prot · GL0982 · 1998-03-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:82Onsdagen den 18 marsKl. 09.00 - 17.5919.00 - 20.43Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 mars.2 § Meddelande om interpellationerTredje vice talmannen meddelade att ett medde-lande om praktiska frågor beträffande interpellationerdelats ut till kammarens ledamöter.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1997/98:116 till konstitutionsutskottetSkrivelse1997/98:138 till skatteutskottetFörslag1997/98:TK1 till konstitutionsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKulturutskottets betänkanden /98:KrU7-KrU9Näringsutskottets betänkande 1997/98:NU75 § Beslut rörande utskottsärenden som slutde-batterats den 11 marsSoU20 TobaksfrågorMom. 4 (tobaksförebyggande åtgärder)1. utskottet2. 3 (fp, mp, kd)Votering:245 för utskottet55 för res. 33 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 66 m, 22 c, 17 vFör res. 3: 3 m, 1 c, 22 fp, 16 mp, 13 kdAvstod: 1 m, 2 vFrånvarande: 21 s, 10 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 6 (rökfria miljöer)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:286 för utskottet16 för res. 41 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 23 c, 21 fp, 19 v, 13 kdFör res. 4: 16 mpAvstod: 1 mFrånvarande: 20 s, 10 m, 4 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 7 (rökavvänjning)1. utskottet2. 5 (fp, kd)Votering:244 för utskottet53 för res. 54 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 66 m, 22 c, 15 vFör res. 5: 2 m, 1 c, 22 fp, 15 mp, 13 kdAvstod: 4 vFrånvarande: 20 s, 12 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU6 IdrottMom. 2 (etik inom idrotten)Yrkanden:1. utskottet2. 1 (kd)Votering:291 för utskottet13 för mot.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 69 m, 23 c, 22 fp, 19 v, 16 mpFör mot. : 13 kdFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 5 (breddidrott)1. utskottet2. 2 (v)Votering:280 för utskottet19 för res. 24 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 68 m, 23 c, 22 fp, 16 mp, 9 kdFör res. 2: 19 vAvstod: 4 kdFrånvarande: 19 s, 12 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 21 (utredning om professionell boxning)1. utskottet2. 4 ( m)Votering:239 för utskottet61 för res. 42 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 11 m, 21 c, 21 fp, 16 v, 16 mp,13 kdFör res. 4: 1 s, 56 m, 2 c, 1 fp, 1 vAvstod: 1 m, 1 vFrånvarande: 19 s, 12 m, 4 c, 4 fp, 4 v, 2 mp, 2 kdHenrik S Järrel och (båda m) anmäl-de att de avsett att rösta nej men markerats ha röstatja.Juan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU14 Livsmedelskontroll och genteknikMom. 3 (märkning av livsmedel som innehålleromestrade fetter, m.m.)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:282 för utskottet16 för res. 251 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 66 m, 23 c, 21 fp, 18 v, 12 kdFör res. 2: 16 mpFrånvarande: 19 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 4 v, 2 mp, 3 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 5 (importkontroll)1. utskottet2. 3 (c)Votering:246 för utskottet57 för res. 346 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 69 m, 21 fp, 1 v, 13 kdFör res. 3: 23 c, 18 v, 16 mpFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 5 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 13 (sanering av radon i dricksvatten)1. utskottet2. 4 (v, mp)Votering:269 för utskottet35 för res. 445 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 69 m, 23 c, 22 fp, 13 kdFör res. 4: 19 v, 16 mpFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JoU16 Vissa forskningsfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.JoU17 KärnsäkerhetMom. 1 (slutförvaring av kärnavfall)1. utskottet2. (m)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 2-3Kammaren biföll utskottets hemställan.SkU17 MervärdesskattMom. 1 (böcker m.m.)1. utskottet2. 1 (mp)3. res. 2 (kd)Förberedande votering:25 för res. 113 för res. 2264 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Juan () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats som frånvarande.Huvudvotering:271 för utskottet19 för res. 114 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 69 m, 23 c, 22 fp, 16 vFör res. 1: 3 v, 16 mpAvstod: 1 s, 13 kdFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 2 (djurparker m.m.)1. utskottet2. 4 (fp, mp, kd)Votering:183 för utskottet50 för res. 471 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 23 c, 2 fp, 17 vFör res. 4: 20 fp, 1 v, 16 mp, 13 kdAvstod: 1 s, 69 m, 1 vFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 15 (tidpunkt för inbetalning av moms)1. utskottet2. 10 (m, fp, kd)Votering:195 för utskottet106 för res. 101 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 20 c, 19 v, 14 mpFör res. 10: 69 m, 2 c, 22 fp, 13 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 19 s, 11 m, 5 c, 4 fp, 3 v, 3 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU18 Vissa punktskattefrågorMom. 1 (energibeskattningens allmänna inriktning)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (fp)4. res. 3 (v)5. res. 4 (mp)6. res. 5 (kd)Förberedande votering 1:13 för res. 414 för res. 5274 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Juan () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats som frånvarande.Elisa () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Förberedande votering 2:19 för res. 315 för res. 5268 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Juan () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats som frånvarande.Förberedande votering 3:22 för res. 219 för res. 3263 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Juan () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats som frånvarande.Förberedande votering 4:68 för res. 123 för res. 2213 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Juan () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats som frånvarande.Huvudvotering:165 för utskottet69 för res. 170 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 23 cFör res. 1: 69 mAvstod: 22 fp, 19 v, 16 mp, 13 kdFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 4 (medlemsägda vindkraftverk)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:288 för utskottet16 för res. 745 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 69 m, 23 c, 22 fp, 19 v, 13 kdFör res. 7: 16 mpFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 5 (industrins och växthusnäringens energiskatt)1. utskottet2. 9 (v)Votering:203 för utskottet19 för res. 982 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 23 c, 22 fp, 16 mpFör res. 9: 19 vAvstod: 69 m, 13 kdFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 7 (jordbrukets energiskatt, m.m.)1. utskottet2. 12 (kd)Votering:216 för utskottet15 för res. 1273 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 18 c, 21 fp, 19 v, 16 mpFör res. 12: 1 c, 1 fp, 13 kdAvstod: 69 m, 4 cFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdJuan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 8 (vägtrafikbeskattningens allmänna inriktning)1. utskottet2. 17 (kd)Votering:168 för utskottet13 för res. 17123 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 6 c, 20 fpFör res. 17: 13 kdAvstod: 69 m, 17 c, 2 fp, 19 v, 16 mpFrånvarande: 19 s, 11 m, 4 c, 4 fp, 3 v, 2 mp, 2 kdMarie Wilén (c) anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Juan () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Vissa ändringar i lagstiftningen om genom-förande av EG:s försäkringsdirektivFöredrogsFinansutskottets betänkande 1997/98:FiU12Vissa ändringar i lagstiftningen om genomförande avEG:s försäkringsdirektiv (prop. 1997/98:54)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelade om samlad voteringTredje vice talmannen meddelade att lagutskottetsbetänkanden LU14 och LU15, försvarsutskottetsbetänkanden FöU2, FöU3, FöU4 och FöU5 samtutbildningsutskottets betänkanden UbU8, UbU10,UbU11, UbU12, UbU13 och UbU14 skulle avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt.7 § Insolvens- och utsökningsrättsliga frågorFöredrogsLagutskottets betänkande 1997/98:LU14Insolvens- och utsökningsrättsliga frågorAnf. 1 ():Herr talman! Jag vill lägga några syn-punkter på denna del av dagens sammanträde. Detgäller den motion jag har väckt om konkurser ochhandläggning av konkurser.Vi kan konstatera att det svenska näringslivet un-der senare år har genomgått betydande förändringar.Förändringarna har tillsammans med en ökad interna-tionalisering och en snabb teknisk utveckling medförtatt lagar behöver ses över i materiellt hänseende.Det finns här anledning att se över olika lagar. Enöversyn har gjorts av aktiebolagslagen. Man har gåttigenom regler om styrelse, verkställande direktör,stämma och revisorer, och det har resulterat i en pro-position som kommer om några veckor.En av utgångspunkterna vid översynen av aktiebo-lagslagen har varit att aktiebolagslagen bör främja enaktiv ägarfunktion i företagen. Ägarna måste överva-ka sina investeringar genom att hålla sig underrättadeom hur deras företag utvecklas och söka påverkaderas verksamhet. Företagens ägare bidrar på detsättet till att resurserna i enskilda företag och i nä-ringslivet som helhet utnyttjas så effektivt som möj-ligt. Ägare som tar ansvar för företagen och näringsli-vets utveckling är därför ett viktigt inslag i en funge-rande marknadsekonomi.Genom regler som främjar en aktiv ägarfunktion iföretagen skapas således bästa möjliga förutsättningarför en fortlöpande och snabb anpassning av företa-gens organisation och verksamhet till förändringar iomvärlden och för en dynamik i näringslivet. Reglermed denna inriktning är därför till nytta för såväl detenskilda företaget som näringslivet i stort.När det gäller konkurser är det väsentligt att förut-sättningar skapas för en aktiv borgenärsfunktion påsamma sätt som aktiebolagslagen i sin nya utformningkommer att främja en aktiv ägarroll. I nuvarandekonkurslag har borgenärerna, leverantörer och långi-vare, förlorat allt egentligt inflytande. Det måste till-sättas en parlamentarisk utredning som med mönsterfrån skapar bästa förutsätt-ningar för att utnyttja den erfarenhet och den kunskapsom finns hos borgenärerna vid konkurser.Kort kan sägas att i en konkurs ställs konkursbo-lagets vd, dess styrelse och revisor och aktieägarnaoffside. De har inget inflytande av betydelse i konkur-sen. I dessa organs ställe skulle träda en konkursför-valtare, en konkursrevisor och en borgenärsstämma.Borgenärerna skulle under konkursen fungera påsamma sätt som aktieägarna i ett igångvarande före-tag. Konkursförvaltaren skulle gå in och fungera somstyrelse och vd, och en konkursrevisor skulle utföraredovisning, såväl ekonomisk redovisning som för-valtningsredovisning. Varje halvår skulle det sedangöras en sammanställning på ett sätt som sker, menden skulle skickas till bolagsbyrån med revisornsyttrande. har skapatförutsättningar och resurser på ett helt annat sätt änvad som funnits tidigare.Jag räknar med att till allmänna motionstiden i åråterkomma med en preciserad genomgång av hur jagser på möjligheterna att ta vara på dynamiken hosföretagare även i rollen som borgenärer. Det är fel attsom vid konkurser ersätta borgenärerna med enstatlig myndighet. Borgenärerna har ju samma intres-se av att konkursen drivs framgångsrikt som de har avatt deras egna företag går bra. Konkursboet är ju förborgenärerna att likställa med ett intressebolag.Mot den bakgrunden yrkar jag bifall till motionen.Eftersom jag uppfattar att litet utvecklande av detankar som ligger bakom förslaget vad gäller en om-prövning av lönegarantin skulle göra att förslaget fickbifall, återkommer jag även i den delenmed en förnyad motion.Anf. 2 PER ():Herr talman! Då gäller det återigen ett slags upp-samlingsheat, dvs. ett antal motioner som behandlas iett betänkande. Själv har jag motionerat i två ärendenrörande skuldsanering.Lagutskottet var för ett och ett halvt eller två årsedan i för att litet grand studera de domänersom lyder under utskottet. Bl.a. fick vi en föredrag-ning av ett antal hovrättsdomar när det gäller beslutom skuldsanering. Personligen blev jag väldigt förfä-rad när jag såg resultaten, när jag såg vilka ärendensom hade fått avslag, dvs. där man inte hade medgivitskuldsanering. Det fick många i lagutskottet att funde-ra en hel del. Det visade sig att personer som lagstifta-ren säkert hade menat skulle kunna komma i fråga förskuldsanering inte hade fått det. Det var personer somabsolut inte hade någon som helst möjlighet att betalatillbaka sina skulder och inte kunde betala räntan.Trots detta hade hovrätten kommit fram till att skälför skuldsanering icke förelåg.Vid den tidpunkten gällde en form av gräns vid200 , dvs. det var minimibeloppet för att enbegäran om skuldsanering över huvud taget skullekunna prövas. Därefter har det från högsta instanskommit beslut som innebär att skuldsanering harmedgivits vid ett skuldbelopp på 108 000. Det är ioch för sig bra att storleken på beloppen börjar krypanedåt litet grand.Utskottet skriver i betänkandet: "Det som är enorimligt stor skuldbörda för en person är inte an-märkningsvärt stor för en annan. Det kvalificeradeinsolvensrekvisitet kan vara uppfyllt även vid förhål-landevis låg skuldsättning när det gäller personer medmycket låg eller oregelbunden inkomst. Det bör dockunderstrykas att det skall vara fråga om nettoskuld-bördan, dvs. den skuldbörda som återstår när gäldenä-ren har realiserat den egendom som han eller hon ellergäldenärens familj inte är i oundgängligt behov av. "Jag känner till fall där den totala skuldbördan lig-ger och där det bl.a.finns skulder till CSN - jag återkommer till det sena-re. I det fallet har vederbörande inte någon inkomstöver huvud taget och lär inte kunna få det inom över-skådlig framtid men är alltså bunden av skulden.Detta stämmer väldigt bra överens med det utskottetskriver, att det som är en orimligt stor skuldbörda fören person inte är anmärkningsvärt stor för en annan.För denna person är detta en psykologiskt väldigtbetungande skuld, men vederbörande kan inte fåskuldsanering.Vad får då detta för konsekvenser? Skatterna äringet större problem, eftersom de under alla förhål-landen avskrivs . Banken är värre, ochCSN är ännu värre. Vederbörande hade en skuld tillCSN på ungefär 4 500 eller . Hon skullebörja studera på högskola, men i och med att hon ärrestförd på CSN kan hon inte få nya studiemedel. Honär tvingad att gå kvar på socialen. Hon kan inte få ettlån. Tar man kontakt med CSN säger de: Nej, det härskriver vi inte av. Det är ju rena ekorrhjulet. Vederbö-rande kan inte börja studera. Hon skulle kunna skaffasig en högskoleutbildning men kan inte göra det.Vad gör man då? Man kan naturligtvis gå till so-cialen och säga att eftersom de tjänar så mycket på attbetala skulden till CSN på borde de ocksågöra det, så att vederbörande kan få studiemedel. Dågör de naturligtvis det. Men är det meningen att vi pådetta sätt skall föra över kostnader som egentligen ärstatliga till kommunerna?Jag har också motionerat om att statens ansvar,dvs. CSN:s rätt att fatta beslut, skall föras över tillkronofogden. Det är ju kronofogden som totala synen på personens ekonomi. CSN intresse-rar sig bara för sina egna pengar, ingenting annat. Detrelaterade fallet visar väl det absurda i situationen.Vederbörande kan inte få skuldsanering generellt sett,därför att beloppet är för lågt. Inte heller kan vederbö-rande gå in och diskutera med CSN, eftersom CSNinte har någon som helst syn på personens totala si-tuation utan bara ser att beloppet är relativt lågt. Dettainnebär att kostnaden förs över till kommunen.Majoriteten i utskottet vill tydligen att det är dettaförhållande som skall gälla. Jag har litet svårt attförstå resonemanget.Att ange ett belopp vore naturligtvis en väldigtviktig signal till domstolarna: Det här anser lagstifta-ren. Jag har fastnat för som ett lämpligtbelopp. Jag är medveten om att man kan diskuteradet. T.o.m. kan vara ett väldigt högt beloppför ett antal personer. Då skall man veta att räntan är relativt låg, så den totala kostnaden förett sådant lån kanske inte blir så hög. Men jag tyckeratt det är väldigt viktigt att faktiskt faststäl-ler ett belopp i den här frågan. Processerna ute idomstolarna kommer att ta väldigt , och innanvi är nere på de nivåer där lagstiftaren säkert egentli-gen vill hamna kommer det att ta oerhört . Jagtycker inte att vi skall utsätta människor med storaeller medelstora skuldbördor - skuldbördor som maninte klarar av och som man mår psykiskt dåligt av -för detta, när vi nu har antagit en lag om skuldsane-ring som är bra i övrigt.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 3och 4.Anf. 3 ():Herr talman! Jag skall be att få yrka bifall till re-servation 1 under mom. 1 och reservation 4 undermom. 8.Det här med konkursförvaltning i allmänhet är nuföremål för en utredning, vilket jag tycker är bra. Jaghar dock en känsla av att det ligger någonting i vadmoderaterna har sagt här, nämligen att direktiven ärnågot för snäva. Man skulle alltså ha ännu störremöjligheter att förutsättningslöst pröva hur det härskall gestalta sig.Det kanske mest besvärande inslaget i konkursför-valtning är tillsynsmyndigheten. Det är en insti-tution som blev en restpost på grund av en politiskuppgörelse om hur konkursförvaltningskall äga rum. Det blev som så ofta i sådana härkompromisser: Ingen blir nöjd, men det blir hellerinte riktigt bra. Det råder nog en ganska djup enighetom att myndighetsfunktionen som den nu är utformadinte är bra. Det är väldigt mycket av att kasta pengar isjön.Jag skulle vilja att man, som var in-ne på, helt enkelt aktualiserade auktoriserade reviso-rer för den ekonomiska revisionen, även för förvalt-ningsrevision. Vi skulle inte behöva någon statligmyndighet för detta. Det visar sig också i praktiken atttillsynsmyndigheten använder auktoriserade revisorernär det krävs en kompetens i den här frågan. I övrigtbehövs det inte någon tillsyn. Den funktion som be-hövs, nämligen allmänhetens möjlighet att klaga, skallligga hos . Sedan går man ut ochger sig in i de få konkreta fall där det behövs ingrepp.Man skall inte ha en kontinuerlig tillsyn i alla konkur-ser, dvs. ett uttalat dubbelkommando. Det är fullstän-digt absurt att en utvecklad civil ekonomi har det pådet sättet.Sedan kan jag inte låta bli att ha en del synpunkterockså beträffande skuldsanering. Jag tycker att det härär en beklämmande lagstiftning. Den är såväl juridisktsom socialt närmast en katastrof. När vi ursprungligenjobbade med det här i ville viha en enkel och rak modell, som den som finns iDanmark och som det inte är några större problemmed. Men sedan skulle vi krångla till det och införaden här trestegsraketen. Det kan bara vara människorsom egentligen inte vill ha ett fungerande system somhar hittat på det här. Det är artfrämmande för hela vårträttsväsende, och det är mentalt nästintill omöjligt attta sig igenom den här strukturen. Det är verkligenKafka i verkliga livet.Vi som känner att det finns ett starkt socialt behovatt reglera de här förhållandena tycker naturligtvis attdet här inte är bra. Jag tycker att det känns skönt attåtminstone få säga det, även om jag inte har någonstörre förhoppning om att inom överskådlig tid fånågon reformering av det här systemet. Men det måstesägas : Vi har fått ett dyrt, krångligt ochbesvärligt system som inte svarar mot de syften somligger bakom lagstiftningen.Som Per säger har det motionerats omen beloppsgräns. Jag håller med om att den sega ut-vecklingen av rättspraxis inom det här området inteheller är bra. Det är ganska tydligt hur lagstiftarna hartänkt sig att det här skall fungera. Ändå har myndighe-terna så litet civilkurage. Man vågar inte fatta beslut.Det är verkligen sorgesamt! Man låter de här armamänniskorna dra sina fall ända upp till Högsta dom-stolen innan de får ganska självklara utgångar påpränt. Det är tungt.Vi resonerade mycket i omhuruvida vi skulle ha en beloppsgräns eller inte.Egentligen strider det också mot svensk rättstradition.Vi tycker att man skall kunna laga efter läglighet,genomlysa det enskilda fallet och träffa rätt. Det skallinte behövas en sådan här enkel pekpinne av den härkaraktären. Först var jag inne på att yrka bifall tillVänsterns motion, men jag tycker ändå att det kännslitet fel att inte rättssystemet kan fånga upp det här påett bättre sätt. Per var själv inne på attäven kan vara för mycket i det enskildafallet. Man skall inte behöva vara bunden av detta,utan man skall kunna pröva det här sakligt. Jag avståralltså från att dela uppfattningen att vi skall införa denhär gränsen, även om jag nästan är benägen att göradet som en pekpinne mot den ynkedom som visas påmyndighetsnivå, dvs. att man inte kan pröva det härpå ett bättre sätt.Däremot yrkar jag bifall i fråga om idén att krono-fogdarna skall sköta det här. Det är alldeles riktigt.Även i andra sammanhang har det framkommit att vihar en samsyn beträffande vem som skall företrädastaten i de här sammanhangen, nämligen kronofog-demyndigheten. Man måste samla det här på en hand,och som Per säger är det den myndighetsom i det här sammanhanget har den totala överblick-en. Dessutom är myndigheten hyggligt befolkad medpersoner som har någorlunda anknytning till livetsrealiteter. De administrativa myndigheterna är ofta enkatastrof i sådana här sammanhang. Jag yrkar alltsåbifall i den delen. Det är verkligen sakligt grundat.Några ord om företagsrekonstruktion. Här är detockså bara att konstatera det beklämmande förhållan-det att man inte kan lösa knutarna när det gäller attsjösätta ett system som skulle kunna fungera någor-lunda vettigt. Två regeringar har misslyckats med dethär, så det är inte någon partiskiljande fråga i denmeningen. Alla är lika handlingsförlamade.Det är två bitar som måste till. Det statliga skatte-privilegiet måste bort, och sedan måste man införaförmånsrätt för produktiva löner så att man skapar enbalans. Bankerna måste alltså backa när det gällerförmånsrätten för sina .