket för det lämnade svaret, men jag skulleytterligare vilja belysa något som jag har förundratsöver när jag har tittat på de här frågorna.När jag har sett bakåt har jag upptäckt att det i de-cember 1992 anordnades en motståndshelg medmedlemmar från Grön Ungdom, , . På programmet denhelgen stod lektioner i civil olydnad med instruktio-ner för hur man beter sig när polisen kommer. Ettflertal arbetsgrupper och aktionsgrupper bildadesdärefter. Den helgen såddes, som jag menar, endraksådd som ingen vill skörda frukterna av.Det är då desto viktigare att man tar avstånd från dethär sättet att arbeta.Jag är därför också tacksam för att justitieminis-tern är här och för att vi här i kammaren harkunnat lyfta upp den här frågan. Jag tror att det äroerhört viktigt att man från samhället är tydlig när detgäller de attityder man har. Jag hoppas att en sådanhär debatt också skall kunna hjälpa till att på ett bättresätt föra ut de här frågorna i diskussionen över landet.Det upplevs nämlingen som väldigt svårt att ta uppden här debatten och att sätta in dessa frågor i detmönster som kan ses. Man skall inte tro att det härbara är enskilda händelser.Jag skulle också vilja efterlysa mer av statistik, såatt vi bättre kan följa utvecklingen på det här områdetoch skilja ut den här typen av brott. Kriminalstatisti-ken måste förfinas och utvecklas, så att utvecklingenav ideologisk skadegörelse skall kunna följas. Detgäller inte minst antalet aktiva i de här grupperna.Antalet genomförda ideologiska brott är intimt för-knippat med tillståndet i vår demokrati. Det behövsalltså större möjligheter för oss som är politiskt aktivaoch intresserade att följa utvecklingen av det här.Jag har full respekt för att justitieministern haruppgifter som hon inte tycker är lämpliga för dettaforum, men jag skulle vilja ha mer statistik som etthjälpmedel framöver.Anf. 5 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill när vi diskuterar de här frå-gorna understryka att det som vi talar om inte harnågonting med civil olydnad att göra, utan vad vitalar om är en grov, ofta organiserad brottslighet. Jagdelar synpunkten att de som är engagerade i olikasakfrågor, djurens rättigheter, miljön eller annat, harett ansvar för att i det sammanhang där man aktiverarsig göra en mycket tydlig skillnad mellan att engagerasig med demokratiska medel i de frågor som mananser vara väsentliga och det som är en mycket grovbrottslighet.Det behövs förbättringar i statistiken för att mannoggrannare skall kunna urskilja den här typen avaktiviteter och de personer som ägnar sig åt dem. forskning som bedrivs ges ett bättre underlag , men BRÅ, som ansvarar för kriminalstatistiken,överväger kontinuerligt på vilket sätt man kan för-bättra och göra det möjligt att utföra djupare studierav statistiken.Jag utgår från att även detta är en av de frågorsom man överväger i det sammanhanget.Anf. 6 ():Fru talman! Jagser i svaret en förhoppning om att vi tydligare ochlättare skall kunna följa utvecklingen på det här om-rådet framöver. Vi lever ju i då många ungamänniskors rötter bakåt i tiden är väldigt svaga. Detfinns en brist på kunskap, och historien är inte till-räckligt tydlig för många människor. Det här kan ledatill en intolerans och till en tro på den egna överläg-senheten.Jag tillhör den sista generation som fått med sigen bild av kampen för rösträtt och demokrati genomtidigare generationers erfarenheter. Den kunskapenhar jag som bakgrund för min samhällsbild. Hur skallvi kunna föra den här kunskapen om demokratinsvärde vidare till alla dem som är på väg in i vux-envärlden?Våld kan aldrig accepteras, varken för att kräva eninsikt eller för att kväva den. Jag tror att frågan omideologisk brottslighet och militanta veganer måstesättas in i den demokratidebatt som regeringen för iannat sammanhang. Jag tycker att det här finns kopp-lingar till det initiativ som har tagit närdet gäller Förintelsen och informationsverksamheten isamband med detta liksom till det som görs på LailaFreivalds departement när det gäller att över huvudtaget studera demokratins utveckling.Det gäller en mycket svår och djup fråga, och jagfår av svar förhoppningar om att viskall kunna jobba vidare med den på ett bra sätt. Jagtror att vi måste se till att i debatten få in de gruppersom vi inte riktigt når. Jag skulle gärna självföra en debatt med kärnan i de här grupperna, menman når den inte genom vanligt politiskt arbete. Mankan så att säga nå svansen, men man når inte kärnan ide här grupperna. För att vi skall komma vidare i dehär svåra frågorna skulle jag vilja att det fördes endebatt både med de politiker som försvarar den härtypen av aktioner och med dem som är anhängare tilldem.Jag skulle vilja ställa en sista fråga till , nämligen om hon ser någon möjlighet attkomma in i en dialog med de här grupperna.Anf. 7 Justitieminister ():Fru talman! Jag delar helt den syn som CarinaHägg här för fram när det gäller vårt ansvar för attförsvara och fördjupa demokratin i vårt land och demetoder som man skall använda i ett demokratisktsamhälle. Dessvärre tror jag inte att vi kommer till endialog med dem som står bakom de här aktionerna.Man kan nå de ungdomar som finns i frontlinjen ochvilkas engagemang i en sakfråga har förlett dem tillatt även bli indragna i den typen av kriminalitet, mende som står bakom och som inte är intresserade avvare sig miljön eller djurens rättigheter utan som ärintresserade av att skapa anarki i vårt samhälle är inteberedda att ställa upp i en öppen debatt i ett demo-kratiskt samhälle. Det är inte deras syfte och derasmetod.Men vi skall fortsätta kampen mot det här, fördetta är ett hot mot vårt samhälle och mot de demo-kratiska strukturerna. Det är en viktig angelägenhet,inte bara för regeringen utan också för alla riksdags-partierna.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1998/99:35 om tings-rätten i ÅmålAnf. 8 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att ta upp en diskussion med rörande de små tingsrätternas överlevnadoch om regeringen avser att vidta åtgärder för attstoppa nedläggningen av tingsrätten i Åmål.Förändring och reformering av domstolsväsendetär en mycket angelägen fråga. Diskussionen har på-gått , inte minst inom domstolsväsen-det. Personligen är jag, i likhet med många andra medinsikt i domstolsarbetet, övertygad om att domstol-sväsendet är i stort behov av modernisering. Ambi-tionsnivån i detta arbete måste vara hög. Vi måste hadomstolar som kan möta den ökade och mer avance-rade gränsöverskridande brottsligheten. Vi måste hadomstolar som kan möta ett alltmer komplicerat af-färsliv. Frågor om arbetsrätt, familjerätt och socialaförmåner med ett internationellt perspektiv kan antasbli alltfler.Över huvud taget måste domstolarna kunna mötaalltmer internationaliserade och komplexa rättsligasystem. Som exempel kan jag nämna förändringarnainom gemenskapsrätten. Vidare måste domstolarnabåde anpassas till och dra nytta av den tekniska ut-vecklingen. Utvecklingen inom alla områden gårsnabbt. måste allmänheten kunna lita på attdomstolsväsendet i en föränderlig omvärld prövar ochavgör mål och ärenden så kompetent och effektivtsom möjligt.Den som av en eller annan anledning vänder sigtill en domstol måste kunna lita på att han eller honblir korrekt bemött, får ett väl övervägt beslut och attbeslutet lämnas inom en rimlig tid. Den främsta ut-gångspunkten för domstolarnas verksamhet är såledesoch måste också vara ett medborgarperspektiv. För atttillgodose medborgarnas rättmätiga krav på ett välfungerande domstolsväsende kommer regeringen attfortlöpande ta initiativ till nödvändiga förändringar.Som jag sagt i ett tidigare interpellationssvarden (interpellation 1997/98:155) mätsinte rättsväsendets möjligheter att på bästa sätt tillgo-dose allmänhetens krav i hur många myndighetereller domstolar som finns. Det viktiga är att verksam-heten håller hög kvalitet. En förutsättning för attdomstolsväsendets verksamhet även fortsättningsvisskall kunna hålla hög kvalitet är att kompetensen hosdomstolspersonalen kan upprätthållas och vidareut-vecklas. Det är vidare mycket viktigt att domstolsvä-sendet även kan rekrytera de främstajuristerna bl.a. genom att kunna erbjuda attraktiva ochstimulerande arbetsplatser.Ett omfattande arbete har redan inletts i syfte attskapa ett effektivare och mer flexibelt domstolsvä-sende. I det syftet har regeringen inlett ett par för-söksverksamheter som bl.a. syftar till att vidga kom-petensen hos all domstolspersonal somdomarrollen renodlas. Frågan om samverkan mellandomstolar bereds. Beträffande rekrytering och utbild-ning av blivande domare så kommer en försöksverk-samhet att inledas . Också på andraområden har övergripande förändringar skett inomdomstolsväsendet. I detta reformarbete är det viktigtatt anlägga en helhetssyn och också beakta vad enförändring kan få för betydelse för andra verksam-hetsområden.Vad så avser de frågor nu har ställtfår jag upplysa om att inte har någonbehörighet att besluta om nedläggningar eller sam-manslagningar av domstolar och att det inte hellerfinns något sådant beslut av . En an-nan sak är att givetvis på eget initia-tiv kan och bör föreslå förändringar i olika avseen-den.När det gäller första fråga såkommer det fortsatta reformarbetet som jag harbeskrivit att bedrivas av i närasamarbete med , domstolarna ochdomstolspersonalen. Det innebär bl.a. att skall fånga upp och bearbeta de önskemålom reformering som finns inom domstolsväsendetoch stödja domstolspersonalen i reformarbetet. Jagkan i detta sammanhang också nämna att Justitiede-partementet beslutat tillsätta enprojektgrupp för att utarbeta riktlinjer för modernise-ringen av domstolsväsendet. I gruppen ingår personalfrån domstolarna, och Justitiedepar-tementet.När det gäller andra fråga så harDomstolsverket i en skrivelse till regeringen föresla-git att Åmåls tingsrätt läggs samman med och pekar på möjligheten att ha etttingsställe i . Det är många aspekter sombehöver analyseras och förslaget kommer att övervä-gas mycket noggrant innan regeringen fattar beslut ifrågan.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för detsnabba svaret. Men så är ju också flera av de härfrågorna av brådskande natur, och besked behövs.Mina två frågor har fått intressanta svar, dels i denprincipiella delen, men också i det aktuella fallet medtingsrätten i Åmål.Justitieministern betonar att det skall ske en be-dömning utifrån medborgarperspektivet, att regering-ens beredning har många aspekter och att detta skallövervägas noggrant. Jag tycker att det ger hopp, frutalman, för invånarna i och för området i främstnorra . Det visar också att mina frågor rym-mer mer än det strikt juridiska.Justitieministern säger att brotten har blivit merkomplicerade. Den internationaliserade brottslighetenslår också igenom, och det är, som jag ser det, heltkorrekt. Sedan säger statsrådet att det är viktigt kan bli korrekt bemött. Det kan se ut som entruism, men det reser frågan: Förekommer det inkor-rekta bemötanden vid våra domstolar, och är det i såfall knutet till just de mindre tingsrätterna?Svaret går på två spår. Det ena spåret är mera of-fensivt, och som jag nämnde berör det medborgar-perspektivet och de nödvändiga förändringarna. Jagtror att vi måste bejaka detta. Vi kan inte leva kvar idet gamla i allt. Det andra spåret har en mera defensivton i statsrådets svar, när hon frågar hur många dom-stolar som kan behövas, hur vi skall kunna rekryteragoda jurister och hur arbetsplatserna skall kunna bliattraktiva och stimulerande.Ja, när det gäller antalet domstolar är jag av denuppfattningen att en halvering av antalet förrättnings-ställen inte fördubblar service och rättssäkerhet. Detkan vara intressant att höra om justitieministern me-nar att en förtunning skulle relativt sett förbättra ser-vice och rättssäkerhet. När det sedan gäller att rekry-tera goda jurister tror jag också att det är lite farligtatt antyda att det enbart är storstadsområdena ochandra tätbebyggda trakter som skulle ha den möjlig-heten. Att en arbetsplats är attraktiv och stimulerandekanske inte bara är beroende av mängden människorsom finns på den aktuella domstolens lönelista.När det gäller de nödvändiga förändringarnaskulle det också vara intressant att höra hur justitie-ministern har sett på den parlamentariska domstolsut-redning som i och för sig i sina direktiv hade talet omkraftig uttunning av antalet domstolar, men som fickett politiskt nej. Hur kan fortsättningen på detta tesig?Jag tror att bärkraftiga enheter kan åstadkommaspå flera sätt. Kanske är vi också framme vid att tings-rätter skulle kunna komma i fråga för att sammanföradet som faller under allmänna domstolar och det somförvaltningsdomstolar sysslar med. Jag tror att detbehövs en fantasifullhet här för att klara hem demånga önskemål som finns av andra skäl än som jagsade strikt juridiska.Anf. 10 ():Fru talman! I anledning av inter-pellation och justitieministerns svar skulle jag viljaställa tre frågor.I årets budgetproposition står skrivet:"utreder förutsätt-ningarna för att överföra verksamheten vid Åmålstingsrätt till någon närliggande tingsrätt - - - utredning skulle visa att en sam-manläggning innebär fördelar för verksamhetenkommer regeringen att fatta beslut i frågan. "Detta uttalande står i och för sig inte i strid med rätte-gångsbalkens 1 kap. 1 §, i vilken det stadgas: "Omindelning i domsagor förordnar regeringen". Samti-digt har frågan om antalet tingsrätter varit föremål fördiskussion i vid ett flertal tillfällen.