prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Är det en an-stormande öststatsmaffia? Eller är det den organisera-de narkotikabrottsligheten som skall öka? Det finnsinget som styrker dessa påståenden. Vilka fakta är detsom ni som godkänner baserar dessaantaganden på?Hos Riksåklagaren finns ingenting noterat omdenna ökning. Och polisen kan inte heller fastställaden. är inte ett vakuum som bara väntar påanstormningen, utan det finns ju redan en viss inter-nationell kriminalitet.Sanningen är att de stora problemen är bedrägerieroch korruption inom EU:s fria marknad och inom EU-strukturen. Det är detta som enligt den riskgrupp,högnivågrupp, som arbetar är det stora hotet. Da-tabrottsligheten har ökat, och även mutor och hot mottjänstemän har ökat. Det är detta som är problemet.För detta krävs inte denna registrering, utan det ärandra medel som behövs för det, nämligen skärptkontroll inom EU-byråkratin. Man behöver ävenanvända de lagar och tvångsmedel som finns.Denna enorma registrering behövs inte.Jag och ser skapandet av en gemen-sam och centraliserad kontrollapparat som det storahotet.Dessutom kommer det att ställas krav på att denegna straffrätten skall harmoniseras.Jag känner igen den samhällsstruktur som byggsupp med en stark regeringsmakt, en väldig byråkratioch en stark polismyndighet, där en avdelning sysslarendast med kontroll och registrering. Känner ni igenden samhällsstrukturen? Jag kan inte förstå att Social-demokraterna, och de övriga borgerligapartierna gå hand i hand och bygga upp denna struk-tur på ett samhälle och vara så överens. Det betyderockså att de paragrafer som finns är väldigt töjbaraberoende på den politik som man vill föra. Det inne-bär en stor fara med sådana gummiparagrafer som kantolkas på detta sätt.Avslutningsvis vill jag ställa samma frågor till ersom ställde i en artikel i tisdags.Vilket är det som vi håller på att bygga?Vilket är det? Och vet verkligenvad det är som vi tar ställning till ? (Applåder)I detta anförande instämde ,och (alla mp).Anf. 40 vill återigen erinra om att opinionsyttringarfrån åhörarläktaren inte är tillåtna.Anf. 41 () replik:Fru talman! gjorde inledningsvisen beskrivning av hur vi tappar kontrollen över våragränser och påpekade att detta kommer att resultera iett ökat inflöde av narkotika. Vad att nämna är att vi faktiskt har rätt att kon-trollera inflödet av illegala produkter, bl.a. narkotika.Detta är fastslaget redan i Romfördraget.Sedan kunde ju arbeta för att fåden effektivisering som vi moderater har föreslagit iökad samordning mellan tull och polis, så att dentillåtna kontrollen kan bli mer effektiv.Fru talman! När jag lyssnar på jag inte hjälpa att jag plötsligt ser en bild ochtänker mig tillbaka i tiden. Vi har ju i haftstadsmurar. Även om de hade en fiskal funktion inne-bar de att vi hade goda möjligheter att enkelt kontrol-lera precis vem som befann sig i staden. Vad jag tän-ker på är hur det skulle vara om vi satt här i kamma-ren och skulle ta ställning till ett förslag om attöppna stadsmurar. Jag har en mycket klar uppfattningom att med den argumentation som här skulle hon vid en sådan votering röstamot ett öppnande av våra stadsmurar.Anf. 42 (mp) replik:Fru talman! Ett av förbehåll gällde nar-kotikan. Man var litet nervös för detta på grund av attgränserna öppnas på detta sätt. Vi vet att s.k. myrtra-fik - människor som inhandlar narkotika för eget bruksom de sedan tar hem för att kanske dela ut till sinabekanta - kan innebära en stor fara. regeringen.Men i avtalstexterna som gäller narkotika står detingenting om narkotika för eget bruk, utan det talasendast om försäljning och export av handelsvaror dåman tjänar pengar. Det är det som är det stora hotet.Det finns också ett mycket ålderdomligt synsätt pånarkotikafrågan inom EU, eftersom man tror att nar-kotikan kommer in bara genom de yttre gränserna.Men inom EU tillverkas och sprids faktiskt narkotika,kanske än mer än . Det är därför somjag säger att det är ett ålderdomligt synsätt på narko-tikafrågan.Dessutom vet att det i vissa EU-länder är helt tillåtet, inte enligt lag men enligt praxis,att bruka narkotika. Det är ingen som bryr sig om det.Det kommer inte att registreras. Och tullen kan ,i och med EU-inträdet, inte kontrollera människorutan att ha misstanke om att de har narkotika. Detskall väl helst vara fråga om registrerade människorför att man skall kunna ta dem. Det kommer inte attske när det gäller narkotika för eget bruk. Det är ettstort problem. Och det kommer vi troligtvis tyvärr attse en ökning av. Det är gott om narkotika på markna-den . Och att den kommer att öka är något som äralldeles sant.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag är också orolig för att narkotikankommer att öka i . Men det hänger inte sam-man med våra möjligheter till kontroll, utan det häng-er samman med den alltmer toleranta syn på narkotikasom man kan stöta på i den svenska debatten.Kia säger att vi kommer att få pro-blem på grund av att kontrollen måste vara misstan-kebaserad. För det första kommer inte dessa problematt öka när konventionen träder i kraft. De problemenfinns i så fall redan. För det andra borde vara väl medveten om att man i inte påårtionden har använt sig av de omtalade s.k. slump-mässiga kontrollerna, utan det har varit fråga ommisstankebaserade kontroller. Det finns faktiskt storamöjligheter, om bara resurserna finns, att skapa sigredskapen för att lätt kunna visa misstanke, exempel-vis genom att använda sig av narkotikahundar. Detkommer vi framöver att ha precis samma rätt att an-vända oss av som vi har haft.Man skall våga se problemen. Det skall även visom är positiva till göra. Menbara för att man är negativ skall man inte fördölja demöjligheter till kontroll som verkligen finns.Anf. 44 (mp) replik:Fru talman! Det står i avtalet att total kontroll avpersoner som passerar gränserna successivt skallavskaffas. Och vi har ju sett hur det är när personerpasserar mellan . Det är som attpassera mellan landskap i . Det förekommerinte någon kontroll av personer på det sättet att manskulle kunna hindra personer från att föra med signarkotika för eget bruk. Det blir fråga om en heltannan sorts spaning, av de stora narkotikahajarna somsäljer och distribuerar, men de andra kommer attpassera, dvs. den myrtrafik som jag talade om. Det ärju detta som är inbyggt i systemet. Varor skall intekunna kontrolleras och inte heller personer. Dettainnebär ett avskaffande av kontrollen inom EU-området. Det är ju det som är syftet med själva avta-let.Anf. 45 ():Fru talman! Vi kristdemokrater yrkar bifall till re-servationerna 7, 8, 11 och 12. Man tappar nästanandan när man hör lägga ut textenhär. Jag skall fatta mig ganska kort.Det är utomordentligt tillfredsställande att vi är såmånga som är överens om den viktiga frågan om enökad integration i , en öppning ut mot världen.Jag är fullständigt på det klara med att detta inte är enlätt process. Mycket arbete återstår innan vi kommit iland med den här uppgiften men det detta är ett viktigtsteg på vägen. Det gäller att hålla isolationisternaifrån sig. De är alltså, gudskelov, inte så många. Vimåste vara mogna att bygga upp en internationellrättsordning för att få välstånd för alla.När det gäller de kompensatoriska åtgärderna ärdet alldeles givet att vi måste ha datorer. Vi lever ju ien datoriserad värld. Det är bara att vara tacksam fördet, för vi skulle inte klara oss utan datorer i dagensinformationssamhälle. Detta skall naturligtvis hante-ras i enlighet med lagarna och vara mycket strikt ochkorrekt. Vi skall ha resurser till tull och polis, och viskall se till att vår humana flyktingpolitik inte pånågot vis kränks av de här gemensamhetssträvandena.När man hör från ochKia från kan man tro att vihåller på att ge oss i lag med ett gäng gangstrar ute iEuropa. Den självtillräcklighet som vi på det viset geruttryck för är egentligen fullkomligt häpnadsväckan-de. Det är väl snarare tvärtom så att kulturen saktamen säkert har sökt sig upp till de här arkaiska områ-dena med kyla och glest mellan människorna. Möjli-gen skall vi inta en något ödmjukare inställning när viskall etablera och fördjupa vårt samarbete med kultu-rer utanför gränser. Vi är nog inte de endasom står för vad som är rätt och riktigt i den här värl-den.Man noterar möjligen att den europeiska konven-tionen om mänskliga rättigheter harfriskat upp rättslivet ganska hyggligt här uppe. Jagtror inte att någon har lidit förfång av det skälet. Detär tvärtom så att de här strävandena med Schengenbärs upp av legitima syften. Detta får inte skymmadebatten.Det är störande att vi har ofullkomligheter i formav avancerad brottslighet ute i världen. Jag vet inteom jag hörde rätt men jag tyckte att att vi inte behöver vara rädd för internationellbrottslighet. I så fall är det väl som , nämligen att det inte är någon idé att föra endebatt med människor som har en inställning till Eu-ropa som närmast är av fundamentalistisk art. Det ärbara att konstatera att vi har olika uppfattning. Jag är,som sagt, glad över att jag tillhör en majoritet som villsatsa på en framtid för . 46 (mp) replik:Fru talman! Jag bara väntade på det vanliga argu-ment som jag alltid får höra: Ni är ju EU-motståndare,så det är väl därför.När vi i gick in i EU och hade hela dendiskussionen sade alltid de som förespråkade EU attvi skulle gå med i EU för att kritiskt titta närmare pådet och för att kunna påverka innehållet. Vi skulle intestå utanför, för då skulle vi inte kunna påverka. ärdet helt andra toner, som jag upp upplever EU-förespråkarna. Allting med EU är positivt. Vi behöverinte kritiskt granska, utan det är bra som det är. Dentendensen tycker jag är oerhört störande och farlig.Jag vill därför inte höra det tidigare argumentet mera:Att vi fortfarande kritiskt granskar beror på att vi ärför EU. Det är ett mycket dåligt argument.Tidigare har angripit mig för attvara för den organiserade brottsligheten eller för attvara för att släppa in eller vara positiv till denna. Detär helt fel, ! Det vill jag en gång föralla slå fast. Däremot lutar jag mig mot de dokumentsom jag har fått mig tillsända via justitieutskottet ochJustitiedepartementet. I den rapport från högni-vågruppen mot organiserad brottslighet som vi harfått och som härrör från Dublinmötet i december 1996står det så här: Utgångspunkten för rapporten. I rap-porten konstateras att brottsligheten blir alltmer or-ganiserad och gränsöverskridande och att den friarörligheten inom EU för varor, kapital, tjänster ochpersoner kan utnyttjas för detta ändamål.Dessutom skriver man om tekniska nyheter, dato-rer osv. Enligt rapporten har bedrägerier och korrup-tion antagit enorma proportioner. I alla handlingartalas det om den organiserade brottsligheten. Vi måstealltså definiera vad vi talar om innan vi kan ta så storaord i vår mun som gör.Anf. 47 () replik:Fru talman! Jag vet inte vad det är för stora ordsom syftar på. Jag har inte för ettögonblick sagt att vi inte skall vara kritiska till vadsom händer ute i . Jag sade att det är med stormöda som vi får ta oss an den här uppgiften.Färdriktningen är ju klar.Jag vidhåller att jag inte förstår det som sägs omden organiserade brottsligheten. Jag har själv erfaren-heter av det, så jag behöver inte ta del av utredningar.Den organiserade brottsligheten finns där. Denblommar, och den kommer att bli etter värre. Denökar nämligen för som går. Jag tror dock attdet inte är meningsfullt att ha ett meningsutbyte omdetta. Det här är ju nästan religion.Anf. 48 (mp) replik:Fru talman! Jag skulle vara mycket tacksam omRolf kunde definiera begreppet organise-rad brottslighet. Därmed vet vi vad vi talar om ochkan bemöta varandra på ett riktigt sätt. Vad är detalltså för organiserad brottslighet som har stött på i dagligt tal, och vad är det stora hotetjust nu när varken poliser eller åklagare kan registreranågon större ökning av just den organiserade brotts-ligheten? , vad är det som är nytt ochsom jag inte känner till?Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att vi skall ta uppkammarens tid med sådana detaljer. Senast diskutera-de vi ökningen av alkohol, sprit, till under desenaste åren. Det har skett en ökning från 80 000 litertill . Detta sker i utomordentligt organi-serade former - med långtradare, med olika last-ningsstationer, med administrativ personal etc. Det tarvägen från via södra och upp tillSverige. Det här är en typ av organiserad brottslighet.Jag ser organiserad brottslighet egentligen som enform av affärsverksamhet som rör väldigt stora eko-nomiska värden. Detta sker i organiserade former idet etablerade samhället.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag kan instämma i väldigt mycket avdet som tog upp. Själv skall jag taupp en del andra frågor.Rolf sade att det är med stor mödasom man tar sig an detta och att man fortfarande gi-vetvis kritiskt granskar. Ser då inte Kristdemokraternanågra problem med den här typen av konventioner,där det dessutom finns paragrafer som säger att manöver huvud taget inte får ändra i konventionstextenutan att man får anta den eller förkasta den?Man pratar om parlamentets roll. jag sitter i justitieutskottet där vi har mycketav lagstiftningsfrågorna. Men och parla-mentet lämnar fullständigt bort möjligheten att delta,kritiskt granska och utforma en lagstiftning utifrån debehov som finns.Rolf säger att ochMiljöpartiet inte är för samarbete och öppenhet, mendet är . Det vi just kritiserar är attdet inte finns någon öppenhet i det här utan hemlig-stämplade dokument som vi inte ens får tillgång tillnär vi skall fatta beslut i frågan. Det vi i Vänsterpar-tiet och säger är att vi vill ha ett samarbe-te men ett samarbete där parlamenten har möjlighetatt vara med, påverka och lagstifta utifrån varje landsbehov och en öppenhet där man har en kontroll ochparlamentarisk insyn och dessutom får de dokumentsom man skall besluta om. Det är öppenhet, inte attokritiskt anta allt och säga att det är bra för öppenhe-ten. Vilken öppenhet, ?Anf. 51 () replik:Fru talman! Det är olika strukturer i det interna-tionella samarbetet om konventioner. När en konven-tion väl skall ratificeras kan man inte gå in på detaljer.Det ligger i sakens natur. Vi har varit med i den härprocessen innan konventionen kom till stånd. Det ärväl inte alldeles korrekt beskrivning här. Vi har och en del möjligheter att ta del av det arbe-te som sker på Europanivå. Därmed inte sagt att inteden biten kan bli bättre via parlamentet i EU. Alltingkan bli bättre.Jag håller med om att öppenheten inte ärfullständig ute i , där man har en annan tradi-tion. Det är också någonting som vi måste arbeta med.Vi motsätter oss inte på något vis att vi skall öka denbiten. Därmed inte sagt att vi inte vet vad vi skallbesluta om i dag.Anf. 52 () replik:Fru talman! Det är dåligt med öppenhet. erkänner att det problemet finns. Det vigör när vi fattar beslut om Schengen är att viöverlåter till en verkställande kommitté att fortsättaarbetet med att utveckla tillämpningsföreskrifterna ifullständig anonymitet och hemlighet där vi intekommer att ha någon möjlighet. Vi godtar en fortsattutveckling utan någon öppenhet.Vad gäller möjligheten att delta i arbetet har allatillämpningsföreskrifter arbetats fram i fullständiganonymitet, utan insyn från parlamenten eller medier-na. Det är ingen öppenhet. Det är en mycket farligväg, säger vi i , som vi på väg att ta ochdär vi i riksdag överlåter mer och mer avbeslutanderätten och möjligheterna att vara med ochpåverka besluten till regeringarnas representanter i deolika länderna. De får fatta de beslut som är vald att fatta.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag är inte så säker på att det är enriktig beskrivning av beslutsprocessen. Jag anser att vipå olika vägar, bl.a. genom och rege-ringen, har full insyn i vad som händer och sker ochhar fullständig möjlighet att påverka också framtidautveckling.Anf. 54 ():Fru talman! genomfördesden nordiska passunionen. Våra erfarenheter av denär mycket goda. Den har gjort det enklare att resamellan de nordiska länderna. En resa från ett nordisktland till ett annat betraktas numera knappast som enutlandsresa.Personers fria rörlighet är en av fyra grundläggan-de friheterna i Europeiska unionen, ursprungligenfastslagen i Romfördraget.När godkände fördraget om Sverigesanslutning till EU omfattade det också stadgandenaom personers fria rörlighet. Folkomröstningen somföregick beslutet gällde alltså även den frågan.Schengenkonventionen, som skallta ställning till, är det instrument som 13 av med-lemsstaterna kommit överens om att använda för attgenomföra personers fria rörlighet. Tyvärr måste detkonstateras att den fria rörligheten för varor, tjänsteroch kapital gått mycket snabbare att genomföra. Där-för känns det angeläget att inte onödigtvis försenaSveriges anslutning till Schengenkonventionen.Genom detta riksdagsbeslut sammanlänkas dennordiska passunionen med ,vilket är ett stort och viktigt steg mot ett öppet Euro-pa.Anf. 55 måste be att återigen få tala om att de som inteuppträder enligt de regler som gäller här visas ut.Riksdagens plenisal är till för en diskussion och endebatt mellan ledamöter, ingenting annat.Anf. 56 ():Fru talman! Självfallet finns risker med slopadegränskontroller. Därför måste den nya yttre Scheng-engränsen kontrolleras, liksom den yttre nordiskagränsen kontrolleras. Om inte ansluter sig tillSchengenkonventionen måste kontrollen inom ramenför den nordiska passunionen givetvis fortsätta, bl.a.med hjälp av u-boken som innehåller förteckningaröver i icke önskvärda personer, exempelvisfrån tidigare utvisade.Debatten om Schengen tycks ibland handla merom vad konventionen inte innehåller än vad den fak-tiskt innehåller. Av dem som av ett eller annat skäl äremot medlemskap i används Schengensom ytterligare ett argument för den ståndpunkt somavvisades i folkomröstningen. Det är synd att maninte har större intresse av den fria rörligheten. Avpropositionen och utskottets betänkande framgår vadSchengenavtalet innebär.Jag skall emellertid ändå ta kammarens tid i an-språk för att litet mer ingående redogöra för huvud-dragen.Grundläggande är alltså att de inre gränserna fårpasseras utan att någon personkontroll genomförs.Det framgår av artikel 2.I artiklarna 3-8 regleras passerandet av Schengensyttre gränser, vilket får ske enbart vid gränsöver-gångsställen. Viseringar behandlas i artiklarna 9-18.Det innebär gemensamma regler. För delökar antalet länder där visum krävs för inresa. Vissamöjligheter finns för ett enskilt land att bevilja visumsom gäller endast det egna landet. De villkor somgäller rörelsefriheten för utlänningar som rest in fråntredje land på gällande viseringar m.m. regleras iartiklarna 19-24.Artikel 25 reglerar beslut om utfärdande av uppe-hållstillstånd för den som är registrerad på spärrlista.Transportörsansvaret regleras i artiklarna 26 och27. Jag återkommer till den frågan i samband medreservationerna.I artiklarna 28-38 behandlas frågan om asylan-sökningar. De gäller inte längre eftersom Dublinkon-ventionen trätt i kraft den 1 september 1997.Polisiärt samarbete, utöver det som ligger inomramen för SIS, , regle-ras i artiklarna 39-47. Där stadgas att staterna skalllåta polismyndigheterna bistå varandra inom ramenför staternas lagstiftning och den behörighet som kanfinnas. Syftet är att förhindra och upptäcka brottsligahandlingar.Utöver regler för detta samarbete behandlas tvåfrågor som är av särskilt intresse, nämligen fortsattövervakning och fortsatt förföljande.Fortsatt övervakning innebär att polisen i enSchengenstat, som ett led i en pågående polisunder-sökning skuggar en person som är misstänkt för ettbrott, får fortsätta att göra det när denna person gersig in på en annan Schengenstats territorium. I kon-ventionen regleras under vilka förutsättningar depolismän som utför övervakningen får fortsätta in påden andra statens område.I huvudsak går reglerna ut på att samtycke skallbegäras i förväg. All övervakning på en annan statsområde skall ske med iakttagande av den statens lagaroch de övriga villkor som staten i fråga har ställt upp.De övervakande polismännen får inte gripa eller om-händerta den övervakade på den mottagande statensterritorium.Fortsatt förföljande, som kan anses vara en meringripande åtgärd än fortsatt övervakning, innebär atten Schengenstats polismän får fortsätta att förfölja enflyende gärningsman över landgränsen in till engrannstat som är ansluten till Schengen. Det huvud-sakliga syftet skall vara att säkerställa ett utlämnings-förfarande. Fortsatt förföljande förutsätter att denflyende tagits på bar gärning för vissa brott eller förmedhjälp, eller att han flytt från häkte eller fängelse.Även när det gäller fortsatt förföljande är huvudregelnatt samtycke skall inhämtas i förväg.Den polisman eller de polismän som under fortsattövervakning eller fortsatt förföljande befinner sig påen annan stats territorium likställs med denna statstjänstemän om de begår brott eller utsätts för brott.Till reglerna om polissamarbetet hör också hotell-kontroll, vilken innebär att alla utlänningar - ävenEU-medborgare - som bor på hotell, pensionat ellercampingplats skall fylla i ett registerkort och styrkasin identitet.Inbördes rättshjälp i brottmål regleras i artiklarna48-53.I artikel 54 åtar sig Schengenstaterna att inte straf-fa någon två gånger för samma brott, en grundläggan-de regel i strafflagstiftningen.Reglerna om utlämning återfinns i artiklarna 59-66 och överförande från ett land till ett annat avstraffverkställighet regleras i de följande artiklarna67-69.Bestämmelserna om narkotika finns i artiklarna70-76. Medlemsstaterna har bildat en ständig kom-mitté för att undersöka gemensamma problem i sam-band med bekämpandet av kriminalitet inom narkoti-kaområdet. Vidare har staterna åtagit sig att i enlighetmed FN:s konventioner vidta erforderliga åtgärder föratt förebygga och bekämpa olaglig handel mednarkotika och psykotropa ämnen,att i enligt med nationell lagstiftning tillåta kon-trollerade leveranser, att förstärka sin kontroll avperson- och varutrafiken vid de yttre gränserna isyfte att förhindra olaglig införsel av narkotikaoch psykotropa ämnen samtatt garantera att gällande lagstiftning medger be-slag och förverkande av tillgångar som härrör frånillegal handel med narkotika och psykotropa äm-nen.Artiklarna 77-91 handlar om skjutvapen, men härgäller numera ett EG-direktiv som genomfördes iSverige 1996.Schengens informationssystem, som oftast är detsom diskuteras, regleras i artiklarna 92-119. Detta ärett datasystem som består av en nationell enhet i varjestat och en gemensam stödfunktion. Varje nationellenhet innehåller uppgifter som är identiska med upp-gifterna i de övriga ländernas nationella enheter.Uppgifterna får endast avse personer, fordon ochföremål. När det gäller personer får uppgifterna baraavse identitetsuppgifter. Det som får registreras ärefternamn och förnamn,eventuellt alias,särskilda yttre oföränderliga fysiska kännemärken,andra förnamnets initialbokstav,födelsedatum och födelseort,kön,nationalitet,uppgift om huruvida personen är beväpnad,uppgift om huruvida personen kan tillgripa våld,syftet med registreringen samtdet förfarande som det registrerande landet begäratt andra Schengenstater skall bistå med.Reglerna i konventionen innebär alltså att det ärförbjudet att registrera andra uppgifter, exempelvisuppgifter om politiska åsikter eller sexuell läggning.Uppgifter får bara föras in i SIS för vissa bestäm-da ändamål. Dessa ärförvarstagande för utlämning,införande på spärrlista,omhändertagande av personer,uppgift om uppehållsort eller hemvist,hemlig övervakning eller särskild kontroll samtefterlysning av fordon eller andra föremål.I artiklarna 120-125 regleras transport av och rör-lighet för varor. Dessa artiklar gäller inte längre. Deinre marknadsreglerna har tagit över dem.Skyddet för personuppgifter behandlas i artiklarna126-130. Skyddsnivån skall minst motsvara den somföljer av principerna i konvention avden om skydd för enskilda vid auto-matisk databehandling. Rätten för den enskilde att tadel av registrerade uppgifter regleras i respektivelands nationella lagstiftning.