prot · GL0979 · 1998-03-12 00:00:00 — Det också mycketviktigt att jordbruksministern, kanske framför allt isamtal med de sina, alltså med socialdemokraterna ikommunerna, talar om att det här skall prioriteras.När man ser på det här finner man faktiskt att detta imånga socialdemokratiska kommuner inte prioriteras.Det blir där gång på gång avslag i fullmäktige på attförstärka den här tillsynen.Något som gång på gång påpekas i den Hugo-sonska utredningen är att det måste finnas möjligheterför kommunerna att dela djurskyddsinspektörer. Allasom har varit aktiva i dessa sammanhang vet att dettamånga gånger är oerhört besvärliga ärenden. Därförkrävs det verkligen en uppbackning. Man måste frånverket känna att regeringen vill att detta skall priorite-ras. Regeringen måste verkligen tala om att djur-skyddslagen skall gälla.För närvarande saknas t.o.m. förordningar tilldjurskyddslagen. På vissa punkter kan kommunernainte bedriva tillsyn, eftersom de inte har de förord-ningar som behövs. Det är vad de inspektörer som jaghar talat med säger.Jag är övertygad om att minkfrågan kommer atttas upp gång på gång i . Det faktum att min-kar hålls på det sätt som sker, i en liten trådbur mednätgolv, kan knappast sägas vara förenligt med djur-skyddslagen. Jag är mycket förvånad över att dentypen av hantering av djur över huvud taget finnskvar. Vi skall här inte diskutera höns, men också detär djur som hålls i mycket trånga burar. är ettdjur som har stort behov av aktivitet, och att den harbehov av vatten torde vara självklart.Jag kan bara konstatera att det har hänt mycketmindre än vad vi hade hoppats på. Jordbruksminis-terns besked på min fråga - att vissa saker skullekomma - stämde inte. Det här kommernaturligtvis att utvärderas inför valrörelsen. Jag kanpersonligen säga att jag är besviken att det inte harhänt mer. Jag hade liksom många andra hoppats attjordbruksministern skulle prioritera djurskyddsfrå-gorna, men så har inte skett. Det är naturligtvis ännuinte för sent att lägga fram propositioner, även om deinte kommer att kunna behandlas under det här riks-dagsåret. Propositioner skulle ändå visa att jord-bruksministern anser att de här frågorna skall priorite-ras.När kommer det någonting om tillsyn av hundaroch katter, och när får vi en fortsättning på den Hugo-sonska utredningen? Kommer man nu att gå ut ikommunerna och klart och tydligt tala om att manskall satsa på djurskyddstillsynen, eller skall kommu-nerna fortfarande få vänta på att det eventuellt kom-mer ett förslag som gör att man kan fösa över det härtill länsstyrelserna, om man inte är intresserad? Mananställer inte människor om man inte vet vad somgäller.Anf. 121 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först säga att jag inte tror attvare sig kommunerna, deras tillsynsverksamhet ellerdjurskyddet i sig skulle vara betjänta av att man delarupp de här frågorna och försöker plottra bort demgenom att komma med olika regelverk vid olika tid-punkter. De hänger nämligen samman. Hur man skallutöva kontroll enligt lagen om tillsyn av hund ochkatt, frågan om vilka myndigheter som skall ha ansvarför detta liksom frågan om eldressyr hänger förståssamman med organisationen av djurskyddsverksam-heten som helhet. Jag tror nog att det är bäst att, pre-cis som vi gör i vår planering på Jordbruksdeparte-mentet, hålla samman arbetet med de här frågorna,eftersom de i sig hänger samman.Jag vill å det bestämdaste hävda att har fel när hon framställer det så att socialdemo-kratiska kommuner skulle utmärka sig genom att inteprioritera djurskyddet. Det stämmer inte alls med minuppfattning.Jag vill nog också hävda att vi på Jordbruksdepar-tementet i mycket hög grad prioriterar frågor som rörolika delar av djurskyddsverksamheten. Jag förstår attGudrun aldrig kommer att bli nöjd med vårainsatser på det området, och vi känner också själva enotålighet och arbetar ständigt vidare med olika frågor,både här hemma och på EU-nivå. Jag tror dock attden uppfattning som gör sig till tolkför, att vi inte gör tillräckligt mycket och att det skulleuppfattas så ute i samhället, nog faktiskt inte stämmermed verkligheten. Jag möter inte heller några sådanareaktioner ute i landet. Vi prioriterar djurskyddsfrågormycket högt, och det uppfattas också både av demsom är ansvariga för verksamheter och av människor iallmänhet.Låt mig vidare beträffande sägaatt dess uppgift naturligtvis är att vara till stöd förmyndigheter med ansvar och att i vissa delar samord-na verksamheter. Mot bakgrund av det gör en planering, och man arbetar med en pro-jektinriktad tillsynsverksamhet. Man planerar t.ex. fördetta år för ett övergripande nationellt projekt som rördjurtransporter. Det är en sådan fråga som man måstearbeta med långt utöver kommungränserna och därdet är helt nödvändigt att agerar.Sedan kan man naturligtvis tycka att det kommermindre av detaljerade regler på det här området tillkommunerna. De har enligt det up-penbarligen lättare när det gäller miljöfrågor. Detkanske är så att det är lättare att precisera regler påmiljöområdet. Det är lättare att definiera gränsvärdenoch andra typer av värden som man kan ha som un-derlag för arbetet.När det gäller djurskyddstillsyn förhåller det siginte så. Det är ett arbete med levande djur som i höggrad beror på den lokala utövarens kompetens ochkunnande och som man inte i förväg kan reglera.Båspallsmåtten är, även om vi nu inte skall diskuteradem, ett exempel just på det. Man kan inte i detalj påpapperet föreskriva hur en bra djurmiljö ser ut ochhur ett bra djur ser ut. Det måste faktiskt avgöras avden inspektör eller annan tjänsteman som utövar till-synen.Det tror jag är skälet till att man inte på detta om-råde kan förvänta sig så många detaljerade skrivnaregelverk utan måste lägga ett stort ansvar på denlokala tillsynsmyndigheten. Det understryker baraytterligare hur viktigt det är att man i varje kommunkan ha tillräcklig kunskap och kompetens för att utövaen kvalificerad tillsyn.Anf. 122 ():Fru talman! Jag vill sluta med att säga att jag troratt tillsynen skall ligga kvar hos kommunerna. Detfinns en fördel med det, framför allt nu när vi i miljö-balken har sagt att man skall överflytta tillsynen enligtskötsellagen till kommunerna. Det finns all anledningatt hålla ihop den tillsyn som skall bedrivas på jord-bruken.Jag tror också att tillsynen kan göras mycket bätt-re, och jag förmodar att vi delar uppfattningen att denbehöver göras bättre. Jag är också övertygad om attdenna tillsyn kräver att man får en stor uppbackningfrån verket. Det saknas föreskrifter. Det framförs iden Hugosonska utredningen, och det har framförts avmånga djurskyddsinspektörer. Man känner att manegentligen inte kan hantera djurskyddslagen just där-för att man saknar föreskrifter.Jag delar också den uppfattning som framför att verket har varit passiv i de här frågor-na. Jag hoppas att det svar som har lämnats inne-bär att regeringen ser till att blir meraktivt. Det är precis som säger. Dethär är inga lätta frågor. Jag vet av erfarenhet att dessafrågor ofta är mycket svåra. Det kräver mycket avinspektören, och det kräver också ett mycket stortcivilkurage att våga driva dessa frågor vidare.Många gånger handlar det naturligtvis om att detpåverkar den människa som håller djur mycket. Sam-tidigt kan vi se att det finns en hel del människor somhåller djur som uppenbarligen har satt i system atttrotsa djurskyddslagen. Det finns många kommunersom gör ett mycket bra arbete. Men också de inspek-törerna framför att man saknar föreskrifter.I den grupp som skall se över detta finns bl.a.företrädare för . Vore detinte lämpligt att också plocka in djurskyddsinspektö-rer som har den praktiska erfarenheten och ser varproblemen finns? Jag tror att det är viktigt att just idessa fall få tag på djurskyddsinspektörer som harmycket erfarenheter och som kan tillföra den kunskapsom kanske behövs för att vi skall få ett bra resultat.Jag har inte fått något svar på var översynen avminkhållningen som jag i början av mandatperiodenfick reda på skulle göras har tagit vägen.Anf. 123 Jordbruksminister ():Fru talman! Även om jag naturligtvis delar upp-fattningen att vi ständigt måste arbeta för att förbättraJordbruksverkets stöd till de lokala tillsynsmyndighe-terna finns det faktiskt kurser och fortbildningsverk-samhet som anordnas av eller därJordbruksverket finns med som en viktig aktör ochsom är en möjlighet för kommunerna att vidareutbildasin personal. Intresset från kommunerna är inte alltidså stort. Det hänger återigen ihop med problemet fören kommun som har en mycket liten djurskyddstill-synsverksamhet att prioritera den.Det understryker återigen problematiken. Det ärinte så enkelt att man kan säga att det i alla lägen ären fördel att kommunerna har djurskyddstillsynen. Vivet att det inte alltid fungerar. Den svåra uppgiften vihar att lösa och som gör att det tar tid är att kombineramöjligheten för de kommuner som har en bra ochfungerande tillsyn med möjligheten att lösa proble-men där det inte fungerar. Det talas ibland om ökadesamverkansmöjligheter med kommuner. Men inte ensde samverkansmöjligheter som finns används i sär-skilt stor omfattning.Låt mig avslutningsvis när det gäller minkhållningsäga att hållandet av pälsdjur enligt min uppfattningär en av de allra mest problematiska områdena när detgäller djurskydd. Det är utan tvekan ett område därdet är mycket svårt att förena människans hållande avdjur med en god djurskyddstillsyn. När det gällerminken handlar det naturligtvis i mycket hög grad justom behov av tillgång till vatten både för attsimma i och eventuellt också för att jaga.Det är naturligtvis inte acceptabelt att vi i längdenfortsätter att bedriva en djurhållning på detta områdesom är sådan som beskrev den, dvs.att man håller djur i små trånga burar. När vi får resul-tatet av arbete kommer vi också att göraen översyn av de svenska reglerna. Jag tror därutöveratt detta är ett område som allt framgent kommer attvara föremål för ett starkt intresse från vår sida i syfteatt komma till rätta med de problemen.Tanken med delaktighet igruppen är att det skall representera den lokala djur-skyddstillsynen.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1997/98:170 omutsädesreservat för potatisAnf. 124 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att ta initiativ till införandet av utsädesre-servat för potatis i i likhet med vad som finnsi m.fl. EU-länder. Han har också frågat migvarför inte samma principer gäller inom växtskydds-området som inom det veterinära området när detgäller statens ansvar för kontroll av och ersättningarför skador orsakade av karantänsjukdomar.Beträffande första fråga angåen-de inrättande av utsädesreservat ligger ansvaret för attinitiera eventuella åtgärder på har bedömt att förutsättningarför att gå vidare med frågan inte funnits. Bl.a. har detsaknats tillräcklig kunskap om sjukdomssituationen.Jordbruksverket har genom de senaste årens sjuk-domsinventeringar skaffat sig mer kunskaper, menytterligare frågor måste klarläggas.Inrättandet av reservat innebär långtgående re-striktioner för odlare av potatis inom området. Bil-dandet av utsädesreservat är också förknippat medkostnader. Värdet av inträttandet av reservat måstevägas mot dessa kostnader som frågan omhur dessa kostnader skall finansieras ges en lösning.För egen del är jag inte nu beredd att ta några särskil-da initiativ.Beträffande andra frågor gällerföljande inom växtskyddsområdet. Jordbruksverketkan enligt växtskyddslagstiftningen, om det finnssärskilda skäl, betala ut ersättningar för kostnadereller förluster som uppkommer som en följd av beslutom bekämpningsåtgärder m.m. Statens ersättnings-ansvar är alltså mer begränsat på växtskyddsområdetän på det veterinära området. Kontrollverksamheteninom växtskyddsområdet finansieras helt genom av-gifter. Staten har följaktligen valt att behandlaväxtskyddsområdet och det veterinära området olika.Skälet för detta är att områdena skiljer sig åt inteminst i fråga om skaderiskerna och konsekvensernaför folkhälsan.Anf. 125 ():Herr talman! Får jag bara inledningsvis beklaga attjordbruksministern inte har haft chans att ta en endaliten kort paus under dessa som ministernhar varit i elden här i kammaren. Det är litet bistraarbetsförhållanden vi har i huset ibland.Tack för svaret, jordbruksministern. Jag skullevilja inleda med en fråga. Anser inte jordbruksminis-tern att utsädesreservat skulle ha stor betydelse förutsädespotatisodlingen i , och kanske för po-tatisodlingen generellt och för potatisodlingen inomhela ?Det är faktiskt så att potatisen dras med den heldel sjukdomar. I är vi lyckligt lottade. Inteminst i min landsända har vi relativt få av potatisenssjukdomar representerade, medan det däremot i Euro-pa i övrigt finns ganska många svåra sjukdomar somsakteliga sprider sig. Spridningen hit till harökat betydligt efter EU-medlemskapet på grund avden ökade handeln.I ministern svar sägs att reservaten skulle innebäralångtgående restriktioner. Låt mig bara konstatera attom hela och hela kan vara utsädesre-servat så måste det också vara möjligt att klara dettamed de restriktioner som finns. Det handlar om attmatpotatisodlare inom reservatsområdena blir tvung-na att byta utsäde regelbundet och använda ett utsädeav en viss kvalitet.Det gör man ju i allmänhet ändå, utan att varatvungen till det. Potatisodlarna inom dessa utsädes-områden har i allmänhet också en ganska stor förstå-else för de problem som potatisens sjukdomar med-för. Det är alltså lätt att få dem att byta utsäde.Man kunde också ta det här litet stegvis. börja i norra , sedan gå vidare med Mel-lansverige och kanske för att så småningomha utsädesreservat i hela landet. Man kan också haolika klasser på reservaten. Man behöver inte ha dehögsta kraven på alla reservat, utan man kan göra endifferentiering. EU ställer ju upp speciella villkor förbildandet av EG-reservat. Den viktigaste restriktionenär just att odlarna inom reservatet måste byta sittutsäde till lägst klass EG 2.Ministern tog upp frågan om kostnader. Det ärklart att detta kostar en del. Men om man avstår frånatt ha reservat för också det med sig kostnader. Dethar vi t.ex. kunnat se nu för sedan, när dansktutsäde som köptes in till förde ringrötamed sig. Det åstadkom kostnader inte bara för dendrabbade odlaren utan också för kontrollmyndigheterosv. Utsädespotatisodling, potatisförädling och denverksamhet som finns runt omkring skapar ju ocksåjobb - inte minst i många av de bygder där det verkli-gen behövs jobb, på landsbygden.Frågan om finansieringen av detta får jag ta upp inästa inlägg eftersom tiden är ute.Anf. 126 Jordbruksminister ():Herr talman! Först vill jag tacka för interpellan-tens vänliga omtanke om mig.Jag känner mig inte direkt entusiastisk inför tan-ken på utsädesreservat, i alla fall inte , men inteheller totalt avvisande. Det finns naturligtvis de as-pekter som togs upp här, som att det är viktigt attvärna och hävda våra möjligheter att ha en odling avutsädespotatis av mycket hög kvalitet. Självfalletmåste vi också vara vaksamma på de risker som enökad handel över gränserna kan innebära.Vilka satsningar vi gör och vilken utveckling viåstadkommer på det här området har också effekterför potatisodlingen som helhet. I det sammanhangetskulle jag vilja relatera denna diskussion till den ut-redning som landshövding har gjort omhela livsmedelssektorns expansion och omställning.Den handlar också om de olika delbranscherna. Jagskulle gärna se att man i den fortsatta behandlingen avden utredningen, som är ute på remiss, kunde tamed de olika aspekter som kan beröra just potatis-branschen och dess utveckling.De svårigheter jag ser är av den art som jag togupp i mitt första inlägg och som också sedan berörde. Reservat innebär trots allt en heldel begränsningar för odlarna. Man måste ju ta hän-syn inte bara till yrkesodlarna utan även till den om-fattande hobbyodlingen. Den är naturligtvis ocksåviktig att ha kontroll på, om ett område verkligenskall kunna fungera som ett utsädesreservat.Vi vet att det inte alltid är uppskattat bland männi-skor när vi inför ytterligare regler och restriktionerkring hur man skall få bedriva olika verksamheter,särskilt inte om det är förenat med högre kostnaderför den som har att följa regelverket. Alla dessa as-pekter måste vägas samman, och det är viktigt attJordbruksverket får fortsätta sitt arbete med alla deolika aspekter som kan finnas när det gäller utsädesre-servat för potatis.Utan att totalt avvisa förslaget vill jag ändå sägaatt jag för dagen inte är beredd att komma med ettsådant förslag. Men jag finner att och diskussionerna kring den är ett lämpligtsammanhang att behandla frågan i.Anf. 127 ():Herr talman! Jag får tacka för tipset. Det är ju somministern säger en naturlig del av den fortsatta be-handlingen av Björks utredning.Jag måste få kommentera hobbyodlingen. Det äralldeles riktigt att de som har koloniträdgårdar ellerodlar potatis för eget bruk inte tycker att det är så kulatt regler för deras odling införs. Att odla sin egenpotatis är ju ett stort intresse i . I det avseendetär vi enastående i världen. Utomlands tycker man attdet är mycket konstigt att vi odlar vår egen potatis.Som utsädespotatisodlare har vi i praktiken klaratav det där genom att föra en nära dialog med de hob-byodlare som finns i vår närhet och hjälpt till så att defått friskt utsäde osv. Jag har alltså själv ett förflutetsom utsädesodlare. Det går att lösa sådana saker utanatt man behöver krångla till det alltför mycket. Somjag sade finns ju också reservat av olika dignitet, och iden högsta klassens reservat skall man inte ta in om-råden där det finns hobbyodling. Man skall försökarenodla områden med uteslutande yrkesodling.Jag hann inte med frågan om kostnader och finan-siering tidigare. Det är klart att detta kostar en del,men det kan också föra med sig kostnader att inteinföra reservat. Självfallet skall branschen ta en stordel av kostnaderna för detta och kunna ta igen det isina produktpriser. Men staten har ju ändock en rollatt spela som kontrollmyndighet och övervakare avsystemet. Även där följer kostnader med.När man taxesätter detta är det viktigt att titta påvåra närmaste konkurrenter. Det är ju ochDanmark framför allt, och i någon mån , somvi konkurrerar med i den här branschen. Vår utsäde-spotatis var tidigare en betydande exportvara, mengenom vårt höga kostnadsläge har vi stora svårigheternu. En del av det höga kostnadsläget beror utan tve-kan på avgifter och statliga pålagor. Men om maninför reservaten steg för steg kan man hålla kostna-derna på lägsta möjliga nivå.Det som behövs är att får enstartsignal. De har ju arbetat med frågan . var detta högaktuellt,men det föll av olika skäl, kanske för att man då hadeväldigt höga ambitioner i fråga om reservaten. Menefter EU-medlemskapet har det åter blivit aktuellt. Ibranschen har man själv gjort en utredning om detta,där man i viss mån kompletterar Jordbruksverketskartläggning men även går igenom vilka geografiskaområden som är tänkbara som utsädesreservat.Det finns alltså en hel del gjort. Jag skulle vilja bejordbruksministern att ta upp frågan i sina löpandekontakter med men kanske även medkolleger från andra länder, inte minst . Det voreintressant att höra jordbruksministers synpunk-ter på detta. Jag är övertygad om att jordbruksminis-tern där är entusiastisk över utsädesreservat, till skill-nad från vår jordbruksminister. Potatisodlingen bety-der en hel del i , och den skulle kunna göra detäven här hos oss.Med detta tackar jag för ministerns synpunkter.Anf. 128 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag har nog för tillfället inte mycketmer att tillföra denna diskussion om utsädesreservat.Men jag tycker att vi naturligtvis skall fundera vidarepå saken och väga för- och nackdelar mot varandra.Om det då visar sig att detta är både ett allmänt öns-kemål och något som skulle kunna vara positivt förbranschen som helhet är det inget som hindrar att vigår vidare på den vägen. Men låt oss fortsätta medanalysarbetet som grund för ett vidare ställningsta-gande.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen meddelade att följandefaktapropemoria om förslag från Europeiska kom-missionen inkommit och delats ut till kammarensledamöter:Förslag till rådets förordning (EG) den22 om åtgärder för att förhindra över-gång till fri omsättning, export, återexport eller hänfö-rande till ett suspensivt arrangemang av varumärkes-förfalskade och pirattillverkade varor(varumärkesintrångsförordningen) KOM (98) 2513 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1997/98:57 till socialutskottet1997/98:70 till utrikesutskottet1997/98:81 till arbetsmarknadsutskottet1997/98:98 till lagutskottet1997/98:107 till konstitutionsutskottet1997/98:108 till socialtuskottet1997/98:126 och 128 till trafikutskottet1997/98:130 till näringsutskottet1997/98:132 till skatteutskottet1997/98:137, 141 och 144 till finansutskottetSkrivelser1997/98:85 och 88 till utrikesutskottet14 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1997/98:68 Exportkontroll av vissa strategiska pro-dukter1997/98:83 Förändrad styrning av Försvarsmaktenm.m.1997/98:86 Litteraturen och läsandet1997/98:87 Konstnärernas villkor1997/98:90 Följdlagstiftning till m.m.1997/98:94 Läroplan för det obligatoriska skolväsen-det, förskoleklassen och fritidshemmet m.m.1997/98:95 Ändringar i kriminalvårdslagstiftningen,m.m.1997/98:101 Översyn av förvaltningsprocessen; enallmän regel om domstolsprövning av förvalt-ningslagen1997/98:106 Pensionsrättigheter och bodelning1997/98:111 Reformerad förtidspension, m.m.1997/98:114 Nya Högskolor m.m.1997/98:115 Folkbildning1997/98:117 Framtidsformer - Handlingsprogram förarkitektur, formgivning och design1997/98:120 Ett rättsligt skydd för beteckningenSvensk författningssamling1997/98:124 Ny körkortslag m.m.1997/98:127 Statens ansvar på postområdet1997/98:135 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch m.m.1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst1997/98:139 Ändringar i fiskelagen, m.m.1997/98:142 Riktlinjer för arbete med jord-bruks- och livsmedelspolitiken inom EuropeiskaunionenSkrivelser1997/98:73 Nordiskt samarbete 19971997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespo-litikRedogörelser1997/98:RR5 revisorers berättelse övergranskningen av verksamhet under år19971997/98:RR6 revisorers berättelse övergranskningen av Jubileumsfondsverksamhet § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 12 mars1997/98:220 av () till statsrådetLeif PagrotskyTidsplan för slutförhandlingar om MAI-avtalet1997/98:221 av () till statsrådet konsekvenser av handelshinder1997/98:222 av () till statsministernMAI-avtalet och den demokratiska processen1997/98:223 av () till miljöminis-ternMAI-avtalet och miljön1997/98:224 av () till utrikesmi-nisternMAI-avtalet och andra internationella avtal1997/98:225 av (v) till kul-turministernMAI-avtalets konsekvenser för kultur- och mediaom-rådet1997/98:226 av () till statsrådet och utvecklingsländernaInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 17 mars.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 11 mars1997/98:542 av () till socialministernBehandling av schizofreni1997/98:543 av () till utrikesministernZambia1997/98:544 av () till justitiemi-nisternBarn till homosexuella1997/98:545 av () till miljöministernBarns utsatthet för radiostrålar1997/98:546 av () till statsrådetYlva JohanssonSkolbarnomsorg1997/98:547 av () till försvarsminis-ternFörsvarsmaktens ekonomi1997/98:548 av () till kulturminis-ternMomsdepositionskravden 12 mars1997/98:549 av () till utrikesminis-ternFörbud mot antipersonella minorFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 17 mars.17 § Kammaren åtskildes kl. 16.10.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 11 § anf.