prot · GL0974 · 1998-03-04 00:00:00 — Varför skall man kun-na ha sämre villkor om man klipper gräsmattan i detområde där man själv bor och där man försöker skapasocial trivsel och trygghet m.m. än när man plockarbär i en skog som man inte ens själv äger? Jag vädjartill utskottets ledamöter från samtliga partier: Förklaravarför den här skillnaden skall bestå. Om inte någonvågar svara gör jag den bedömningen att argumentenär tunna.Anf. 201 () replik:Herr talman! För mig och för finns deten enkel princip, och det är att man skall betala likamycket i skatt på sin lön oavsett med vilken arbetsin-sats man har förtjänat lönen. Vi skall inte ha ett skat-tesystem där man från politiskt håll värderar innehål-let i arbetet och låter den inkomst som man har tjänatpå sitt förvärvsarbete vara olika högt beskattad bero-ende på hur behjärtansvärt man anser detta vara. Avdetta följer att det inte skall vara olika beskattning påinkomster som man tjänar om man skurar trapporna isitt eget hus eller i någon annans hus, om man städarpå det dagis där ens egna barn går eller något annatdagis etc.När man däremot deltar i en aktiv förvaltning,oavsett om det är föräldrakooperativa dagis, i detegna boendet eller något sådant, kan givetvis avgif-terna sättas olika högt beroende på vilket åtagandesom görs från hyresvärden, barnomsorgsföretageteller kommunen. Det är två helt skilda saker. Arbets-insatser som man får lön för skall vara lika högt be-skattade oavsett vilket arbete som är utfört, och av-giftsreduktioner skall inte vara skattepliktiga men likastora för alla som ingår i den gruppen.Anf. 202 () replik:Herr talman! Jag har betraktat somen - jag skall inte säga skärpt kvinna, men en skärptperson, en skärpt politiker. Men hon svarar inte påden fråga jag ställde. Det gällde skillnaden mellansjälvförvaltning och bärplockning. Om jag skulletillåta mig att tolka svar undrar jag omdet finns någon motion från , eller om manär beredd att motionera, om att vi skall jämställa allsådan här aktivitet och alltså ta bort skattefriheten förbärplockning? Kan man få ett svar, ja eller nej, på denfrågan?Anf. 203 () replik:Herr talman! tycker jag i sak att skattebefriel-sen för bär- och kottplockning mer är att jämställamed huruvida det är beskattning på annan typ avförsäljning. Det är väl mer det som det handlar om änen inkomstbeskattning. Icke desto mindre kan jaghålla med om att det finns en ologiskskatteregel här när det gäller kottar och bär jämförtmed i princip allting annat. Men det tycker jag inte kan ta till intäkt för att införa ytterligare en olo-gisk regel i skattesystemet.För vår del vill vi hellre jobba för att man får vet-tiga och bra avtalsvillkor, både inom barnomsorgenoch inom boendet, som gör att det är lätt att kommaöverens om andra regler när det gäller egeninsatser.Vi vill också att man litet mer generellt försöker sänkabeskattningen på arbete så att människor själva kanbestämma vad de vill göra, oavsett om de vill plockakottar eller städa trappor hos grannen.Anf. 204 () replik:Herr talman! Jag ställde ju denna fråga till samtli-ga partier men noterar att tystnaden, med ett undan-tag, är total.Men, , man hade kunnat slippa pro-blemet med att förklara för hyresgäster som deltar isjälvförvaltning varför det skall vara så olika. Dethade varit lätt att säga att det finns ett parti i som säger: Vi skall vara konsekventa, vi skallvara raka. Vi vill ta bort det här med bärplockningen,eftersom det fördärvar så mycket. Det demoraliserarnär man skall argumentera för varför det skall vara sieller så. Jag förutsätter därför att tillnästa motionsperiod kommer att motionera eller ageraför att den här förmånen - eller orättvisan, som jagbetraktar den som - för dem som plockar bär ochkottar skall tas bort. Då slipper vi en obehaglig dis-kussion i övrigt.Anf. 205 ():Herr talman! var i sin sista repliktämligen provocerande mot mig. Jag tänker inte påmotsvarande sätt vara det mot , såhon skall inte behöva begära replik på mig. Jag tänkerbara sammanfatta några ståndpunkter, så att vi får ettklarläggande i den här debatten.Jag konstaterar att tycker att so-cialbidragstagare skall betala skatt. Jag konstaterar attAnita inte vill komma bort från enskildamänniskors bidragsberoende. Jag konstaterar att AnitaJohansson tycker att förmögenhetsskatten är bra kon-struerad. För att ta några exempel bland de 75 störstaprivata aktieägarna finns det de som har förmögenhe-ter på 29 miljarder, på 5 miljarder, på 4 miljarder, på2 miljarder. De skall inte behöva betala förmögen-hetsskatt. Jag tycker att det är bra. Men det är dåligtatt de med mycket små förmögenheter skall behövabetala förmögenhetsskatt på en förmögenhet som iprincip är fiktiv i och med att den kan bero på enfastighet.Jag konstaterar att har gett be-sked om att man inte avser att lägga fram förslag omsänkning av fastighetsskatten.Jag konstaterar vidare, herr talman, att i sin bedömning av huruvida samhällseko-nomin är i balans eller inte helt bortser från syssel-sättningen. Sysselsättningen har inte ökat sedan soci-aldemokraterna tog över.Jag konstaterar också att inte harfunderat på det faktum att den viktigaste inkomstkäl-lan för kommuner och landsting är skatteunderlaget,inte statsbidragen. Av de 425 miljarder som kommun-sektorn disponerar är 80 miljarder statsbidrag, en nogså viktig summa, men den viktigaste är sysselsätt-ningsfaktorn, att människor har arbete.Sedan konstaterar jag också att att ingen skulle behöva gå från den offentligasektorn, från vård och omsorg. Det konstaterade haninför valrörelsen. Så blev inte fallet.Till sist, , var det litet oförsiktigtav en Stockholmspolitiker att påpeka att man inte gårpå krogen på skattebetalarnas bekostnad. Jag tyckernog att det är viktigt att skattebetalarna själva skalldisponera så mycket pengar som möjligt och så litetsom möjligt skall politikerna disponera. Då får deenskilda människorna makt över sin vardag.Anf. 206 () replik:Fru talman! tycker att det är bramed skatter som går till välfärden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § betänkande 1997/98:SkU16FöretagsbeskattningAnf. 207 ():Fru talman! Innan jag kom till hävdadejag alltid att man inte skulle lyssna på vad politikersade utan i stället studera vad de gjorde. Detta gällerinte minst regeringens och riksdagsmajoritetens be-handling av företagarna i Sverige.Detta betänkande handlar om företagsbeskattning-en. Det visar med all önskvärd tydlighet att socialde-mokraterna med drabanter inte har lärt något omföretagande under denna regeringsperiod.Eftersom det är val blir även de mest inbitnaföretagsmotståndarna gråtmilda i rösten när de talarom hur viktiga företagarna är. Viktigast och mestbetydelsefulla är givetvis småföretagarna. Men när detkommer till förslag som skulle kunna förbättra försmåföretagen är det stopp. Socialdemokraterna ochofta även står inte på företagarnas och med-borgarnas sida.T.o.m. statsministern har dristat sig att föreslå skall tidsbegränsa regelverket för företagarna.Det är i och för sig ett bra förslag, som vi moderatergärna stöder. Det gör vi mot bakgrund av att vi harmotionerat om samma sak, men då mötts av kallahanden från socialdemokraternas sida. Hade man härtänkt om hade det naturligtvis varit bra.I går väcktes också ett förslag i näringsutskottetsom gick ut på att man på grund av statsministernsförslag skulle ta ett utskottsinitiativ. Men se, då vardet som vanligt. Socialdemokraterna och Vänsterpar-tiet röstade emot, och och av-stod. Så var det med den företagsreformen. Lyssnainte på politiker, utan se på handlingarna!I betänkande SkU16 finns ett antal exempel pådubbelmoralen hos utskottsmajoriteten. Vettiga, kun-niga och välmotiverade förslag till förbättringar av-styrks på löpande band, oavsett om det kostar stats-kassan något eller ej.Allt oftare får jag frågan från förbryllade väljare,det är företagare, anställda och andra: Måste det varaså här? Hur kan man ena dagen sjunga företagens lovför att krångla till tillvaron ytterligare förredan hårt prövade företagare? Hur man kan drivadetta dubbelspel utan att rodna är en gåta.Jag har stor respekt för samtliga ledamöter i riks-dagen och vägrar därför tro att de begår detta svekmedvetet. Jag tror helt enkelt att det är så att man intehar någon riktig uppfattning om hur det i verklighetengår till att driva företag. Man förstår inte hur ett före-tag fungerar och hur beslut fattas. Detta är naturligtvistragiskt för det svenska folkhushållet, eftersom alla äröverens om att det är i den privata företagssektornsom nyckeln till framtiden ligger. Med nuvarandepolitik kommer tillväxten och sysselsättningen aldrigatt klaras.Fru talman! I betänkandet blottläggs den avvisan-de inställningen till företagandet som livsstil. Ettexempel: När man vill avslå det i och för sig missrik-tade förslaget att skärpa skatten på företagen fram-hävs i betänkandet som exempel på företagsvänligaåtgärder de förändringar i ägarbeskattningen somfr.o.m. årets taxering tillämpas för mindre företag. Nuär det så att dessa regler är något av det mest kompli-cerade som har införts i svensk beskattningsrätt. Detvisste alla redan när beslutet fattades . Dåkunde vare sig eller räkna ut hur skatten skulle förändras för ettspecifikt företag. när vi är inne i deklarationstiderbörjar verkligheten komma i kapp visionerna. Jag harfått flera samtal från företagare som svär ve och för-bannelse över hur komplicerat allt har blivit. Det ärendast skattekonsulterna som ler i mjugg över ökadefterfrågan på sina tjänster.Hur var det? Skulle inte skattereformen en gångför alla skapa ett regelverk som var enkelt och håll-bart? I stället ökar krånglet och småttigheterna gen-temot företag och medborgare. Socialdemokraterna,ofta , och står inte påvare sig medborgarnas eller företagarnas sida.Vi moderater vill med kraft understryka att det ärkrångliga regler och för höga skatter på arbete ochkapital som hindrar tillväxten i från att taordentlig fart. Regeringen har det yttersta ansvaret föratt man genom ett antal återställare på företagsbe-skattningsområdet försämrat företagarklimatet. Dethar inte förbättrats ett skvatt genom tveksamma,halvhjärtade och krångliga återställare på återställar-na.Småföretagsdelegationen, som tillsatts av rege-ringen, kom med 26 förslag till förenklingar. Vi moderater har däremot dek-larerat att vi kan ställa upp på samtliga av de härförslagen.Efter snart fyra år i regeringsställning har social-demokraterna inte kunna skapa förutsättningar för ettenda nytt jobb. Nej, sysselsättningen sjunker samti-digt som det råder en allmän högkonjunktur i vår delav världen. Att med konstlade medel försköna arbets-löshetssiffror går alltid. Men att förklara att syssel-sättningen sjunker är bra mycket svårare. Men svaretfinns bl.a. i dagens betänkande.Man ser inte var problemen finns, och skulle manmot förmodan se problemen, vet regeringen inte hurde skall lösas. Exempel: Fyrpartimotionen om attslopa dubbelbeskattningen på aktier avstyrker ut-skottsmajoriteten. Ja, det var inte precis oväntat. Mendet vore synd att undanhålla ledamötermotiveringen, nämligen att en generellt utformadlättnad sannolikt skulle höja avkastningskravet påinvesteringar i små företag och få endast enbegränsad betydelse för de större företagens investe-ringar. Detta, fru talman, är en besynnerlig besvärjelseoch en förvrängd bild av hur de finansiella markna-derna fungerar.I som publicerades i går fram-hålls att lever farligt. Den återinförda dubbel-beskattningen av utdelad vinst gör det svårare för småföretag att ackumulera det kapital som expansionenkräver. Den försvagar också incitamenten att investe-ra.Det är alltså rakt motsatta åsikter mot dem somframförs i betänkandet. Säkert kommer någon atthoppa upp och tala om riskvilligt kapital å ena sidanoch placeringskapital å andra sidan. Låt oss inte döljaverkligheten i dimridåer av ord. Om någon får betala idet närmaste dubbelt så hög skatt på en riskinveste-ring jämfört med riskfritt sparande på bank eller istatsobligationer, innebär detta att kraven på avkast-ningen höjs. Det är bra att regeringen har insett dettaoch infört lättnadsregler för mindre företag, även omde är så krångliga att de säkerligen måste ändras tillnästa års taxering.Fru talman! Dubbelbeskattning medför att störreföretag tvingas höja avkastningskravet för att attrahe-ra nytt kapital, vilket gör att deras aktier blir fantas-tiskt lönsamma för utländska investerare som intedrabbas av någon dubbelbeskattning. En allt störreandel av de svenska storföretagen blir också utlands-ägda. Detta kan, som i fallet & ,innebära att huvudkontor och forskning flyttar ut frånSverige. Det blir permanenta utflyttningar. Det gårinte att komma med någon återställare om något år.Fru talman! Man skall inte leka med elden. Det ärlätt att man bränner sig. Olyckan kan vara frammehastigare än vad man tror.Regeringens politik när det gäller dubbelbeskatt-ningen hotar välfärden, jobben. Det vore bra om mankunde ta till sig detta och inte stoppa huvudet i san-den. Socialdemokraterna står inte heller i denna frågapå medborgarnas sida.Fru talman! Ett verkligt praktexempel på huravogt sinnad utskottsmajoriteten är när det verkligengäller står att läsa i betänkandet om reglerna för få-mansbolag. Dessa stoppregler har tillkommit för attförsvåra för småföretag att expandera och har orda-grant tillkommit för att förhindra att de fåmansägdaföretagen skulle "uppnå skattefördelar som inte kananses motiverade med hänsyn till den bedrivna verk-samheten". Det är lönearbete som skall vara norm förriskfyllt företagande. Effekterna av de s.k. stoppreg-lerna har inte blivit den åsyftade neutraliteten utan istället en negativ särbehandling av fåmansföretagarna.I vår motion Sk626 konstaterar vi att stoppregler-na är helt onödiga. Gällande lagbestämmelser räckerfullt ut för att förhindra oseriös verksamhet. Detta harockså konstaterats av bl.a. företagsskattekommittén.När det gäller anskaffning av egendom avsett förprivat bruk är det en kostnad som regelmässigt i deallra flesta företag är avdragsgill. Förmånen beskattassåledes hos den som åtnjuter den. Men, ack så enkeltskall det inte vara för fåmansföretagaren! Han skall taupp hela anskaffningskostnaden som inkomst. Dess-utom får företaget inte göra avdrag för anskaffnings-kostnaden. kan regeln lätt kringgås genom attföretagsledaren tar ut en högre lön. Både lön ocharbetsgivaravgifter är avdragsgilla i företaget. Dennabestämmelse är totalt obsolet, och den är direkt dis-kriminerande för fåmansföretagaren, som inte självfår bestämma om lön skall utgå i kontanter eller iform av skattepliktiga förmåner.Ett annat exempel är anskaffningen av onyttig lösegendom. Det är redan förbjudet enligt gällande bo-lagsrätt. Därför får ett bolag inte göra avdrag fördessa kostnader. Dessa diskriminerande bestämmelserför småföretagen är obehövliga och skall naturligtvisslopas. Även reglerna för försäljning av egendom tillöverpris till företagen eller utköp av egendom tillunderpris är redan reglerat i den allmänna skattelag-stiftningen. Det finns ingen anledning att särskilt pekaut fåmansföretagen. Att ha skilda bestämmelser förfåmansföretagen om förbjudna lån eller nedskrivningav lån är också helt onödigt. Det är redan reglerat iaktiebolagslagen 12 kap. 7 §, och man kan ådra sigmax fängelse om man bryter mot den lagen.Varför då ha extra bestämmelser i skattelagstiftningenför detta?Det är attityden som rimmar illa med talet omsmåföretagarna som vår tids hjältar.En annan diskriminerande bestämmelse gäller närett fåmansbolag lämnar företagsledaren en ränteför-mån. För anställda i bolaget gäller att dessa får skattaför skillnaden mellan marknadsräntan och nedlagdaräntan. Är man företagsledare i fåmansbolag drabbasman av väsentligt högre skatt på förmånen. Den totalaskatten blir då . Det var avsikten när detta inför-des. Det kan utläsas i proposition 110 från riksmötet1989/90, s. 600. Avsikten är klar att sådant inte skalltolereras.Företagsskattekommittén ansåg att den regelnskulle slopas. är det verkligen hög tid att så sker.En annan upprörande och diskriminerande regel äratt man skall sambeskatta småföretagares familjemed-lemmar om dessa arbetar i rörelsen. Det gäller makaeller make, och det gäller barn . Varförskall hederligt arbete beskattas hårdare om det utförs iett fåmansbolag? Varför skall feriearbetande barn fåbetala föräldrarnas marginalskatt på sin inkomst jäm-fört med kompisarna som får en minimal skatt? Är detett sätt att stimulera till eget arbete och företagande? Istället borde man uppmunta till arbete i familjeföreta-get, om man menar någonting med allt vackert tal omsmåföretagens betydelse.En småföretagare som lyfter en lön som motsvarardet som en anställd kollega uppbär skall kunna lyftautdelning från sitt företag och få denna beskattad somkapitalbeskattning. Detta är ett renhetskrav. Därförskall de nuvarande reglerna slopas.Vad säger då utskottets majoritet på denna punkt?Jo, dels hänvisar man återigen till de krångliga nyabestämmelserna som ger en viss begränsad lättnad idubbelbeskattningen. Dels hänvisar man till att rege-ringen tillsatt en utredning som skall vara klar i höst.Man bör avvakta denna.Vi anser att detta inte behöver utredas mer. Dethar redan utretts mycket i dessa frågor. Vi hemställerdärför att skall begära hos regeringen attden återkommer till med förslag till lag-stiftning i ärendet i sådan tid att lagen skall kunnatillämpas från . Om riksdagsmajori-teten och regeringen menar någonting med allt vack-ert tal, och mot bakgrund av den helt uppenbara dis-krimineringen av småföretagare, är detta ett hovsamtförslag.Fru talman! Regeringens senfärdighet visas ocksåi ett annat ärende, nämligen yrkesfiskarnas trängdaläge. Här har redan tidigare, , medskärpa begärt att regeringen skulle komma med för-slag till lagstiftning så att svenska yrkesfiskare skallkunna få samma regler som deras danska konkurren-ter som fiskar i samma vatten och landar fisken påsamma platser. Det finns ingen anledning att väntamed att lägga fram ett lagförslag. Det vittnar om re-geringens inställning till yrkesfiskarna att man ännuinte presterat en proposition i ärendet. När det gälleratt höja skatter är man minsann inte lika senfärdig.Fru talman! Dagens och morgondagens näringslivkommer att präglas av nya uppfinningar och innova-tioner - ungefär som det var vid det förra sekelskiftet.Då lades grunden till flera av dagens storföretag. Enväsentlig förutsättning är dock att de upptäckter somsvenska forskare gör också vidareutvecklas i Sverige.Det är angeläget att forskare stannar kvar och attderas uppfinningar blir exploaterade här. Vi föreslårdärför att inkomster och royaltyer på patent skallbeskattas som kapital och inte som inkomst av tjänst.Fru talman! Detta har varit ett långt anförande sentpå kvällen. Det har handlat om viktiga saker, nämli-gen om företagandets ställning i , om nöd-vändigheten att riva ned de diskriminerande hinderför företagsamheten som bl.a. en del skattelagar utgör.Jag står naturligtvis bakom alla våra reservationer,men yrkar bifall endast till reservation 6.Anf. 208 ():Fru talman! Med beaktande av de restriktionersom jag redovisade i debatten om föregående betän-kande, dvs. en statsbudget i balans för att försvara detgynnsamma ränteläget, är det angeläget att skapagynnsamma förutsättningar för företagandet i Sverige.Det gäller även skatteområdet.Viktiga strategiska beslut har redan fattats, exem-pelvis sänkta arbetsgivaravgifter och lättnader i ägar-beskattningen. Det är åtgärder som har kunnat vidtastrots ett kärvt ekonomiskt läge.Jag vågar påstå att de inte hade kommit till ståndutan vårt samarbete med regeringspartiet. Hur trorCarl att det hade sett ut om regerings-partiet hade utnyttjat den kraftiga vänstermajoritetsom råder i denna kammare? Det är ju den möjlighe-ten vi har förhindrat genom ett resultatinriktat samar-bete med regeringspartiet.Den enskilt viktigaste frågan på företagsskatteom-rådet bedömer jag vara att ytterligare sänka arbetsgi-varavgifterna, framför allt för de små, ofta nystartadeoch därmed bräckliga företagen. Vi kommer attframlägga sådana förslag framöver.I anslutning till behandlingen av detta betänkandevill jag peka på några angelägna saker. När det gällerde lättnader i ägarbeskattningen som genomförts harde koncentrerats till de mest angelägna åtgärderna. Dehar alltså riktats mot de onoterade aktiebolagen. Jagtvekar inte att påstå att inte heller dessa lättnader hadekommit till stånd utan resultatinriktadesamarbete med regeringspartiet. bör vi gå vidaregenom att helt slopa dubbelbeskattningen av ägarkapi-tal.Vi föreslår vidare att två angelägna problemkomp-lex blir föremål för utredning. Det ena är en begäranom utredning av en enklare företagsform för egenföre-tagare. En på många sätt flexiblare arbetsmarknadkräver nämligen en anpassning också av företagsfor-merna, som i sin tur kan medföra förenklingar av bl.a.skattereglerna för dessa företagsformer.Den andra begäran om utredning gäller underlät-tande av generationsskiften i familjeföretag. Dessaföretag dräneras ofta på kapital i samband med gene-rationsskifte på ett otillfredsställande sätt. För attundvika en sådan dränering, med oönskade effekter,vidtas ofta åtgärder som har som enda syfte attjust undvika kapitaldräneringen genom arvs- ochgåvoskatt. Åtgärderna har inte sällan företagsekono-miskt tveksam karaktär och bidrar därmed till enmindre tillväxt än vad som annars skulle ha varitfallet.Slutligen, fru talman, vill jag något beröra fråganom det svenska fiskets konkurrenssituation, framförallt gentemot danska yrkeskolleger. harunder krävt åtgärder för att bättre jämställadenna konkurrenssituation. Ett sätt att åstadkommadetta har varit och är införandet av ett yrkesfiskeav-drag, utformat enligt danskt mönster.Vi har tidigare lyckats åstadkomma enighet i ut-skottet för att begära ett sådant förslag från regering-en. Regeringen har emellertid inte effektuerat dennaskatteutskottets begäran. Det har ibland hävdats attdet kan finnas andra metoder än yrkesfiskeavdrag föratt åstadkomma konkurrensneutralitet. Jag kan haförståelse för ett sådant synsätt, men enbart under enförutsättning, nämligen att det då också presenteraskonkretiserade förslag. Detta har regeringen underlåtitatt göra. Regeringen förefaller använda argumentetom andra metoder än yrkesfiskeavdrag enbart som ettsätt att förhala hela frågeställningen. Härför förtjänarregeringen kritik.För närvarande ser jag införandet av ett yrkesfis-keavdrag som det enda realistiska sättet att i rimlig tiduppnå en nödvändig förbättring av det svenska fisketskonkurrenskraft.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tionerna 8 och 9.Anf. 209 ():Fru talman! Man kan säga att Socialdemokraternahar knäckt nyföretagandet i . Viljan att startaoch driva företag har fått en allvarlig knäck. föll antalet nyregistrerade före-tag. Ja, men vi har en vision om 100 000 nya företagtill , kommer väl att säga. Omman dock studerar SCB:s senaste kan mankonstatera att marschen mot de 100 000 nya företagenhar börjat med en minskning med drygt 20 000 egen-företagare. Om man nu skall skapa förutsättningar för100 000 nya företag går man faktiskt för närvarandesom kräftan åt fel håll.Utvecklingen är mycket oroande men inte särskiltförvånande, med tanke på den politik som förts underde . Mängder med företagsfientliga besluthar fattats: höjda arbetsgivaravgifter, orimliga moms-regler, förlängd sjuklöneperiod, dubbelbeskattning avföretagens vinster, höjd marginalskatt, höjd skatt påsparande, återgång till de rigida reglerna i arbetsrät-ten.En del beslut har delvis tagits tillbaka sedan denegativa effekterna för företagandet har blivit alltföruppenbara. Men hattandet fram och tillbaka - medåterställare av återställare - har i sig haft en hämman-de effekt på företagens investeringsvilja. Om manstuderar detta betänkande om företagsskatter som vinu debatterar skall man finna att på sju viktiga områ-den svarar regeringspartiet: Var god dröj! i regeringsställning svarar man:Var god dröj!