prot · GL0966 · 1998-02-12 00:00:00 — ärmedlem av Naturvårdsunionen, IUCN, som föreslagitatt av alla representativa, naturtypiska skogarskall bevaras.Är statsministern beredd att ta initiativ till någonform av åtgärd för att rädda de sista och starkt hotadesvenska djur- och naturskogarna, t.ex. med hjälp avavverkningsstopp eller stöd för inrättande av tillfälliganaturreservat?Anf. 117 Statsminister ():Fru talman! Det är en både enkel och svår frågasom har ställts. Enkel i meningen att vi alla i kamma-ren kan förena oss i att vi tycker att detta är angeläget.Litet svårare för att det skall göras på ett ansvarsfulltekonomiskt sätt och skall vägas av mot de samhällsin-satser vi gör nu för att faktiskt bevara skyddsvärdaområden, biotoper, som vi är angelägna om att föravidare till nästa generation.Vi har ett anslag på i stats-budgeten. Det är ett av de få anslagen som inte harrörts av ekonomisk sane-ring. Till det kommer ytterligare 65 miljoner - om jaginte missminner mig - för för dentypen av insatser.Jag tycker att vi kan ställa stora krav på markäga-ren . Det är visserligen ett börsnoteratföretag. Men staten är bara delvis ägare. Men jagtycker att företaget i sin policy bör ha höga ambitio-ner för naturvårdshänsyn. Jag vet att i just det härspeciella fallet har försökt att byta mark.Men det har avvisats. Därefter har avverkningenkommit i gång.Principiellt svar på frågan: Ja. I det speciella falletpågår förhandlingar. De kan jag inte gå in på. Brevethar jag mottagit och skall behandlas seriöst.Anf. 118 PER ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Vi i Miljöpartiethar två gånger försökt att få till stånd en särskild de-batt om de skyddsvärda skogarna, men vår begäranhar tyvärr avslagits.Risken är stor att den skyddsvärda skogen hållerpå att försvinna. Till skillnad från många andra beslutsom vi fattar här går det tyvärr inte att göra någraåterställare. När skogen är avverkad, så är den avver-kad. Just detta är det allvarliga, tycker jag.Det var därför som jag framförde den speciellaidén om ett tillfälligt stopp eller om ett interimistisktbeslut för att göra naturområden av skyddsvärda sko-gar.Anf. 119 Statsminister ():Fru talman! Per tar upp någonting som jagsjälv är starkt engagerad i. Utöver de sakligt starkaskäl som Per pekar på, att man förstör någon-ting som inte går att återskapa, finns det en djup mo-ralisk dimension i detta. Det finns också en symboliskbetydelse i den meningen att det är ett uttryck av vadsamhället har för ambitioner, inte minst när det gällernaturvård och därmed också miljöpolitiska ambitio-ner.Jag tror inte att jag har en annan värdering avdetta än Per . Vi försöker att hitta en praktisklösning på problemet. Jag har svårt att yttra mig omdet speciella fallet, men i princip hoppas jag att dettaär ett av de områden där regeringen kan flytta frampositionerna.Anf. 120 TALMANNEN:Då var den sista frågan som vi hann med be-svarad. frågestund är därmed avslutad.Jag tackar regeringens företrädare för deras medver-kan.8 § Svar på interpellation 1997/98:142 om Teliaoch TelenorAnf. 121 Näringsminister ():Fru talman! Per har frågat mig omuppgifterna i norsk press om förberedelser för ettsamgående mellan är korrekta, omdetta innebär att vägen äntligen öppnas för en storskandinavisk börsnoterad teleoperatör och om rege-ringen avser att öppna för ett brett ägande i bolaget.Per frågor är lätta att svara på, därförblir svaret kortfattat.På den första frågan är svaret ja. Jag och minnorske motsvarighet i dessa frågor, samferdselminis-tern, diskuterar förutsättningarna för att dra i gång enförhandling om en fusion mellan på den andra frågan är detsamma som PerWesterberg fick , nämligen att någon privati-sering av genom börsnotering inte är aktuell.Som jag ser det är det inte heller aktuellt för etteventuellt fusionerat bolag. Som en konsekvens avdetta blir svaret på den tredje frågan att ett brett folk-ligt ägande genom börsnotering inte är aktuellt i nuva-rande läge.Ett gemensamt svensk-norskt betydande företaginom telekommunikation har stora fördelar på mark-naden för de ingående bolagen. En stark operatörskulle, som jag ser det, innebära en mycket god basför en fortsatt utveckling av IT-industrin i båda län-derna, bra service till kunderna och även ge bättreförutsättningar för en fortsatt expansion på nya mark-nader än vad de två företagen skulle kunna klara påegen hand.Anf. 122 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka näringsminis-tern för det korta svaret på min interpellation.Telebranschen är kanske viktigastebransch , inte minst om man tar med ,och ett flertal andra mjukvaruföretag som gerbetydande sysselsättning med goda lönenivåer ochsom har en klart expansiv inriktning. Därför ser jagdet som oerhört centralt att vi vårdar denna plantasom är så viktig för sysselsättningen och för Sverigesekonomiska utveckling.Man skapar ofta kunskap världsklass genom sy-nergier mellan olika typer av företag i likartade bran-scher som ger dessa , som bidrar tillden snabba ekonomiska utvecklingen och som drarfördel av varandra.Jag kan se att det finns fördelar med en samman-slagning av och . Men jag kan också semycket stora nackdelar om detta förblir ett helstatligtbolag, ägt av två regeringar med olika politiska sam-mansättningar.Det kommer att behövas ett mycket tungt fotarbeteoch en mycket långsam anpassning till nya förutsätt-ningar. Det kommer också att leda till låg flexibilitetoch även problem när det gäller att skaffa nytt kapital.Jag har redan i de Telia-Telenor-diskussioner somhar förts i pressen sett mycket klara exempel på natio-nalistiska övertoner som kan komma att förta en stordel av de fördelar som man annars skulle komma attuppnå.Fru talman! Jag tycker att det är litet märkligt håller fast vid statsägandet när det gäller Teliaoch , i synnerhet när dessa bolag - och dåsärskilt - är ute på den internationella markna-den. I , i och i en lång rad länderexpanderar man som teleoperatör. Då skulle vi, påsamma grunder som man vill behålla statligt iSverige, kunna tala om någon form av multistatligaföretag - en politisk innovation som jag knappast trorär riktig vare sig kommersiellt eller till gagn för Sve-rige och sysselsättningen.Jag ser en fusion som positiv. Men jag vill ocksåse en marknadsnotering och tillgång till riskkapital-marknaden, där huvudkontor, forskning och expan-sion enbart grundas på kommersiella villkor och därtillsynen sker via de reglermyndigheter som är välutvecklade här i , bl.a. via Post- och telestyrel-sen.Fru talman! Jag vill ställa några följdfrågor tillnäringsministern.Anser näringsministern att statliga bolag i olikaländer och med olika länder som ägare - typ ettsvensk-norskt statsägt företag - verkligen är merflexibela och anpassbara jämfört med andra privataföretag som drivs på strikt kommersiell grund?Är näringsministern intresserad av att norska sta-ten skall satsa mer pengar - som det har antytts - ochdärmed ta över en del av ägandet för att bli likställdägare i ett 50-50-bolag, dvs. att kapitaltillskottet intefår komma från svenska medborgare utan bara i formav norska oljepengar?Hur ser näringsministern på , Sydafrikam.fl. ?Innebär detta att om man skall slå samman ettnorskt och ett svenskt telebolag/teleoperatör, ocksåskall släppa in andra länders regeringar så fort dettelebolaget går in i andra länder?Vad skiljer enligt regeringens syn som tele-operatör från övriga operatörer i och som kanmotivera någon form av särskilt statsägande?Anf. 123 Näringsminister ():Fru talman! Jag förstår att detta med det fram-gångsrika statliga företaget är besvärligt för PerWesterberg. Det kan inte vara kul.Sverige och är två av mest glestbefolkade länder. Det medför att kostnaderna för attöver huvud taget uppehålla ett fungerande telenät ärstora. Dessa glest befolkade länder har kanske värl-dens lägsta teletaxor. De är de länder som investerarsom andel av BNP mest i telekommunikationsteknik.Sverige har , och har , somvuxit fram i något slags symbios med dessa telekom-munikationsbolag.Egentligen borde min motfråga till Per Westerbergbli: Vad är det som är så besvärande med den svenskautvecklingen på detta område? Varför är det så oer-hört jobbigt att är så duktigt på det här områ-det?Anf. 124 PER ():Fru talman! Jag noterar först att jag inte fick svarpå någon enda av alla de följdfrågor jag ställde.Jag tycker att det är väldigt bra att är ettkompetent, skickligt och tekniktungt bolag. Men jagär oerhört besviken och ledsen över att det varje dagförlorar i värde. Enligt internationella bedömare harTelia minskat 10 miljarder i värde. har kommitmycket långt, då klassats som den kanskemest avreglerade telemarknaden i världen, och hardärmed ett klart kunskaps- och teknikförsprång. Dettycker jag att företaget skall få möjligheter att utnyttjaoch därigenom skapa sysselsättning och teknikut-veckling. Precis så tycker de anställdas representanteri , och precis så tycker Telias ledning.Jag begriper inte metoden med någon form avstatliga eller multistatliga bolag, där regeringar görfusioner och bakbinder bolagen mot de anställdas ochföretagsledningarnas vilja. Jag kan inte se varför detär finare att de svenska teleoperatörerna skall drivabolag i och , som då skall tillåtautländskt ägande i sina bolag, medan vi själva värnarom till varje pris. Jag vet att vi tillåter andrateleoperatörer i , och det tycker jag är bra. Dethar ökat Telias värde under den perioden.Men jag kan inte se några skäl till att vi skallmissbruka statens ansvar till att låta bolagets värdefalla och därmed skattebetalarnas förmögenhet. Istället kan bolaget ge mer sysselsättning, ökad ex-pansion och därmed ökad rikedom till det svenskasamhället, vilket jag tycker är utomordentligt angelä-get.Det finns också anledning att väl märka att vi harstora investeringar på teleområdet beroende på att vihar en stor teknik- och kunskapsbas med såväl skick-liga teleoperatörer från snart sagt jordens alla hörnsom skickliga teletillverkare och en lång rad mjukva-ruföretag. Vi kan också säga att den reglermyndighetvi har skapat, , väl tar det regi-onalpolitiska ansvar som finns i och som vinaturligtvis alltid skall ha för grundläggande, mänsk-lig service. Det värnar hela om i dag.Men jag kan som sagt inte förstå varför vi läggerbojor på ett företag som utgör ett av de viktigasteföretagen i med en av de största förutsätt-ningarna för expansion. Det företaget misshandlas nuenligt internationella bedömare genom att det låses inoch inte kommer ut på kapitalmarknaden. Fru talman!Varför binda in det i ett mångstatligt ägande mednorska statliga regeringar? Det kan inte vara en brametod i en bransch med snabb teknisk anpassning ochutveckling, där man vill göra affärer i första handaffärsmän emellan och inte mellan affärsmän ochregeringar.Anf. 125 Näringsminister ():Fru talman! Jag har några kommentarer till de frå-gor som Per ställde först. Jag anser inteatt är vare sig mer eller mindre flexibelt därföratt svenska folket råkar äga bolaget. Det är ingenbelastning, som jag ser det. Jag kan inte heller säga attTelenor har lidit av att det norska folket har rått omföretaget. och är faktiskt två mycketfina teleländer, väl ansedda av internationella bedö-mare, som ju Per söker sig till.Jag ser inte heller något fel i att dessa bolag fåragera i andra länder när bolag från andra länder fåragera i . Telias huvudidé är dock att verka iSverige och de närmaste länderna runt vårt land. Dettycker jag är bra.Dessa förfärliga bojor som bolaget enligt Per We-sterberg har drabbats av har lett fram till ett land somhar en av världens lägsta teletaxor och den mestautjämningen av taxor. har vi två taxor i landet, enlokaltaxa och en rikstaxa, små spridningar och brainfrastruktur över hela landet. Vi har hög IT-täthetoch är ett av de länder i världen som har flest person-datorer och använder oss mest av mjukvara. Vi har ettav världens mest framgångsrika företag, ,som utvecklats i samarbete med Telia.Varför är det så farligt att staten äger detta bolag,när det har gått så bra? Det är frågan som återstår. PerWesterbergs enda svar är att det är principiellt fel ochfarligt när folket äger saker. Det skall ägas på börsenför att bli bra. Men man måste ju ändå se till hur detfaktiskt utvecklas. Det har gått bra för med ettTelia ägt av svenska folket.Anf. 126 PER ():Fru talman! Om det har gått bra för kan viju alltid diskutera. Jag tycker att vi befunnit oss i enutförsbacke i många ekonomiska hänseenden, men tilldet kan vi återkomma i ett annat sammanhang.Det centrala med och avregleringen av densvenska telemarknaden är att har gått i tätenför länderna runt om i världen genom att bli den mestavreglerade marknaden med mycket stor framgång.Vi har blivit världsledande när det gäller teleutrust-ningar och infoteknologi, och vi har även genomkonkurrensen på den svenska marknaden fått en ut-omordentligt skicklig teleoperatör i . Det bolagettappar nu i värde, och det ses som ett hot bland deanställda och ledningen på . Jag förstår intevarför vi inte kan undanröja hotet och i stället låtaTelia öka i värde. Det vore till gagn för de anställda,för teleabonnenterna i och även för skattebe-talarna genom att de får ett företag som blir värt meroch mer i stället för mindre och mindre för varje år.Fru talman! Telebranschen är ingen vanligbransch. Det är den kanske viktigaste branschen Sve-rige har med många av de främsta och bäst be-talda jobben. Det är en av de mest expanderandebranscherna, vilket vi ser på utveckling ochför den delen även Telias, där varje land med en tele-operatör av betydelse är etablerat. Det vi har skapatgenom avregleringen skall vi inte låta förfaras genomatt sätta någon form av hämsko på Telias utvecklingeller genom att sätta oss i knät på två regeringar istället för på en. Det tror jag inte är någon bra idé.Tvärtom skapar det ytterligare låsning och mindreflexibilitet. Det lider även SAS av till en viss del.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1997/98:126 om Vat-tenfall ABAnf. 127 Näringsminister ():Fru talman! har frågat om re-geringen ämnar tydliggöra AB:s strategiskaroll i omställningsarbetet från kärnkraft till en uthålligenergiförsörjning i bolagets ägardirektiv och i bolags-ordning.I beslut om riktlinjer för energipoliti-ken ingick även vissa riktlinjer för AB:sverksamhet. I dessa konstaterades bl.a. att Vattenfallär en viktig resurs i omställningsarbetet. Vattenfallskall inom ramen för kraven på affärsmässighet ägnasärskild uppmärksamhet åt utveckling av ny elpro-duktionsteknik och därmed bidra till en svensk elför-sörjning som är ekologiskt och ekonomiskt uthållig.Vidare konstaterades i propositionen att statensom ägare till bestämmer målen för företa-gets verksamhet. Verksamheten skall bedrivas på ettaffärsmässigt sätt, vilket innebär att företaget uppfyl-ler marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav.Härigenom medverkar till att trygga till-gången på el till rimliga priser och till att skapa godaförutsättningar för den svenska industrins konkur-renskraft. Det är därför naturligt att staten har ettstarkt intresse av företagets långsiktiga utveckling.För det långsiktiga tekniska utvecklingsarbetet,som är av avgörande betydelse för omställningen avenergisystemet, är kraftföretagens och industrinsaktiva medverkan nödvändig. bör vara enföregångare i detta avseende. Jag kan försäkra Birgit-ta om att regeringen tydliggjort statsmak-ternas riktlinjer rörande verksamhet förbolagets styrelse och ledning.När den ovannämnda propositionen förelagts riks-dagen informerades och företags-ledning om innehållet av dåvarande statssekreterarenPeter . I samband med bolags-stämma utsågs statssekreteraren till ordförande i styrelsen.Jag är förvissad om att och fö-retagsledning är väl informerade om de riktlinjer förföretaget som godkände i anslutning till denenergipolitiska propositionen . Därför kanjag nu inte se några skäl för eller behov av att ytterli-gare ägardirektiv ges utöver vad som redan skett elleratt bolagsordningen ändras.I liksom i andra aktiebolag är det styrel-sens uppgift att svara för genomförandet av de riktlin-jer som ägaren angivit.Enligt vad jag har erfarit genomför och planerarVattenfall också omfattande aktiviteter bl.a. med deninriktning som angavs i beslutet om riktlinjer förenergipolitiken. Bolaget satsar betydande resurser föreffektivisering av såväl produktion som distribution.Vattenfalls långsiktiga forsknings- och utvecklings-verksamhet förstärks ytterligare med en inriktningsom understryker bolagets ledande roll i fråga ombl.a. förnyelsebara energislag samt effektiv och mil-jövänlig energiteknik.Anf. 128 ():Fru talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret på min interpellation. Men jag skulle viljavädja till näringsministern att ytterligare pröva omtiden inte är mogen att formalisera uppdraget tillVattenfall, så att blir en ordentlig kraft iomställningen av vårt energisystem.Vattenfall är ju en jätte som går sina egna vägar,till synes rätt oberörd av vilka beslut som riksdagenfattar. ägnar sig åt att köpa upp kraftfö-retag i och utanför . Enligt uppgift i mediernabetalar man överpris på aktierna. Man tycks ha smugitsig på Ryssa elverk i mina hemtrakter. Det innebärmindre lokalt inflytande och mer dränering av resur-ser från Dalarna.Vattenfall satsar de stora pengar som vattenkraftenger på att reparera kärnkraftverk som nått det stadiumdå andra länder brukar avveckla dem och på att köpabefintlig kraft, inte på produktiva investeringar i Sve-rige i det förnybara energisystem som gett iuppgift.Nu menar i sitt interpellations-svar att regeringen tydliggjort detta uppdrag för bola-gets styrelse och ledning och att de är väl informeradeom riktlinjer för verksamheten.Av svaret framgår att effektiviserar sinegen produktion och distribution. Ingår uppköpen avmindre kraftbolag till överpris i denna s.k. effektivi-sering? En ännu mer dominerande ställning på el-marknaden för innebär knappast etteffektivare energisystem för Sverige.Vidare säger att Vattenfalluppfyller beslut genom att satsa på lång-siktig forskning när det gäller förnybara energislag.Detta har varit policy . Manforskar gärna långsiktigt, vilket naturligtvis är bra,men för att ställa om energisystemet till ett förnybartenergisystem är det intressantare att investera i i dagfungerande teknik. Av detta har såvitt jagförstår väldigt litet intresse.Man tycker att det skulle vara självklart att etthelstatligt bolag skulle följa riksdagsbeslut. Men så ärdet alltså inte. Ett bolag har att rätta sig efter bolags-ordning och ägardirektiv. gör formelltalltså inget fel, eftersom det inte finns några som helstägardirektiv till . Och i bolagsordningen stårdet bara att man skall äga elproduktionskapacitet ochproducera el.Så länge det i bolagsordningen talas endast omdetta är det tydligt att bolagets ledning gör vad denvill. Det är också tydligt att den inte precis brinner avvilja att ställa om energisystemet från kärnkraft tillförnybara energikällor och effektivisering, vilketalltså innebär mindre el.Det är svårt att förstå varför regeringen tvekar attge formella instruktioner i bolagsordningoch ägardirektiv.Anders skrev i en artikel i att folkstyret utmanas av kärnkraftsförespråkar-na. Men vi skulle kunna styra helt ochhållet. Regeringen har makt att få ett verkligt lydigtinstrument. Varför gör man inte det?I revisorers rapport om statens rollsägs det att staten måste bli mer aktiv. Jag vill dåställa en fråga. Vill näringsministern ytterligare över-väga att pröva ett formellt direktiv till ,så att bolagsordning och ägardirektiv klart säger vadbolaget skall inrikta sig på, så att en kraftfull om-ställning av energisystemet snabbt skall komma tillstånd?Anf. 129 PER ():Fru talman! Näringsministerns svar på BirgittaHambraeus interpellation inger vissa farhågor, precissom inlägg här tidigare.Jag kan faktiskt, även om kan-ske får hålla i sig, instämma i vissa delar, nämligen attdet behövs ett kommersiellt beslutsfattande i Vatten-fall. Jag tror att det vore bäst för , Sverigeoch det kommersiella beslutsfattandet om Vattenfallfanns på börsen. Jag tror också att det vore en idé , om man skall tala om omställning i energisystemoch forskning framåt, särskiljer det från det kommer-siella arbetet för att få rätt fokusering på rätt ställe ochdärmed skapa en bra utveckling.I den tidigare interpellationsdebatten diskuteradevi statliga Telias framtid. är ett av de centralabolagen för kunskaps- och teknikutvecklingen i Sve-rige och ett spjutspetsföretag. Jag skullefaktiskt vilja säga att är det andra spjut-spetsföretaget teknologiskt och kunskapsmässigt iSverige. Det är ett företag som har en mycket storkompetens i internationella sammanhang när det gäl-ler de kraftfrågor som vi nu diskuterar. Företaget haren kompetens som i vissa avseenden är unik och sommåste tas till vara och kan tas till vara om man gerstörre förutsättningar för företaget att utvecklas runtÖstersjön, inte minst i . På det sättet kanman få bättre, effektivare och renare elproduktion.Men jag kan inte acceptera att vi förfar de möjlighetersom har att vara det spjutspetsföretag somkan bidra till utvecklingen runt , i de baltis-ka staterna och i och påmånga fler ställen och i stället använder företaget somnågon form av politiskt instrument. Om man vill haett politiskt instrument går det att ha det vid sidan aven av de kunskapsbaser som kan ge betydande syssel-sättning, betydande utveckling och betydande inflödeav exportorder till Sverige.Jag har mycket svårt att se varför regeringen skallgöra ett sådant risktagande som den nu gör med enpolitisering av , med en politisk statssekre-terare som ordförande i bolagets styrelse, och attlägga på bolaget ett antal politiska restriktioner ge-nom politiska uttalanden om vad det skall göra ochinte göra och att detta skall blandas med sedvanligtkommersiellt tänkande. Jag skulle därför vilja ställanågra frågor till näringsministern.Vad gör näringsministern för att man skall säkraden kommersiella kompetensen inom , så attVattenfall verkligen kan agera kommersiellt och inteblandar samman sina olika uppgifter, vilket det är storrisk för att man gör när man får många olika direktiv?Vad gör näringsministern för att hindra att bolagetskadas av den utveckling som pågår, där man hardessa dubbla roller som majoriteten i denna kammarehar gett bolaget?Vad gör näringsministern för att undvika att Vat-tenfall som ett av de viktigare företagen i landet när-mast kommer att styras från denna kammare i ställetför från en kommersiell ledning och en kommersiellstyrelse och för att begränsar sig till attarbeta med de riktlinjer, de energieffektiviseringar,det energisparande och den långsiktiga forskning somär dess kompetensområde?Anf. 130 ():Fru talman! Jag har i mitt försök att ställa en frågaförsökt ta fasta på de riktlinjer för energipolitiken därdet slås fast, som säger i sin in-terpellation, att en av huvuduppgifter är attbidra till energiomläggningen.Jag noterade i näringsministerns svar att han läg-ger tyngdpunkten på behovet av affärsmässighet.Efter Per inlägg inser jag att jag får ta endebatt även med honom. Jag trodde nämligen somden alldeles nya och naiva ledamot av denna kamma-re som jag är att staten skulle hålla fanan betydligthögre än att bara låta det handla om affärsmässighe-ten.Näringsministern tycks i sitt svar vara medvetenom kapitalförsörjningsfrågan vid omställningen avenergisystemen. Med anledning bl.a. av de nya erfa-renheter som har presenterats, t.ex. i tidningen , när det gäller vätgasutveckling och tempera-turnivåer för härdsmältor i kärnkraftverk vill jag fråganäringsministern om han har tagit del av erfarenheter-na av det franska och de signaler somkommer från SKI om eventuella behov av ombyggna-der av svenska kärnkraftverk. Jag vill också att nä-ringsministern ger sin syn på hur denna affärsmässig-het kommer in i kapitalförsörjningsfrågan.Anf. 131 Näringsminister ():Fru talman! Jag funderar ibland över hur BirgittaHambraeus och Per fungerade ihop underförra mandatperioden.