prot · GL09115 · 1998-05-29 00:00:00 — Den var kompetent, och jag tycker attden fångade väldigt mycket av det som är bra i för-skolan.Detta ser man inte i det nu aktuella förslaget, utandet har fallit bort. Min fråga är: Varför? Jag kan förståatt det finns flera skäl till det, men det skulle varaintressant att höra vilka de är.Min andra fråga gäller ansvarskraven. Varförtycker man när det gäller att ansvaretskall skrivas ut väldigt tydligt? Där har ju regeringenkommit med en lång rad bra förslag, ända ned tillkrav på att rektor skall vara ansvarig för åtgärdspro-gram för enskilda elever, på individnivå. Detta kon-trasterar mot det som gäller förskolan, där man intehar någon som helst beskrivning av var ansvaret lig-ger. Varför har det blivit på det sättet?Anf. 153 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att regeringens synpå barns utveckling och lärande och på mognadspro-cessen inte skiljer sig från Barnomsorg- och skola-kommitténs. Jag tror att efter det attregeringen har antagit förordningen kommer att se attden synen stämmer överens med den som presenterasi Barnomsorg- och skolakommittén.Frågan gäller inte vad som är viktigt i förskolanutan vad som skall regleras av staten och vad somskall styras av huvudmännen ute i verksamheten. Detär min övertygelse att det är ett bra sätt att styra verk-samheten att ställa höga krav på den kvalitet och deresultat som man skall uppnå i verksamheten. Menman skall också ha respekt för att utveckling kräveren viss frihet i utformningen av arbetet för att nå des-sa mål.Jag tycker också att det är anständigt att staten -som så länge har befunnit sig på åskådarplats jämförtmed förskolehuvudmännens mycket skarpa priorite-ring av hög kompetens hos personalen och av högkvalitet i förskolan - kan förutsätta att huvudmännenockså i fortsättningen har en sådan prioritering av högkompetens i förskolan, utan att staten reglerar hur denkompetensen skall fördelas på dem som ingår i arbets-lagen.Anf. 154 () replik:Fru talman! Först och främst är jag naturligtvisglad över att det slutgiltiga förslaget och den slutgilti-ga formuleringen kommer att ligga betydligt närmaredet som Barnomsorg- och skolakommittén har före-slagit. Det är bra, men jag tycker inte att jag fick nå-got bra svar på frågan "Varför? "Det är väl inte så att har missköttförtroendet så till den milda grad att man där måsteskriva in en lång rad av regler som innebär en kvali-tetssäkring, medan förskolan skulle vara så utomor-dentligt väl att sådana inte behövs där. Själv-klart behövs de.Jag tycker nog med tanke på att det gäller småbarn - i en ålder som är mycket kinkig i sådana härhänseenden - är oerhört viktigt att man har en kvali-tetssäkring. Det är kanske viktigare i förskolan än pånågot annat ställe i utbildningssystemet.Eftersom jag inte fått ett riktigt svar gissar jag attdet kanske var litet bråttom inför valet. Kanske skulleman längre fram vilja utarbeta det här litet mera. Detkan inför valet vara ett bra budskap att man vill arbetavidare på det här och specificera det ytterligare.Men jag ser i förslaget också tendenser till att manknyter sig närmare än vad föreslog. att barnen skall se sig som blivande läsande ochskrivande. Det anförs i propositionen att förberedelserför skall ha en viktig plats. Inte enbartdetta skall gälla, men det finns där. Jag blir litetmisstänksam och rädd för att det här kan utvecklas tillatt få en dominerande plats. Jag tror t.ex. inte att barnskall se sig som blivande läsande och skrivande.Anf. 155 Statsrådet ():Fru talman! Den utveckling som skolan har ge-nomgått har inneburit en väldigttydlig förändring, där vi har gått bort ifrån regelstyr-ning och gått över till målstyrning. Vi arbetar nu ak-tivt med att finna sätt för kvalitetssäkring och kvali-tetsutveckling, där man inte går den, som jag tror,felaktiga vägen över ökad statlig regelstyrning men påandra sätt skärper statens ansvar och statens krav påverksamheten. Jag tycker att vi måste ha det i minnetnär vi nu lägger fram en läroplan också för förskolan.Jag skulle vilja fråga om han troratt man kan nå den kvalitet och tillgodose de kravsom beskrivs i läroplanen för förskolan utan att an-vända sig av högskoleutbildade pedagoger. Jag troratt det blir mycket svårt att klara den nivån om maninte gör det.Fru talman! Jag tror faktiskt att vi skiljer oss ensmula i synen på förskolans roll för barns fortsattalärande. Jag menar att förskolan har enoerhört stor betydelse för barns lärande och utveck-ling. Det är den betydelsen som jag vill ge störretyngd och uppmärksamhet än vad den har fått.Jag tycker att det är självklart att barn i förskolanhar rätt att få sin språkutveckling stimulerad på ettsådant sätt att de utvecklar en tilltro till sin egenspråkliga förmåga, blir bra på att kommunicera ochuttrycka sina egna åsikter och känner förväntan införatt få lära sig att läsa och skriva. De bör få se det somnaturligt att de senare kommer att tillhöra de läsandesoch skrivandes krets.Jag tycker att detta är en viktig uppgift för försko-lan. Det är ju inte så att förskollärarna är till för sko-lan. Förskolan är till för barns lärande och utveckling,och detta sker både i förskolan och i grundskolan.Anf. 156 () replik:Fru talman! Läroplanen för förskolan och försko-lan skall ses som ett första steg i utbildningssystemet.Vi som är kritiska till inriktningen mot en enda om-sorgsform är det därför att vi menar att den blir sty-rande. Jag vet inte om någon annan har sagt att denblir tvingande - det har inte jag gjort - men att denblir styrande är helt självklart. När det kommer upp-ifrån att det här är den form av verksamhet för barnsom t.ex. stimulerar språkutvecklingen så att barnetuppmuntras att läsa och skriva, som uttryckte det, hur skall då en stackars enkel, vanligförälder kunna tro att hon eller han duger lika bra förden här språkstimulansen?Jag måste inom parentes berätta om hur jag självupplevde detta , när jag fick mittförsta barn. Ropen skallade då om daghem åt alla. Vifick ingen dagisplats. Min son var ändå oerhört välspråkutvecklad, vilket ledde till att jag vid flera tillfäl-len, hos doktorn, på barnavårdscentralen, osv. fickkommentaren: Det märks att det här är en liten dagis-pojke! Det var alltså en självklarhet att språkutveck-ling sker bäst på dagis. I min sons fall var det engammal dam som satt och övade språkramsor till-sammans med honom, och det betydde mycket.Lika litet som jag kan generalisera och säga attalla barn skall tas om hand av en äldre dam som läserramsor för att de skall få en bra språkutveckling, likalitet kan vi säga att alla barn får den bästa språkut-vecklingen inom förskolan. Det här blir styrande, detgår inte att komma ifrån. Därför borde läroplanen fåomfatta olika barnomsorgsformer, inklusive familje-daghem och öppen förskola.Anf. 157 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att har miss-uppfattat mig en smula. Jag vill inte ha en enda formav barnomsorg. Jag vill inte att all förskoleverksamhetskall se likadan ut. Jag vill att föräldrarna också fort-sättningsvis skall välja den form som passar det en-skilda barnet bäst. Jag tror nämligen att föräldrarna ärde som är bäst lämpade att göra den bedömningen avvilken verksamhet som passar det egna barnet bäst.Det tycker jag är en viktig princip.Jag förutsätter, det tror jag att alla föräldrar gör,att om föräldrarna själva t.ex. väljer att vara hemmamed sina barn arbetar de med sina barn på det sättsom man tror är bäst för barnet vad gäller språkut-veckling, social utveckling och annan utveckling. Omman väljer att låta barnen gå i förskolan, vilket juväldigt många gör, måste man kunna lita på att ocksåförskolan på ett tydligt sätt arbetar med barnsspråkutveckling, med barns sociala utveckling, meden trygg omsorg och med att utveckla barns självtillit.För att ha förtroendet att lämna sitt barn till förskolanmåste man kunna lita på att förskolan upprätthålleroch når en hög kvalitet. Det är därför vi behöver enstatlig förordning för förskolan, för att tydliggöra dekvalitativa kraven.Det är absolut inte aktuellt med någon statlig för-ordning om hur föräldrar på bästa sätt skall stimuleraoch stödja sina barns språkutveckling och övrigautveckling. Det klarar föräldrarna bra ändå. Av sam-ma skäl skall vi heller inte ha någon statlig förordningsom styr verksamheten i människors privata hem, därman som dagbarnvårdare tar emot andras barn. Dekrav man vill ställa på verksamheten kan vara högreän de som staten reglerar.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag vidhåller att valet blir omöjligt omman får så tydliga signaler om att alla barn mår bästav att vara i den kommunala förskolan, helst från ettårs ålder. Det är det jag vänder mig mot. Att jag intesäger nej till läroplanen för förskolan beror just på attjag menar att alla barn som finns där skall ha högstatänkbara kvalitet, och då skall man också kunna görautvärderingar av att kvaliteten är god. Men det skallockså vara möjligt i andra barnomsorgsformer, omföräldrar skall kunna känna sig lika trygga med dem.Jag undrar vem som sätter gränserna när dethandlar t.ex. om integritet i familjedaghemmen. Dag-barnvårdarna gör det definitivt inte själva. har innan det här förslaget till läroplankom till tagit fram ett eget förslag till läroplan för justfamiljedaghemmen. De efterlyser själva en möjlighetatt få komma in i den kvalitetsgranskning som detinnebär att finnas med i läroplanen.Hindret finns alltså inte där, utan på något sätt ärdet en markering från regeringen. Man säger att denbarnomsorg som man har läroplan för är den bästa.Den ingår i utbildningssystemet, där kommer ditt barnatt få den språkutveckling och den sociala kompetenssom det behöver. Använd de andra omsorgsformernaom du har lust, men då skall du inte heller vara såsäker på att det går så bra för ditt barn.Anf. 159 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att gör miss-taget att något sammanblanda läroplan med allmännaråd. Det är ändå skillnad på en statlig förordning ochallmänna råd för hur verksamheten skall utformas.Läroplanen är ingen recension av olika barnomsorgs-former. Läroplanen är de mål som staten i en förord-ning ställer upp för verksamheten. Jag tror inte alls attInger behöver vara orolig för att det kom-mer att uppfattas på det sätt hon är rädd att det uppfat-tas. T.ex. tror jag inte att människor i allmänhet troratt kvaliteten i fristående skolor är lägre än kvaliteteni kommunala skolor bara därför att läroplanen integäller i fristående skolor.Inget hindrar att t.ex. en enskilt driven förskolaeller ett familjedaghem själv talar om att man följerläroplanen eller att man anser sig nå de målen eller attkommunen ställer upp de nivåerna. Staten skall ändåinte ha en förordning som styr all offentligt finansie-rad barnomsorg.Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag vet inte hur intressant det är omskolministern och jag skall käbbla om vem som harkämpat längst för ett fördjupat pedagogiskt innehåll iförskolan, framför allt om det går tillbaka till dåskolministern själv var ledamot för Vänsterpartietkommunisterna, då jag inte riktigt var med.Det jag kan konstatera är ändå att un-der den mandatperiod då jag själv har varit riksdags-ledamot har fått avslag på motionsförslagom ett måldokument för den pedagogiska verksamhe-ten i förskolan. Detta kom inte till förrän det blev ett tilläggsdirektiv, såjag hoppas att vi har varit enträgna med detta och attdet spelat en viss roll.Min fråga gäller det som jag har tjatat en del om , att regeringen och utskottsmajoriteten, socialde-mokraterna och , inte vill ge förskollä-rarna ansvar för den verksamhet som de har utbild-ning för. Med den logiken borde vi rimligtvis kunnase fram emot regeringsförslag om att ansvaret försjuksköterskor och undersköterskor tas bort och läggspå arbetslaget. Det vore ju helt orimligt. Varför är detsom är orimligt i sjukvården fullt rimligt inom försko-lan?Anf. 161 Statsrådet ():Fru talman! Det är intressant att man inom Folk-partiet nu försöker framställa sig själv som en starkförespråkare för en läroplan för förskolan. Detta ärinte något som har drivit tidigare. Det ärklart att vi skall ha mål för den pedagogiska verksam-heten i förskolan. Det är ingen nyhet, utan det har vihaft . Det är inget specifikt. Det är inte detsom skiljer ut förskolan från tidigare. Också de tidiga-re målen var man inom tveksam till när deinfördes. Det är ändå viktigt att påpeka detta.Jag skulle vilja ställa en motfråga till att man kan uppnå de höga krav påpedagogiskt innehåll och kvalitet i förskolan somställs upp i läroplanen utan att använda sig av högsko-leutbildade pedagoger?Anf. 162 () replik:Fru talman! tappade jag nästan ordet. Jag ärinte säker på att jag förstod poängen med statsrådetsfråga, men den kanske kommer att framgå. Vi försö-ker slåss för att vi skall få ännu mer av högskoleutbil-dad personal i förskolan, så att vi helst baraskall ha förskollärare i förskolan och att de som i dagär barnskötare skall få möjlighet att vidareutbilda sig.Mitt svar på frågan måste väl därför bli ja.Jag vill naturligtvis också ha svar på min fråga,varför inte förskollärarna kan få ansvaret för denverksamhet som de är utbildade att ta ansvar för.Anf. 163 Statsrådet ():Fru talman! Förskollärarna har ett mycket stort an-svar för verksamheten i förskolan . Jag sade imitt inledningsanförande att faktum är att avdem som arbetar i förskolan är förskollärare. Vihar en större andel förskollärare än vi någonsintidigare har haft i svensk förskola. Det är en förut-sättning för att regeringen har kunnat lägga fram för-slag om en läroplan på en så pass hög nivå och med såhöga krav på pedagogiskt innehåll och kvalitet som vinu gör. Det finns ett klart samband mellan krav påkvalitet och pedagogisk verksamhet i förskolan ochpersonalens kompetens och utbildning. Men den frågasom försöker göra till en mycket intressantfråga är: Skall detta regleras av staten? Är det statensom skall reglera hur olika ansvarsuppgifter och hurarbetet skall fördelas inom förskolan, eller tilltror viförskolans huvudmän och förskolan själv att kunnagöra denna uppdelning? Tycker vi inte att den verk-samhet och den utveckling som vi har sett under desenaste åren tyder på att förskolans huvudmän faktiskttar mycket allvarligt på frågan om kvalitet och perso-nalens kompetens och utbildningsnivå?Anf. 164 () replik:Fru talman! Jag lyssnade på statsrådet igen somtalade sig mycket varm för vikten av att ha mångaförskollärare i förskoleverksamheten. Det tycker vialla är viktigt. Men ändå är regeringens slutsats attriktlinjerna skall vända sig till arbetslaget och inte tillförskolläraren. Jag får inte detta att gå ihop. Men jaghar lyssnat på argumenten ett tag, och som jag uppfat-tar det får vi inget svar på detta. Vi är många som stårbakom reservation 6 därför att vi anser att riktlinjernaskall vända sig till förskollärarna och att de därmedhar huvudansvaret. Men vi noterar att regeringen intehar den inriktningen.Anf. 165 Statsrådet ():Fru talman! Jag har sagt att jag troratt förskollärarna har en mycket stor betydelse för attmöjliggöra att man når de höga kraven. Jag menar attvi stärker förskollärarnas profession och status genomatt ställa så höga krav på pedagogiskt innehåll ochkvalitet i förskolan som vi gör i förslaget till läroplan.Men jag vill inte ha enbart förskollärare i förskolan.Jag tror att det är bra att det finns olika kompetensersom kan mötas i ett arbetslag mot samma bakgrundsom jag anser att det också är bra i skolan. Vi har jugenomfört förändringar som möjliggör för arbetslagmed grundskollärare, förskollärare, fritidspedagogeratt samverka i arbetslag i . Jag tycker attdet är en bra utveckling. Jag vill fortsätta att ha arbets-lag också i förskolan. Och jag vill inte se enbart enkompetensnivå i förskolan. Jag tror att vi behöverflera. Men det är viktigt att den samlade kompetens-nivån hos personalen i förskolan är mycket hög, an-nars blir det inte möjligt att ställa så höga krav påkvaliteten och på det pedagogiska innehållet som vigör i förslaget till läroplan. Det är också en av orsa-kerna till att vi inte på samma sätt kan ställa krav påfamiljedaghemmen där av dagbarnvårdarna harförskollärarutbildning. Då är det självklart andraförutsättningar där än i förskolan där har för-skollärarutbildning.Anf. 166 () replik:Fru talman! Jag skall avslutningsvis säga att viockså vill ha olika kompetenser. Och det har vi helatiden sagt. Vi tycker att det är viktigt att man arbetar iarbetslag. Men det är en tydlig skillnad mellan oss. Vitycker att riktlinjerna skall vända sig till förskollära-ren som skall vara huvudansvarig. Regeringen hardragit en annan slutsats, och det är fortfarande ganskaoförklarligt.Anf. 167 Statsrådet ():Fru talman! I har man på ett sätt lagtsig på en ytterkant, eftersom man också föreslår enlagändring, där man vill reglera behörigheten för densom skall arbeta i förskolan och på det viset ocksåkraftigt öka regleringen av förskolan i lagstiftningen.Då är det naturligtvis naturligt att man följer upp detmed regleringar även i läroplanen.Jag tror i stället att vi skall öka kraven på försko-lan och öka möjligheterna att utveckla kvaliteten iförskolan. Vi skall stärka förskolans pedagogiska roll.Vi skall ge den dess rättmätiga plats som den förstabyggstenen i utbildningssystemet. Men jag är intesäker på att den vägen mest framgångsrikt går överökad statlig reglering.Anf. 168 () replik:Fru talman! Ni får ursäkta min oförskämdhet, menjag måste faktiskt inledningsvis få upplysa skolminis-tern om att läroplanen för faktiskt gäller ienskilt drivna skolor, annars får de inte tillstånd attdriva skolan över huvud taget. Men detta kanske inteär så konstigt. Jag fick tidigare nämligen en fråga frånskolministern om en läroplan för skolan försvårarutvecklingen och om det är annorlunda med en läro-plan för förskolan. Jag vet inte om skolministern inteser någon skillnad i frivillig verksamhet och i obliga-torisk verksamhet, men vi gör det. Det kanske är enfreudiansk feltanke att ni kanske redan har kommit sålångt att förskolan skall bli obligatorisk.När jag lyssnar på vad skolministern nu talade ominledningsvis handlade det om att man skall utveckladen pedagogiska rollen och att förskolan är den förstabyggstenen i hela detta lärande. Hon sade sedan: Helabarnet . Detta skulle vara ett erkännande avförskolan. Då kommer återigen signalen till föräldrarmed barn i åldern : Förskolan är denförsta byggstenen för att klara den obligatoriska sko-lan och helst den kommunala där det finns en läro-plan. Det skall inte vara någon läroplan i de andra,eftersom vi där inte kan kontrollera allt ända in i detprivata vardagsrummet. Nej, tack för det. Men härvisar skolministern föräldrarna var skillnaden skallvara.Vad jag inte begriper är att skolministern säger attdetta är ett erkännande av förskolan. Men varför kanman inte erkänna förskollärarna? Tror skolministernatt man med den inställningen får fler som vill bliförskollärare?Anf. 169 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att vi får fler som vill bli för-skollärare och att de känner sin status uppvärderad avatt förskolan blir en byggsten i utbildningssystemetoch av att vi erkänner förskolans roll och att förskolanför första gången någonsin får en egen läroplan. Jagtror att det har stor betydelse för statusen i yrket ochatt också arbeta som förskollärare.Catharina företräder ett parti sominte vill göra denna uppgradering av förskolan. Detblir därför litet märkligt när man säger vill reglera förskollärarna i den läroplan somman egentligen inte vill ha.Men jag skall svara på om de fristående skolorna. Det är så att läropla-nen för inte gäller i de fristående skolor-na, eftersom det är en statlig förordning. Däremotligger den till grund för den kvalitetsbedömning somgörs när skall bedöma om en friståendeskola kan anses leva upp till samma kvalitetskrav somgrundskolan. I praktiken innebär det därmed, menarjag, att man i de fristående skolorna över lag hållersamma kvalitet som man gör i den kommunala skolan.Men formellt gäller läroplanen inte de friståendeskolorna. Den ligger till grund för tillståndsgivningoch kvalitetsbedömning.Jag menar att vi skall ha ett motsvarande systemför enskilt driven barnomsorg, enskilt driven försko-leverksamhet. Jag menar att vi skall ställa i principsamma krav på kvaliteten i den enskilt drivna försko-lan. Men jag menar också att man skall ha sammafrihet som en fristående grundskola att utforma verk-samheten. Därför skall läroplanen ligga till grund förden kvalitetsbedömning och tillståndsgivning som detju för förskolans del är kommunen som ansvarar förpå motsvarande sätt som gör när det gällerfristående skolor.Anf. 170 () replik:Fru talman! börjar jag förstå litet grand hurSocialdemokraterna tänker sig det hela. Det har hit-tills inte varit lätt, och jag har inte velat tro så illa omförslaget som jag faktiskt tycker att det börjar låta.Läroplanen ligger till grund för . Detär riktigt, eftersom vi har skolplikt. När det gällerläroplanen skall den gälla för de offentligt drivnadaghemmen men inte för de enskilt drivna. Däremotkommer den att ligga till grund vid tillståndsgivning-en och vid tillsynen. Glöm inte bort att skillnaden för enskilt drivna daghem är att det är kommu-nerna som ger tillstånd. Och det är somger skolan tillstånd.Detta blir litet knepigt, eftersom skolministern sa-de att vi, när vi talar om läroplanen, skall ställa ossfrågan vad som skall regleras av staten.Sedan säger hon: Utveckling kräver respekt förviss frihet. Och vad menas med viss frihet? Är det detsom alternativen skall få stå för? Är det det som sig-nalen skall vara till dagmammor, att det är de somutgör en form av viss frihet när det gäller utveckling?Håller skolministern med om det som i sitt tidigare inlägg, att det är en styrka för famil-jedaghem och enskilt drivna daghem att kunna sägaatt de arbetar efter läroplanen? Skall alla friståendealternativ rätta in sig i ledet efter den läroplan som niskickar ut signaler om till föräldrar som innebär attde, om de väljer en sådan verksamhet, får det bästaför sina barn?Anf. 171 Statsrådet ():Fru talman! Det är en ganska svårbegriplig argu-mentering som användersig av. Jag undrar om det verkligen är så illa tänkt iModerata samlingspartiet eller om det är som har svårt att uttrycka vad honegentligen vill.Jag skall försöka att svara på frågorna. Det krävsen viss frihet för att man skall kunna ha en utvecklingav verksamheten. Därför tycker jag att det är en braprincip att gå från regelstyrning till målstyrning. Dethar jag tyckt när det har gällt skolan, och jag harsamma grundläggande syn när det gäller styrningen avförskolan. Därför är det viktigt att lägga ned ett stortarbete och en stor dignitet i arbetet på att ställa uppbra och tydliga mål av hög kvalitet och att lägga nedresurser på kvalitetsutveckling, uppföljning och kvali-tetssäkring av verksamheten. Däremot är jag mertveksam till att gå vägen över reglering.Jag anser inte att all offentligt finansierad barnom-sorg skall styras av läroplanen. Det är viktigt - somockså på ett vältaligt sätt pekade på -att det är föräldrarna som måste göra valet av varbarnen skall gå. Jag tror att föräldrarna är de som påbästa sätt kan bedöma sitt barns behov.Många väljer förskolan, kommunalt driven eller ienskild regi. Andra väljer familjedaghem. En storgrupp väljer andra lösningar. Det är viktigt att föräld-rarna har möjlighet att göra dessa val.Sedan kan den som vill följa läroplanen. Det är juupp till den enskilda verksamheten eller till familje-daghemmen att göra det i så stor utsträckning somman själv vill. Kommunen kan också ställa upp kvali-tativa krav som är desamma som kraven i läroplanen.Men den statliga förordningens status är sådan att dengäller i de kommunalt drivna förskolorna. I praktikenkommer motsvarande krav att ställas i de enskilt driv-na förskolorna på ett motsvarande sätt som när detgäller fristående grundskolor, men inte med formule-ringen "gälla".Anf. 172 ():Fru talman!