prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Jag de-lar uppfattningen att man bör samverka på ett bättresätt.Detta har litet grand bäring på den fråga som justnu diskuteras, nämligen . Det ärtråkigt att justitieministern inte har möjlighet eller tidatt delta i denna så viktiga debatt som bl.a. rör justdessa frågor.Anf. 122 Justitieminister ():Fru talman! Gränskontrollen i Schengensamarbe-tet innebär att vi får en yttre gränskontroll som bety-der att vi måste uppfylla höga krav på kontroll. Detfinns ett direkt samband. Jag är övertygad om att desocialdemokrater som finns i kan ta debat-ten på bästa sätt. Jag hoppas att deltar i den på ett aktivt sätt. Jag utgår från attvi har ungefär samma uppfattning i den frågan.Barnkonventionens tillämpningAnf. 123 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag har en fråga som jag vill rikta tillstatsministern och som berör humaniteten i vårt egetland. Det kommer ofta fram frågor om gamla synder,övergrepp osv. tycker jag att vi begår övergreppmot barn i vårt land. Det gäller framför allt flykting-barn.Nyligen var det ett omdebatterat fall. Det gälldede ugandiska barnen. Det fick stanna tack vare dendebatt som uppstod. I går gav ettliknande besked till två barn från som vistas iGävle. De skall inte få stanna och inte få sitt ärendeomprövat. Det finns säkerligen ett flertal sådana fallmed barn som lever på ett sätt som inte är värdigtbarn i vårt land.Barnkonventionen måste komma med på ett tyd-ligt sätt. Jag undrar om statsministern har funderatkring att skulle kunna bli viktigare itillämpningen av den svenska lagen.Anf. 124 Statsrådet ():Fru talman! Hela regeringen, inklusive statsminis-tern, har klar och levande för sig.Vår regering var den första i världen som inkorpore-rade anda i lagstiftningen. Den harfått ett kraftfullt genomslag. I alla asylärenden därbarn är berörda tas särskild hänsyn till detta. Det har imånga fall givit positiva utfall.I fråga om de ugandiska barnen var det barnkon-ventionen som kom att spela en roll. Det fanns ocksåsådan lagtext att hänvisa till. När Utlänningsnämndenefter ny ansökan omprövade fallet, var det en störregrupp som tog ställning i fallet. Man kom av humani-tära skäl fram till det positiva beslutet.Regeringen hade tidigare bedömt ett fall gällandeen ung person från . Regeringen agerade ibarnkonventionens intresse, och även statsministernvar med vid det tillfället.Anf. 125 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Uppenbarligen stämmer inte lagstift-ningen överens med , eftersomUtlänningsnämnden kan utvisa barn till sådana förhål-landen. För barnen i har man givit svaret att detär viktigare att begränsa flyktingsströmmarna än attfölja . Det målet anses viktigare änbarnets bästa.Vi kan utvidga detta till att fundera hur kvinnorhanteras som kommer hit, gifter sig med svenska mänoch sedan blir misshandlade. De måste tvingas till attbli misshandlade för att få rätt att stan-na i . Om jag inte minns fel har den socialde-mokratiska kongressen fattat beslut om att ändra pådetta. Men ändå gäller uppenbarligen detta vid be-dömning av dessa ärenden.Anf. 126 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst går det inte att jäm-föra och och inte heller de aktuellafallen.Barnkonventionen har varit verksam . ärdet rimligt att se över tolkningen av den. Så kommeratt ske. Då kommer att se attden har tillämpats i med humanitära utgångs-punkter och där är ett föregångsland i värl-den.Den andra frågan som togupp är föremål för en översyn. Det har visat sig attskyddet för kvinnor vid skenäktenskap har vänts emotdem. Man kan då utsättas för systematiskt utnyttjandeoch misshandel. Det vill vi verka mot. Den fråganstuderas av relevanta utskott.Den privata tjänstesektornAnf. 127 ():Fru talman! Jag har en fråga till arbetsmarknads-ministern.Vi har båda ett förflutet i kvinnoförbund, och förnågot år sedan hade vi en, som jag tyckte, fruktbarrundabordskonferens där vi tog upp frågan om entjänstesektor, bl.a. hemtjänst. Jag tyckte att jag hördepositiva tankegångar om att ingen fråga får vara oprö-vad när det gäller att få bukt med arbetslösheten.Sedan vet vi tyvärr att frågan har utretts och bordlagtsfram och tillbaka och att ingenting händer.Jag vill fråga: Vad tänker arbetsmarknadsminis-tern göra för att vi skall få till stånd en hemtjänstsek-tor där inte minst kvinnor har möjlighet att få arbete?Anf. 128 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det är ingalunda så att den privatasektorn inte växer. I den statistik som vi fick i går frånSCB kan vi se att den senaste månaden var det 11 000nya jobb inom den privata sektorn och 39 000.Vi har tidigare här i kammaren vid en frågestunddiskuterat den fråga som explicit tas upp här, nämli-gen de hushållsnära tjänsterna, och jag har då ocksårefererat till det försök som har gjorts i . Detförsöket visar att många människor - om man skullevända sig till en bred allmänhet - är beredda att betala62:50 kr för hushållsnära tjänster av olikaslag. Det betyder att det är en subvention på ungefär75 %. Jag har då sagt, och jag håller fast viddet, att det är orimligt med en subvention med ett såstort belopp. Man har i räknat ut att med ensubvention på kommer det att kosta , ochdå är intresset nästan noll.Detta är en fråga som är oerhört svår. För dagenföreligger inte några tankar om att införa den härtypen av subvention för den här sektorn.Anf. 129 ():Fru talman! Det är tyvärr ett faktum att arbetslös-heten är nästintill lika stor som den var 1994.Oavsett om det är inom privat eller offentlig tjänst ärdet en viktig sektor, som vi vet har framtiden för sig.Vi kan se i våra grannländer att så är fallet.Nog är det förunderligt att det när det gällerdrängavdrag - jag tänker på de s.k. ROT-avdragen -går det an att vara positiv från regeringens sida. Menså fort det handlar om jobb som främst skulle utövasav kvinnor - vi kan kalla det RUT-avdrag - är det tji.Det senaste är att man har sagt att det inte är förenligtmed . Men det finns ju andra sätt attgå till väga på, exempelvis med avdrag på skatten, därvi har ett gemensamt borgerligt förslag. Man kaninföra olika voucher, hemtjänstcheckar osv., som manhar vågat göra i och . Men i Sverigessocialdemokrati är det uppenbarligen omöjligt.Anf. 130 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Jag noterar att sadeatt det är nästintill lika hög arbetslöshet nu som 1994.Det betyder att hon nu erkänner att den är lägre. Denär ju väsentligt lägre, för att uttrycka sig milt.Det finns tyvärr kvinnosektorer och manliga sek-torer i . En kvinnodominerad sektor är vård,skola och omsorg. Vi i regeringen tycker att det ärviktigare att använda de pengar som finns till attstötta och främja den sektorn, inte primärt för dekvinnors skull som får jobb där - det är en sekundärkonsekvens - utan primärt därför att det gynnar desjuka, de gamla och barnen. Vi tycker att det är vikti-gare att främja de grupperna än att främja relativtvälbeställda familjer, som man skulle göra med enstatlig subvention.De sjuka, de gamla och barnen går först. Det ärmitt svar till . 131 ():Fru talman! kunde vi läsa i tidningenatt det går bra för . Det håller jag med om,arbetsmarknadsministern. Jag tycker att det går braför . Men håller arbetsmarknadsministern medmig om att det går alldeles för dåligt med sysselsätt-ningen?Från 1994 till 1997 ökade antalet sysselsatta med5 000. Med tanke på att vi hade förlorat 450 000-500 000 jobb är ju 5 000litet. Prognosen för är en ökning av antaletsysselsatta med drygt 30 000 och för meddrygt 140 000. Det är väl för litet, arbetsmarknads-ministern, med tanke på att vi tappade bortemot enhalv miljon under den borgerliga tiden.Då är min fråga: Delar arbetsmarknadsministernmin slutsats att det går bra för men alldelesför dåligt med sysselsättningen? Om det blir mer än3 % höjning av lönerna och det händer någonting såatt arbetslösheten är högre än , vad görarbetsmarknadsministern då?Anf. 132 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! I den proposition som vi presenteradei veckan kunde vi glädjande nog konstatera att vi nårmålet öppen arbetslöshet . Det vardet mål vi satte upp. Självfallet vill vi också att sys-selsättningen skall öka.Lars svartmålning är inte riktigt sann.Sedan 1994 har sysselsättningen i den privata sektornökat med ungefär 100 000 jobb. Det har inte blivit enökning totalt, därför att tyvärr har neddragningen iden offentliga sektorn fortsatt. Det är för att stärkavård, skola och omsorg och därmed sysselsättningen idenna sektor som vi nu har tillfört 20 miljarder totalttill . Det kommer att ge fler jobb i den offent-liga sektorn, och vi ser att den privata sektorn harganska bra fart.Även om det inte står klart uttryckt i vårproposi-tionen räknar vi med att det kommer att behövas un-gefär 50 000 nya jobb netto för att vi skallkunna nå målet 4 %.Anf. 133 ():Fru talman! Men visst var väl mina siffror sanna?De bygger ju på uppgifter från Konjunkturinstitutetoch , som har arbetat i Regeringskanslietoch är en pålitlig man - det lovar jag; minst lika på-litlig som Bäckström.Min fråga var också: Delar arbetsmarknadsminis-tern min bedömning att det går bra för menalltför dåligt med sysselsättningsökningen? Det går attsvara på den frågan. Jag sade ju att jag delar regering-ens bedömning, och då kan väl ministern svara omhon delar min bedömning. Det är väl rättvist.Vad gör ministern om lönerna stiger mer än 3 %och det händer någonting med den internationellakonjunkturen så att arbetslösheten blir högre än ?Sitter ministern stilla, eller agerar hon? Ökar honarbetsmarknadspolitiken, eller ändrar hon den eko-nomiska politiken?Anf. 134 ArbetsmarknadsministerMARGARETA ():Fru talman! Det går bra för - därom är vitydligen överens. Men visst kunde vi båda två önskaatt det hade blivit ännu fler nya jobb ännu fortare.Men riktningen är helt klar. Tendensen ligger fast.Prognosen håller.Med en ökning med ungefär 50 000 jobb varje årkommer vi att klara målet. Men det är bara ett delmål,därför att vi är självfallet inte nöjda i öppenarbetslöshet. Vi skall gå vidare och komma tillbakatill det samhälle som svenska folket tycker så mycketom, ett samhälle där alla vuxna, kvinnor och män, harrätt till ett eget jobb. Vi är på god väg. Det bekräfta-des i vårpropositionen, men vi kunde också läsa ut detav de siffror som AKU-statistiken gav oss i går.SistalänkenbestämmelsernaAnf. 135 ():Fru talman! fick vi en ny utlänningslag.En del förändringar var bra, och dem stödde vi krist-demokrater. En del förändringar var dåliga, och vi varkritiska till dem och arbetade mot dem med all denkraft vi förmådde.Den allvarligaste förändringen innebar att den s.k.sistalänkenbestämmelsen togs bort ur lagen. Det ärnågonting som har drabbat många åldriga föräldrar,som senast den kvinna i som skallinställa sig hos polisen för att skickas tillba-ka till ingenting, till ingen närstående i Ukraina.Jag vill fråga statsrådet : Är regeringen be-redd att ompröva borttagandet av sistalänkenbestäm-melsen?Anf. 136 Statsrådet ():Fru talman! Den frågan diskuterades mycket ingå-ende i . Vi fick den utformning av lagen somRose-Marie Frebran har beskrivit. Effekterna kankanske synas grymma under vissa omständigheter ivissa enstaka fall. Man kan alltid lägga humanitäraaspekter på fallen.Men ingen lag är sådan att den inte också kan ut-värderas. Även i detta avseende har man för avsikt attgöra en översyn, men jag skulle vilja säga att det inteär säkert att det leder till en omprövning. Familjean-knytningen gäller som bekant barnen och personer ien nära hushållsgemenskap. Sistalänkenbestämmelsenkan komma att användas i fråga om ömmande fallsom sista utväg.Det finns kanske anledning att se över detta. Där-med tror jag också att kan varanöjd.Anf. 137 ():Fru talman! är jag nöjd om jag får ettsäkert besked om att det verkligen blir en översyn,även om statsrådet inte kan lova vilken utgångenblir. Om det är ett bestämt löfte är jag nöjd just nu.Anf. 138 Statsrådet ():Fru talman! Frågan är under diskussion i riksda-gen just nu.Narkotikafria fängelserAnf. 139 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljustitieministern. Det gäller kriminalvården ochKarlskronafängelset i synnerhet. Jag har själv varitdär i och sett hur man jobbar.Man har missbrukare. Det är en ganska högandel, även om det inte är ovanligt. Det har man påmånga fängelser. Det är många missbrukare. Manhittar ofta narkotika i fängelset. Det är bra, för dåfungerar ju personalens jobb. Men det är naturligtvisalldeles för mycket som inte upptäcks.Jag utgår från att justitieministern och jag harsamma uppfattning om att fängelserna skall vara nar-kotikafria. Vi har här i föreslagit mångakonkreta åtgärder för att komma till rätta med miss-bruket i fängelserna, bl.a. glasruta och narkotikahun-dar.Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidtaför att vi skall få narkotikafria fängelser? Vi har långtdit.Anf. 140 Justitieminister ():Fru talman! Jag minns inte riktigt när, men det ärinte allt för länge sedan som regeringen lade en pro-position på bord som handlar om förbätt-ringar inom kriminalvården. Där behandlades bl.a.frågan om hur man skall bekämpa förekomsten avnarkotika i våra fängelser.Det är helt riktigt som säger. Detfinns fängelser där det förekommer narkotika imycket stor utsträckning. Dessbättre har de flesta avvåra fängelser ändå en liten, om än någon, förekomstav narkotika. Det ser väldigt olika ut i fängelserna.Det visar bl.a. att det finns sätt att hålla nere före-komsten. Man lyckas bättre på en del ställen jämförtmed andra. Det betyder att man kan lära av de godaexemplen och utveckla metoderna i samtliga fängel-ser, så att även de fängelser som inte har lyckatsså väl kan lyckas bättre.Ett av de uppdrag har äratt utveckla krimininalvårdens metoder för att kommaåt införseln av narkotika. Det är framför allt det somär det viktiga. Det gäller att hindra kanalerna därnarkotikan sipprar in i våra fängelser. Det pågår ettmycket intensivt arbete inom kriminalvården för att fåtill stånd en bättre situation.Anf. 141 ():Fru talman! Motivationsavdelningen, som finns påKarlskronafängelset, har plats för nio interner. De tarin där frivilligt. Jag hade möjlighet att vara där enhalv dag. Man anser att man lyckas väldigt bra. Jag ärbenägen att tro på det efter att ha varit där.I år vill man från fängelsets sida utvidga antaletplatser med fem. Helst skulle man vilja ha 20 motiva-tionsplatser. Kriminalvården i den region som fängel-set tillhör har ett sparbeting på fyra miljoner ochanser sig inte ha råd med detta.Är justitieministern beredd att ompröva bespa-ringarna på kriminalvården?Anf. 142 Justitieminister ():Fru talman! De besparingskrav som regering ochriksdag lagt på kriminalvården har kriminalvårdenklarat utmärkt. Kriminalvården har faktiskt inte fulltut utnyttjat sina resurser.Frågan om ifall Karlskronafängelset eller någotannat fängelse skulle behöva mera resurser är en in-tern fråga för kriminalvården. Det handlar alltså omhur man fördelar kriminalvårdens pengar. Det är endiskussion som varken eller jag kanlägga oss i, för det är kriminalvårdens egen uppgift.Jag är säker på att är upp-märksam på att det finns fängelser som skulle viljaöka insatserna t.ex. mot narkotika. Med tanke på attdet är en prioriterad fråga inom kriminalvården kom-mer säkert att ta stor hänsyntill det.Anf. 143 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i dagens frågestund,som därmed är avslutad. Jag tackar regeringens före-trädare för deras medverkan här i dag.6 § (forts. från 4 §) (forts.JuU15)Anf. 144 ():Fru talman! Intresset för det avtal som vi debatte-rar , nämligen , har ökat ganskamarkant , vilket är väldigt bra. Detsom däremot är tråkigt är att det är . har vimaximalt på oss att ändra opinionen.Alldeles snart kommer ett beslut att fattas i som med all sannolikhet innebär att vi god-känner och det som ingår i det.Eftersom många har varit uppe i talarstolen ochpratat före mig tänke jag koncentrerar mig på ett äm-nesområde. Det är ett av de områden som kanske hardiskuterats allra mest och som också har fått väldigtstor kritik. Det handlar om flyktingpolitiken.De senaste åren har antalet asylsökande minskat ialla EU-länder. Statistiken visar på en tydlig nedgångfrån ungefär 1993. Tydligaste exemplet är med63 %. I har antalet asylsökande minskat med43 %. Detta betyder inte att det totala antalet asylsö-kande i världen har minskat. Det betyder egentligenbara att det har blivit svårare för människor som är påflykt att ta sig till EU-stater för att söka skydd.Hur kan det komma sig att det har blivit så här? , under Brännpunkt pådebattsidan, kan vi läsa att och LailaFreivalds, som alldeles var här men gick igen,menar att handlar om det nya ochöppnare . De skriver i artikeln att flyktingpoli-tiken inte berörs av ett medlemskap i efter-som redan har undertecknat den s.k. . Precis så är det om manser till de exakta skrivningarna, inte gör ytterligareanalyser och inte går steget längre. Flyktingpolitikenhar ingenting med Schengen att göra.Jag menar att den uppgift som vi har som politikerjust är att gå längre i konsekvensanalyserna av t.ex.stora övergripande internationella avtal som vi skriverunder. Det är det jag tycker att vi skall göra i dag.I artikeln skriver också de två ministrarna att syftetär att säkerställa att flyktingar skall ha en ovillkoradrätt att få sin asylsökan prövad i något land inom EUoch att det därigenom säkerställs att asylsökande inteskickas från land till land. läste jag ordagrant urartikeln.Jag skulle vilja ta upp några punkter som motsägerdet. Jag vill till att börja med kommentera litet grand. Den trädde i kraft i septem-ber 1997. Den är kanske inte så okontroversiell somman skulle kunna tycka. Bl.a. innebär den att allaasylsökande skall registreras med hjälp avfingeravtryck. Jag tycker att man kan diskutera huru-vida det är ett bra sätt att gå till väga. Anledningen tillatt man gör det är naturligtvis att man vill försäkra sigom att samma person inte söker asyl på olika ställen.Man kan säkra identiteten, osv.I står det också att asyl fårvägras om man kan skicka tillbaka den asylsökandetill ett annat land som skrivit under samma konven-tion. Frågan är inte hur bestämmelsen är formulerad,utan snarare hur man kommer att använda dessa reg-ler. Det är svårt att veta.Eftersom denna debatt inte handlar om utan om tänkte jag attvi kanske kan ta den diskussionen vid ett senare till-fälle. I stället vill jag bevisa att även Schengenavtaletkommer att påverka vår möjlighet till flyktingmotta-gande och en ordentlig och bra behandling av männi-skor som är på flykt.En punkt handlar om en definition av de säkratredjeländerna, dvs. de tredjeländer som inte har un-dertecknat . Det som händer äratt man hänvisar till att man kan skicka tillbaka män-niskor till ett säkert tredjeland, om man kan bevisa attpersonen i fråga har varit där och har haft möjlighetatt söka asyl även i det landet. Då är frågan: Hur bevi-sar man detta? Det är tydligen väldigt olika hur olikaländer gör för att definiera huruvida det har funnitsmöjlighet att söka asyl. En del länder säger att så fortman har befunnit sig i en transithall på en flygplats iett land, har man också haft möjlighet att lämnatransithallen för att ta sig till en polismyndighet för attsöka uppehållstillstånd. Andra menar att om man harvarit i en transithall och vistelsenöverstigit ett visst antal timmar, har man haft denteoretiska möjligheten att söka asyl i landet. Proble-met med detta är kanske inte hur regeln exakt är for-mulerad, utan snarare hur man använder sig av regelnoch varför det finns en sådan här regel. Varför har vien regel inom som säger att vi fak-tiskt inte behöver ta emot en person som kommer somflyende om det finns en möjlighet att skicka vederbö-rande vidare till ett annat land där han kan anse sigsäker?Jag tycker också att det är värt att notera att län-der, t.ex. , har anmält att alla deras grann-länder är s.k. säkra tredjeländer. Det kan man kanskediskutera.En annan punkt handlar om den samordnade asyl-politiken. Som jag sade tidigare finns det egentligeninga formella krav på att ha gemensamma regler förasyl inom de olika medlemsländerna, utan det somregleras är vilket land som har ansvar för den enskildeindividen som gör sin asylansökan. Ett sådant systemskulle kunna vara rimligt om det fanns ett territoriumdär konventionerna för den här typen av olika reglerhade sett likadana ut, t.ex. för tillämpning av flykting-konventionen och för övriga bestämmelser om skyddför asylsökande eller om familjeåterförening, som ärganska viktiga principer. Men så är det ju inte i daginom Schengenområdet, utan man har olika regler.Därför undrar jag hur man kan ha en konvention sombara reglerar vilka länder som skall ha hand om dettanär man inte är överens om vilket innehåll avtaletskall ha. Sedan kan man ju hävda att innehållet är braeller att det är dåligt, och det kommer jag tillbaka tillsenare. Men jag ställer frågan därför att man sägeruttryckligen att enskilda asylsökande skall behandlasutifrån nationell lagstiftning i det land som ansvararför fallet. Då kan det vara väldigt betydande vilketland man har råkat få flygbiljett till. Och, framför allt,har jag en gång blivit nekad i ett Schengenland kanjag ju inte söka vidare till andra länder, vilket jag kani dag. har vi nationella regler för den här typenav frågor. Får man avslag i kan man söka sigvidare till eller . Den rättighetenbegränsas i och med , och det är dådet blir ett problem.Man säger vidare att man skall ha ett nära samar-bete och utbyta information om situationen i deasylsökandes länder med avsikt att uppnå en gemen-sam tolkning, detta för att få till stånd en så likartadbedömning som möjligt. Det är precis detta jag villkomma till. Jag tror nämligen att flyktingpolitiken ochdiskussionen om asyl osv. kommer att bli likriktadinom de länder som undertecknar Schengenavtalet.Det är en ganska naturlig sak. Det måste bli så. Sedankan man tycka att det är bra eller dåligt. Jag landarkanske på att det är dåligt, beroende på den utveck-ling av flyktingfrågorna som jag ser och därföratt jag är väldigt oroad över att flyktingpolitikenkommer att begränsas och göras mycket snävare,vilket är en effekt som vi redan har sett.Det finns också regler om att man skall samordnavisumpolitiken, vilket flera talare har varit inne på.Inom Schengenområdet skall 128 länder omfattas avvisumtvång. Det som vi kommer att förbinda oss tillnär vi skriver under avtalet, tyvärr, är en harmonise-ring av visumpolitiken. Det innebär för delytterligare 27 länder.Man kan ju säga: Att ha visumtvång för människorsom söker sig till därför att de har varittvungna att fly för sina liv hindrar dem ju inte från attfå en ordentlig rättslig prövning i de olika länder somde har kommit till. Och det stämmer. Men det somvisumtvånget är ett väldigt effektivt sätt att åstad-komma är att hindra människor från att över huvudtaget klara av att ta sig till Schengenområdets yttregränser. Det är det som gör mig oroad.Vi kan ta ett exempel från och en konfliktsom låg oss nära, det . Vi beslutade ijuni 1993 att införa visumtvång för personer frånBosnien-Hercegovina. Det minskade antalet asylsö-kande från ungefär 4 200 personer i maj samma åroch 6 500 personer detta år till 250 personermånaden efter. Hur kunde det komma sig? Hur kundeminskningen bli så drastisk? Var det så att det i juni1993 helt plötsligt blev en lättnad i så att folk inte längre behövde fly? Vardet detta som var effekten? Alternativt kanske mankan dra slutsatsen att det nog var en direkt effekt avatt vi gick in och sade: Nej, ni måste ha visum för attta er till Sverige.Jag vill med anledning av det sagda yrka bifall tillreservation 8, som tar upp denna problematik.Jag går vidare och diskuterar det som hetertransportöransvaret. Alla Schengenländer förutomSpanien, som har infört transportöransvaret, har ut-över kostnadsansvaret för själva resan även införtnågon sorts straffansvar för transport av utlänningarsom nekats inresa i ett land. Det beror litet på vilketland man talar om, men det kan handla om böter ochibland om kostnader för kost och logi under väntan påatt ett flyg skall gå tillbaka till hemlandet.