prot · GL09120 · 1998-06-08 00:00:00 — Jag måste dock vända mig till och fråga: Tycker inte Maj-IngerKlingvall att väljarna så här före valrörelsen bordeinformeras om huruvida man skallbetala höjda egenavgifter, dvs. betala mer pengar påsin lön ? Jag tror att kanske framför alltlåg- och medelinkomsttagarna i det här landet är väl-digt intresserade av att få svar på den frågan. Får manmindre kvar i plånboken när Genomförandegruppenär klar med sin finansiering av den här reformen?Jag skall ta upp litet av bakgrunden. Det är fram-för allt barnfamiljer och människor med lägre inkoms-ter som har varit de ekonomiska förlorarna . Den uppfattningen har vi inom Vänsterpartiet.Jag läste en undersökning, kanske inte så vetenskapligmen ändå, som publicerade förnågon vecka sedan och som befäster precis det visäger: Det är barnfamiljerna och familjerna med låginkomst som har blivit 90-talets förlorare. En av orsa-kerna till att dessa grupper har förlorat är just infö-randet av egenavgifter - förut i form av sjukförsäk-ringsavgift, i form av pensionsavgift - som tillsin konstruktion är ogynnsamma för låginkomsttaga-re.Det handlar inte bara om låginkomsttagare. Dethandlar också om kommunsektorn, som har gått misteom skatteintäkter under en lång rad av år på grund avdetta.Jag är av uppfattningen att låginkomsttagarna harförlorat. Jag skulle vilja citera vad regeringen skrev ivårpropositionen under rubriken : "Tvärtemot vad många befarat, pekar fördel-ningspolitiska analyser på att krisen och budgetsane-ringen har klarats av med en bevarad relativt jämnfördelning av de ekonomiska resurserna. Genomvälfärdspolitiken har bördorna av den djupa ekono-miska krisen och saneringen av de offentliga finan-serna i huvudsak fördelats rättvist. "Jag håller inte riktigt med om den beskrivningen.Fru talman! Det här är en väldigt stor fråga och enväldigt stor reform. Jag har valt att begränsa mig liten del: själva finansieringen. harockså en reservation i den här frågan där vi för endiskussion om huruvida det skulle vara möjligt attsluta använda egenavgifter som finansieringskälla ochi stället övergå till beskattning via statsskatten.Fru talman! Jag tänker inte yrka bifall till någonreservation, utan jag ställer mig bakom de yrkandensom har gjort.Anf. 144 BO () replik:Fru talman! Jag har försökt få beskedfrån om hur man menar att en avgift-sväxling, dvs. att byta en arbetsgivaravgift via enlönehöjning till en egenavgift, påverkar fördelnings-politiken i landet och kommunalskatterna, vilket bru-kar vara de två vanligaste argumenten. Jag har försöktett antal gånger med inledare iden här debatten, . har jag förståttatt det är som sitter inne med Väns-terpartiets svar på den här punkten.Därför ställer jag frågan till : Omman har en årsinkomst på , för att ta ettexempel jag tidigare nämnt i dagens debatt, och höjerden , dvs. , och sedan får betala enegenavgift som är precis lika stor, är då 200 plus 20minus 20 något annat än 200? Om det är precis sam-ma sak, dvs. det som finns kvar efteråt och skall be-skattas, är det väldigt svårt att förstå var fördelnings-politiken och kommunalskatterna kommer in. Men jagtror att jag nu kanske äntligen får svaret.Anf. 145 () replik:Fru talman! Första delen av frågagällde egenavgifter kontra arbetsgivaravgifter, om jagförstod frågan rätt, och egenavgifternas påverkan påden enskilde löntagaren. Det här är ju en avgift somlöntagaren skall betala på sin inkomst. Att inkomstensjunker, jämfört med om det handlar om en arbetsgi-varavgift eller en social avgift av det slaget, tycker jagdärför är ganska uppenbart.Sedan gällde det påverkan på kommunernas eko-nomi och kommunalskatten. I och med att egenavgif-terna är avdragsgilla sjunker ju skatteinkomsterna förkommunerna. Skatteunderlaget sjunker - det är välockså ganska uppenbart.Sedan hade ett räkneexempel. Jag vetinte om jag uppfattade alltihop, för det gick oerhörtsnabbt. Men om man betalar en egenavgift har man enutgift. Om man sedan får göra avdrag för sammaegenavgift motsvarar ju den förtjänst man gör på detavdraget det procenttal som man betalar i skatt. Någotannat svar har jag inte på den frågan.Anf. 146 BO () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag blev så mycketklokare. Det är ju inte så att jag ställer de här frågorna till , utan dethar jag gjort . Därför borde de väl intekomma så väldigt överraskande för någon - allraminst för huvudtalare , som juvar med i pensionsarbetsgruppen detbegav sig.Det jag försökte säga, och har försökt säga i denna kammare och på andra ställen, är attdet förstås blir olika effekt om det är fråga om en renhöjning av någon av de befintliga skatterna i landet,exempelvis det som ibland har kallats egenavgifter,eller om man växlar. Min fråga gällde växlingen. Jagskall försöka upprepa frågan, om än kanske med suc-cessivt mindre förhoppning om ett svar: Om arbetsgi-varavgifterna sänks och detta växlas in i en lika storlönehöjning för löntagarna som sedan betalar en likastor egenavgift, påverkar det då den skatt som var ochen betalar? Det är den ena frågan. Den andra fråganär: Påverkar det kommunalskatterna? Jag tycker migha försökt bevisa, jag vet inte hur ,att det förstås inte är så.Det räkneexempel jag tog, och som jag möjligenläste upp snabbt när jag tog det för tredje gången , skall jag nu försöka ta långsammare den fjärdegången:Om man har en industriarbetarlön på litet drygt15 har man alltså en årsinkomst på200 . Så slipper arbetsgivaren en del av ar-betsgivaravgiften, lönen höjs med - för enkelhetsskull - , dvs. med , och sedan får ve-derbörande skyldighet att betala en egenavgift som ärlika stor, dvs. Frågan är: Har något annat svar på vad 200 plus 20 minus 20är än 200?Anf. 147 () replik:Fru talman! Det var många siffror. Jag skulle näs-tan vilja säga att det här är en hypotetisk fråga. Vadjag vet kommer ju inte arbetsgivarna att höja lönerna.Det var något av det första som Arbetsgivareföre-ningen sade när det gällde avgiftsväxlingen.Annars kan jag i och för sig hålla med Bo Kön-berg om detta. Men det är realitet. Det tror jag BoKönberg vet lika bra som jag.Men jag måste konstatera att det inte finns någon ikammaren från Genomförandegruppen som vill svarapå mina frågor: Hur skall ni finansiera detta? Närskall ni komma med det beskedet? Hur kommer detatt se ut? Varför kommer ni inte med beskedet förevalrörelsen? Hur skall låg- och medelinkomsttagarnaveta hur mycket de kommer att ha kvar i plånbokenom ?Anf. 148 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Det här är en viktig debatt, och denhar pågått . Jag tycker kanske inteatt den har varit helt tydlig och klargörande om vadförslaget till det nya pensionssystemet innebär förlöntagarna. Det är fortfarande mycket otydligt vilkenpension man en gång kommer att få.Bakom syn på förslaget finns det enhistoria. Vi började redan förra gången vi satt i riks-dagen, 1988, att säga att ATP-systemet inte är eko-nomiskt hållbart. Det går inte att ha ett system sombygger på en tillväxt som vi inte kan garantera. Då vardet ganska litet intresse från övriga partier att överhuvud taget diskutera det. Man tyckte att ATP-systemet var perfekt. Det gick visst att finansiera. Viskulle ha tillväxt för all evighet osv.Sedan kom ett EU-medlemskap, och med det komen insikt om att ATP-systemet skulle bli mycket kost-samt i förhållande till den rörliga arbetsmarkna-den. Då blev det plötsligt ett annat intresse för attändra pensionssystemet.Det är säkert nödvändigt att göra det, men fråganär om det är nödvändigt att göra det så oerhört komp-licerat och krångligt och så dyrt. tyckerjag mig kunna se att det blir svårt att finansiera, sam-tidigt som väldigt många grupper får betydligt lägrepension än de förväntar sig att få.Dessutom bygger systemet, som jag ser det, på engammal syn på hur arbetsmarknaden och framtidenkommer att se ut. Man talar fortfarande om raka rörmellan antalet år som man skall arbeta och den pen-sion man får. Helst skall man jobba litet längre ochlitet mer, för då får man ännu mer pension.Samtidigt kan vi ganska tydligt se att det ärmycket svårt för många grupper att få plats på ar-betsmarknaden. Tekniken går framåt, och antaletarbetare blir färre och färre. Det får naturligtvis ocksåkonsekvenser för pensionssystemet.Det vi tydligt har kunnat se är att framför alltkvinnor kommer att missgynnas, återigen, skulle jagvilja säga. Kvinnor har lägre lön och har uppenbarli-gen mer hänsyn att ta än män, vilket gör att man pri-oriterar annorlunda och därmed inte heller kommerupp i samma nivåer när det gäller intjänandepoäng.Jag tycker att det vore intressant om man var tyd-ligare från gruppen om fem partier som är överens omvad det här faktiskt innebär. När man börjar räkna pådet kan man ganska tydligt se att väldigt många fårbetydligt lägre pension än de skulle få med ett grund-trygghetssystem, som vill genomföra,dessutom till en större kostnad.Vårt grundtrygghetssystem bygger på att vi ge-mensamt skall bära en grundtrygghet för alla. Denskall vara så pass stor att man kan klara sig på den.Men vill man ha någonting utöver det får man köpasig försäkringar, ha avtalsförsäkringar eller på annatsätt finansiera det. Vi tycker inte att det är samhälletsgemensamma ansvar att finansiera guldkanten i pen-sionssystemet. Däremot en grundtrygghet. Det ärdärför som vi vill ha en annan modell än den som ninu tänker rösta igenom.Om man tittar på kostnaderna för detta kan vi en-ligt våra beräkningar se att kommer vårtgrundtrygghetssystem att kosta ungefär 25 miljardermindre än vad det som skall röstas igenom kom-mer att kosta. Det kommer inte att ske med en gång.Men vi räknar med det framöver, isamband med att ATP-systemet fasas ut och det blirallt större grupper som också behöver vård och om-sorg. Som vi diskuterade kommergrupperna äldreäldre att öka i antal. Det kommernaturligtvis också att öka kostnaden. Då tror vi att detär oerhört värdefullt att ha de här 25 miljarderna föratt bekosta vård och omsorg i stället för att bekosta ettkomplicerat pensionssystem, som ändå inte ger pen-sionären mer i ersättning än vad en grundtrygghet ger.De stora grupperna får inte mer, utan snararemindre. Det bör ni vara mycket tydliga med. Detkänns mycket märkligt att man framhållerdet som att man har byggt upp ett nytt ATP-system,men med en lägre kostnad, men också med ungefärli-gen lika bra ersättning . Det kan inte jag se attdet kan bli för majoriteten av pensionärerna. Detkommer att bli så för en del av dem, men inte förmajoriteten.Det är anledningen till att vi vill ha ett annat sys-tem, som vi tror på, som vi ser är långsiktigt hållbartoch som skulle vara bättre för samhällsekonomin. Detskulle vara betydligt enklare, inte minst administra-tivt, därför att människor kan planera för sin pensionutifrån att alla vet vad den kommer att ligga på. Det ärtyvärr inte så med det system som skall röstas igenom.Dessutom skall administrationen för det nya sys-temet enligt uppgift kosta 1 miljard . Det är renavansinnet att man skall ha ett så komplicerat systematt man behöver ha så stora administrativa kostnaderför att klara det. Då vore det väl bättre att ha ett för-enklat system, som också skulle gå att genomföra utanatt man får den här effekten. Det är grunden till Mil-jöpartiets förslag. Det är det vi tror på är långsiktigthållbart. Det skulle hålla framöver. Det ärett sådant pensionssystem som vi behöver i dagenssamhälle.Anf. 149 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste fråga som enligt förslag till grundtrygg-hetssystem kommer att hända med det pensionsskyddsom människor har arbetat ihop . Skall ni an-vända de pengarna till vården i stället? Innebär ertförslag att ni skall ta ifrån människor det som de hit-tills har tjänat in som pensionsrätt?Jag tycker att det är en oerhört central fråga. Vadhänder med människors intjänade pensionsrätter medMiljöpartiets förslag till total förändring av pensions-systemet?När det gäller kostnaderna, ,fungerar den garantipension som vi nu har förelagtriksdagen som en utfyllnad till den intjänade pensio-nen. Men ni skall ha någon sorts lika belopp för alla,vilket i så fall innebär en fördyring på 25miljarder än en besparing på 25 miljarder.Anf. 150 ()replik:Fru talman! Jag var tydligen inte tillräckligt tydlignär jag förklarade hur vårt system skulle fungera. Vitar naturligtvis inte från någon ATP-poäng. Vi ser detsom den guldkant som man har sparat till och skall fåbehålla. Utfasningen av ATP-systemet blir på sammasätt som med ert system, att de som har betalat in fårbehålla ATP och de som inte har betalat in får hittaandra försäkringsmodeller om de det vill. Vi har intenågra pengar över i vårt system, det sade jagockså, utan det här kommer att ge överskott jämförtmed det nya pensionssystem som föreslås ungefär närATP-systemet har fasats ut, . Det är då viockså vet att de stora grupperna äldre äldre kommeratt finnas i vårt samhälle. Det är då vi behöver extraresurser för att också klara det.Den här modellen är noga genomtänkt, den harfunnits med i vårt program . Vi ser detsom en betydligt bättre modell än den som liggerpå bord därför att den är långsiktigt eko-nomiskt hållbar. Det är det stabila system som vibehöver för att klara pensionerna framöver.Anf. 151 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag känner mig inte alls lugnad avMarianne svar. Det saknas någontingdär, absolut. Hur skall den här guldkanten finansierasi form av att man skall behålla de intjänade ATP-rättigheterna? ATP är inget fonderat system utan ettfördelningssystem som ju bygger på att man betalar insina avgifter som går ut i ATP-pension.Det här stämmer inte, . Jagvill ha en bättre redovisning.När det gäller själva finansieringen har jag sett attni har en reservation som också faller in i det härmönstret. Man undrar hur ert system skall verka. Nivill behålla AP-fonden. Vad skall den spela för roll iert grundskydd? Skall grundskyddet vara avgiftsfi-nansierat, eller skall det vara skattefinansierat viastatsbudgeten? Hur skall pengarna räcka till att finan-siera både ATP som redan är intjänad och grundskyd-det? På mig låter det som att det här är ett väldigt dyrtsystem, ett väldigt orättvist system. Det kommer inteatt omfördela alls på det sätt som ATP gör ochsom det kommande pensionssystemet kommer attgöra.Jag har väldigt svårt att förstå vad det är som göratt säger nej till ett inkomstbortfallssys-tem när det gäller pensionerna. Varför är det de priva-ta bolagen som skall stå för tryggheten på äldre da-gar? Jag tror inte att våra äldre vill lägga ansvaret förden tryggheten till så stor del på de privata försäk-ringsbolagen som modell innebär.Anf. 152 ()replik:Fru talman! Det är intressant att statsrådet är såintresserad av vårt förslag . Det hade kanske varitvärt att läsa vår motion på det här området, där vi harredogjort väldigt noggrant för hur vårt system skallfungera. ATP skall också enligt ert system fungera ettbra tag framöver. Det är ingen skillnad jämfört medvårt system. Privata bolag för att finansiera guldkan-ten finns egentligen också i ert system. Vad är dennya modellen att vi skall spela på börsen, om inte justprivata system? Vad händer t.ex. om börsen inte gårså bra när man har satsat sina pengar? Börskrascherhar inträffat i tidernas historia tidigare och kan för-modligen inträffa igen, och då är väl det system somni nu vill genomföra inte särskilt stabilt.Det vi vill ha är en grundtrygghet som är skattefi-nansierad. Det måste ingå i vår sociala rättvisa att vifaktiskt gemensamt bär och skattefinansierar pensio-nerna. Det är den modellen vi vill ha. Vad man vill hautöver det vi gemensamt klarar av att bära finns detandra modeller för. Det kan vara avtalsförsäkringar,sparande i privat modell eller vad man nu finner förväg att spara. Men med vårt system vet jag att jag hargrundtryggheten när jag blir gammal oavsett om jagråkat vara arbetslös . Med er modell vet jagatt om jag är arbetslös tappar jag omedelbarten hel del av de poäng som jag sedan skall kunnatillgodoräkna. Vad har jag då? Ja, i princip en väldigtlåg grundtrygghet som inte räcker till och som kom-mer att innebära väldigt mycket besvär för gamlamänniskor.Anf. 153 ():Fru talman! Jag skall här redovisa utskottets be-tänkande vad gäller premiepensioner, och jag börjarmed att yrka bifall till utskottets hemställan i SfU13 idenna del.Vi socialdemokrater vill ha ett stabilt pensionssys-tem och en trygg ålderdom. Därför har vi medverkat iden fempartiuppgörelse som ligger klar för debattoch beslut i . Av den avgiften på 18,5 %som går till pensionen används större delen, dvs.16 %, till att betala samma års pensioner, ett s.k. för-delningssystem. Denna del går direkt till dagens pen-sioner och innebär att den som förvärvsarbetar i dagbetalar till dagens pensionärer. Den resterande delen,dvs. , sparas och förräntas individuellt. Deninbetalade avgiften, premien, fonderas och pensionenkallas premiepension.Vi fem partier är överens om att ha en premiepen-sion. Vi är också överens om hur den skall vara kon-struerad och förvaltas. Eftersom det finns två partier ikammaren som inte vill se det reformerade pensions-systemet i denna konstruktion väljer jag att kort be-skriva hur premiepensionen skall fungera enligt över-enskommelsen och utskottets betänkande.Fru talman! Premiepensionssystemet skall varauppbyggt som en allmän pension med en försäk-ringsmässig struktur med en försäkringsfunktionknuten till staten. Det är en konstruktion som garante-rar trygghet och stabilitet. I regeringens propositionoch i vårt betänkande framgår det tydligt att premie-pensionssystemet är utformat så att det omfattas avegendomsskyddet i 2 kap. 18 § regeringsformen.Det har framförts farhågor att premiepensioneninte skulle vara nog skyddad gentemot t.ex. ändrademajoriteter i och att det skulle förändras avpolitiska beslut. Att förhållandet mellan staten ochden enskilde bygger på en förvaltningsrättslig regle-ring skall enligt utskottets uppfattning inte innebäraatt intjänad premiepensionsrätt skall kunna påverkasav politiska beslut med retroaktiv verkan.En ny myndighet, ,skall inrättas med uppgift att fungerasom en försäkringsgivare. Utskottet tillstyrker rege-ringens förslag till lag med vissa bestämmelser ompremiepensionsmyndigheten, även kallad PPM, ochatt myndigheten skall inrättas den 1 juli 1998.PPM skall för varje pensionssparare föra ett pre-miepensionskonto som visar utvecklingen av tillgo-dohavandet. PPM skall stå under tillsyn av och . delar den bedömningen att försäkrings-funktionen bör handhas av en nyinrättad myndighet.Enligt utskottets mening har de utredningar som ge-nomförts visat på svårigheterna att lägga försäkrings-funktionen på redan befintliga myndigheter.Vänsterpartiet anser att PPM:s verksamhet måsteomges med en lagstiftning. Utskottet delar regering-ens förslag i propositionen. PPM skall bedrivas efterförsäkringsmässiga principer, och därför kommerdelar av försäkringsrörelselagen, FRL, att göras till-lämpliga på myndigheten genom att man i lagen medvissa bestämmelser för PPM hänvisar till FRL.Verksamheten i PPM kommer att bekostas medavgifter, och det ställer stora krav på genomlysningoch kostnadskontroll. Därför skall denna verksamhetbedrivas i en myndighet så att man är skyldig att ock-så följa det statliga regelsystemet för redovisning ochkapitalförvaltning.Fru talman! Ålderspensionsavgifterna betalas insuccessivt under intjänandeåret. Eftersom man intekan föra över medlen till en fondförvaltare förränpensionsrätten är fastställd, dvs. därpå,behövs det en tillfällig förvaltare. PPM skall då place-ra pengarna på konto hos . Underdenna tillfälliga förvaltning är det önskvärt med enhög avkastning, men också ett lågt risktagande, trygg-het och en god betalningsberedskap. Avkastningenfrån den tillfälliga förvaltningen skall ges till de för-säkrade och läggas till deras pensionsrätt.Utskottet föreslår därför att 8 kap. 1 § i LIP - la-gen om inkomstgrundad ålderspension - ändras så attregleringen av den föreslagna förenklade beräknings-metoden utgår. Därigenom ges möjligheter att fördelaräntan med utgångspunkt från den avkastning somrent faktiskt är att hänföra till ett visst intjänandeår.Utskottet tillstyrker med denna ändring förslaget omden tillfälliga förvaltningen av avgiftsmedlen.Den enskilda har rätt att välja i vilken form honeller han vill placera sina pensionspengar. Men valetär frivilligt, och om man inte väljer placeras pengarnai Premiesparfonden inom Allmänna pensionsfonden.Under 1999 kommer medborgarna att få ett brevdär de uppmanas att välja hur de vill att pengarna förinkomståren 1995-1997 skall placeras.Om man inte väljer en privat förvaltare föreslås attPPM skall placera medlen i en nyinrättad fond inomAllmänna pensionsfonden - Premiesparfonden. Reg-lerna här är samma som för privata fondförvaltare.Utskottet tillstyrker detta förslag samt förslaget omvilka regler som skall gälla för fonden. För att under-lätta uppbyggnaden av Sjunde AP-fondens styrelsebör den emellertid kunna inrättas formellt redan den 1juli 1998.För att möjliggöra detta föreslår utskottet en änd-ring i ikraftträdandet av bestämmelserna i förslaget tilllag om ändring i lagen om reglemente för Allmännapensionsfonden.Det kan vara många som är tveksamma till att spa-ra sina pensionsmedel i aktier. Därför är det viktigt attpoängtera att man kan välja fondförvaltare efter hurman vill att pengarna skall placeras.Vänsterpartiet skriver i sin motion att man är kri-tisk till premiepensionssystemet, bl.a. därför att mananser att det blir en överflyttning av den ekonomiskamakten till privata kapitalinstitut. Jag vill därför sär-skilt poängtera att den enskilda har stor möjlighet attgenom sitt val av fondförvaltare styra på vilket sättpengarna placeras. Om man inte är nöjd kan man närsom helst byta fondförvaltare.Utskottet vid framhålla vikten av att PPM aktivtverkar för en prisreduktion i samband med att ett avtalsluts med fondförvaltarna - detta med tanke på attpremiepensionssystemets kostnader måste begränsas.Uttag från premiepensionen kan man göra helt el-ler delvis från det att man fyllt . Vilket månads-belopp man får utbetalat beror på hur mycket man harpå sitt premiepensionskonto och den beräknade me-dellivslängden.Man kan också välja att inte ta ut premiepensioneneller skjuta upp uttaget. Om man börjar göra uttag kanman också göra uppehåll. Genom att man skjuter upputtaget blir den framtida månatliga utbetalningenstörre, eftersom kapitalet delas på färre år.Fru talman! Eftersom det nya ålderspensionssys-temet bygger på livsinkomstprincipen, dvs. att varjeintjänad krona får betydelse för pensionens storlek,skall ett uttag av premiepensionen inte påverka möj-ligheten att tjäna in ny pensionsrätt i premiepensions-systemet. Pensionerna kommer att grundas på detsparande och den avkastning som finns på premie-pensionskontot.Detta innebär enligt grundalternativet att tillgodo-havandet på kontot är placerat i värdepappersfonderäven och att de månatliga pen-sionsbeloppen uttrycks som värde av ett visst antalfondandelar. De månatliga utbetalningarna av pensio-nen kommer således att variera i storlek med föränd-ringarna i fondandelarnas värde.Möjligheten att gå över till sparande i räntefonder,något som skall ske redan från pensioneringen, kanminska variationen. Men det skall finnas en möjlighetför den som vill att pensionen skall utgå med ett ga-ranterat belopp att gå över till en traditionell livränte-försäkring tillhandahållen av PPM.Utskottet tillstyrker den föreslagna utformningenav livränteförsäkringen, men anser att det är viktigt attregeringen fortsätter överväga eventuella möjligheteratt införa en delvis övergång till livränta. Då det ärväsentligt att PPM:s kostnader hålls nere vill utskottetockså påtala vikten av att PPM i varje fall i ett inled-ningsskede anlitar utomstående för det praktiska han-terandet av dessa livräntor om det bedöms vara billi-gare och effektivare.Fru talman! Inom premiepensionssystemet skalldet finnas en möjlighet att välja ett efterlevandeskydd.Det skall vara frivilligt, och kostnaderna skall bärasav dem som väljer skyddet. Efterlevandeskyddet skallfinnas som en möjlighet både före och under pen-sionstiden.