prot · GM0913 · 1998-11-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:13Tisdagen den 10 novemberKl. 14.00 - 14.1114.30 - 14.59Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § Minnesstund med anledning av brandka-tastrofen i GöteborgAnf. 1 TALMANNEN:Ärade riksdagsledamöter, ärade företrädare förregeringen och deltagare i denna minnesstund runtom i vårt land!Över tidens sus i tallar, över årens flyktpå fjädermolnets vinge bred och stark,trår från natt till dag, från nöd tillfrihet ifrån fruktan den strävansom är lika för oss alla. En öppen stad,ej en befästad, bygger vi gemensamt.- Dess ljus slår upp mot rymdens ensamhet.De orden, ur , uttrycker de goda tankar och känslor somförenar oss av stor smärta. Ty avfasa och tung sorg har också öppenhet och förståelsekommit till uttryck - i sorgen och i omsorgen omvarandra - i den tragedi som drabbat oss.De var så unga. De var så många. Med sina för-hoppningar, sina drömmar och sin längtan var de endel av vår framtid. Genom brandkatastrofen i Göte-borg fick 63 unga männi-skors liv, det liv som låg framför dem, ett grymt ochorättvist slut.Så många unga miste sina liv, så många föräldrarmiste sina barn, så många syskon, anhöriga, vänner,lärare miste sina kära. Vårt samhälle - hela vårt land- vi alla - drabbades av en katastrof.Vi människor vet att döden är en del av livet. Närmänniskor går bort efter ett långt liv, kan vi finna entröst och en mening i det liv de har levat. Tanken attvi - som lövet om hösten - måste lämna grenen föratt bli en del av det som en gång skall föda nytt livinrymmer, mitt i djup sorg, en möjlighet att förstå.Men när unga rycks bort - var finns då meningenoch trösten? Var hämtar vi då styrkan att leva vidare?Det har sagts att för den förälder som mist sittbarn finns ingen tröst att få. Ändå finns det så mycketvi kan göra, och de många kommande dagar, dåsorgen och saknaden fyller de anhörigas liv. Sommedmänniskor har vi en uppgift att finnas till, attfinnas nära, att lyssna, att hjälpa till i det liv och denvardag som ofattbart nog har sin gång, också efter enkatastrof.Som medmänniskor och som företrädare för riks-dag och regering visar vi nu vår respekt för de om-komna, vår medkänsla med dem som skadades ochvårt djupa deltagande i den sorg som drabbat såmånga i vårt land.Men vi har också ett annat uppdrag som svenskafolkets främsta företrädare och som ansvariga förstyret av vårt land.Vi kan inte få dessa unga tillbaka. Vi kan inteheller lova att olyckor och katastrofer aldrig kommeratt inträffa. Men vårt uppdrag och löfte är att göravårt yttersta för att förhindra att något liknande dennakatastrof någonsin inträffar igen.Den dag som grydde blev förså många den svåraste dagen i livet. Det blev en dagsom skulle följas av oändligt många fler dagar fylldaav sorg, av saknad men också av vrede. Många av defamiljer som drabbades hade redan innan denna kata-strof slog till mot deras liv svåra minnen, tunga min-nen av krig, terror och övergrepp. De kom till vårtland, därför att de sökte fred, frihet och trygghet ochett gott land för sina barn att växa upp i.Kära vänner och medmänniskor! Sorg kan förla-ma. Men arbetet med denna sorg kan skapa en styrkasom förmår föra livet vidare. I gemenskap, i omtanke,i värme över alla gränser finns denna möjlighet.Vi hedrar de omkomna, och vi visar vår med-känsla med de skadade och med de anhöriga genomatt ta till vara denna livets möjlighet.Mötet med sorgen är det svåraste vi människorställs inför.Men sorgen är också uttrycket för att vi älskat -en medmänniska, ett barn vi haft omsorg om.Så länge denna älskade människa finns inom oss,så länge lever hon kvar hos oss.Anf. 2 Statsminister ():Ärade medmänniskor! har gått sedankatastrofen i . Den tog ifrån oss 63 ungamänniskor, skadade hundratals och chockade oss alla- tolv oändligt plågsamma dygn för de drabbadefamiljerna, av sorg och saknad.I dag vajar det offentliga flaggor på halvstång. kommer människor över hela landet attförenas i en tyst minut. Tillsammans sörjer vi ochvisar vi vårt deltagande med dem som har mist endotter, en son eller ett syskon.Att mista ett barn är en ofattbar tragedi. Vi kanbara ana djupet av sorgen och smärtan.Våra tankar går också till alla de ungdomar somräddades ur lågorna. De bär på fasansfulla minnen.De kommer att gå vidare i livet med ärr, fysiska ochpsykiska. De sörjer syskon och vänner.Hos föräldrar, bröder, systrar och närståendekommer sorgen alltid att finnas. Hur ont den insiktenän gör - livet måste gå vidare.Vi kan lära oss att leva med sorgen, men inte en-samma. Det är när det svåraste inträffar som männi-skan måste vara människan till stöd.I dag kan jag, mitt i sorgen, känna tacksamhetöver att så många burit bördorna tillsammans med dedrabbade familjerna. Jag kan känna tacksamhet överljusen, blommorna och alla de varma ord som sagtsunder minnesstunder och i möten människor emellan.Det finns många, många människor i vårt land somorkat och som varit till stöd.När dagarna går lämnar chocken plats för frågor-na: Varför? Hur kunde det hända? Vad hade vi kun-nat göra för att förhindra katastrofen?Sorgen och vreden får inte förlama vår förmågaatt handla. Många vardagliga beslut och små enklahandlingar kan tillsammans ge oss ökad säkerhet. Vikan hjälpas åt. Vi måste göra vad som står i vårmänskliga makt för att förhindra att något liknandehänder igen.På många håll i görs och har gjorts enor-ma insatser - från allt det som gjordes under ka-tastrofnatten för att rädda liv, till allt som görs i dagför att stödja och hjälpa dem som drabbats. Också fördet känner jag stor tacksamhet.Låt mig avsluta med några ord ur Bo Setterlindsdikt Vingslaget, som minner oss om det ofattba-ra.Bo Setterlind skriver:Ingen sommar var så övergivensom när natten tog oss till en störreklarhet,ingen sörjande så skrämd av tidensom när sista frågan mötte Svaret.Visste du, att Döden var så närasom ett vingslag under månens skära?Visste du, att Livet var så nära!Döden känns aldrig har gått sedan sorgens vingslag svepteöver . Vi kan fortfarande inte riktigt förståden ogripbara närheten mellan livet och döden. För i varje människans storhet - varjepersons unika värde - döljs också hennes litenhet -hennes utsatthet och sårbarhet.Anf. 3 TALMANNEN:Vi hedrar nu tillsammans de omkomna vid brand-katastrofen i med en tyst minut och visarsamtidigt vår djupa medkänsla med de skadade ochmed de anhöriga.AjourneringKammaren beslutade att ajournera förhandlingar-na till kl. 14.30.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 oktober.3 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av fr.o.m.den 27 oktober 1998 sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. har också inkommit ny bilaga tilltidigare utfärdade bevis för ersättare i detta fall.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och den nya bilagantill bevis för ersättare och därvid funnit att de blivitutfärdade i enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 3 november 1998Lars /§ Nya ersättare för riksdagsledamöterUpplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för nya ersättareför riksdagsledamöterTill har från inkommit bevis om att ,och , (båda kd) utsetts tillnya ersättare för riksdagsledamöter fr.o.m. den2 sedan () avsagt sigsitt uppdrag som förste ersättare för riksdagsledamö-ter. Från har också inkommit nybilaga till tidigare utfärdade bevis för ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen för de nya ersättarna och den nya bilagan tillbevis för ersättare och därvid funnit att de blivit ut-färdade i enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 9 november 1998Lars /§ Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följandestatsråd närvara:Statsminister , finansminister , jordbruksminister , kul-turminister , utrikesminister , näringsminister och statsrå-det § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att arbetsplenum skulle ägarum kl. 12.00.7 § Svar på interpellationerna 1998/99:10 och11 om näringsverksamhet samt kom-munallagen och verksamhetAnf. 4 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser vidta för att minska riskerna förkonkurrenssnedvridningar främst för småföretag isamband med skattesubventionerad nä-ringsverksamhet. menar, med utgångs-punkt från verksamhet som bedrivs av kommuner ienergi- och bostadsbolag, i arbetslöshetsprojekt, ibibliotek, i simhallar och andra anläggningar, attrisken för att riktiga jobb och företag slås ut av skat-tesubventionerad näringsverksamhetmåste minimeras och att regelverken bör skärpas vadgäller upphandling, redovisning och affärsmässighetså att konkurrens kan ske på lika villkor.Ola har också frågat mig vilka åtgärderjag avser vidta för att stärka kommunmedlemmarnasmöjligheter att laglighetspröva alla de verksamhetersom garanteras av kommunala skattemedel. Vidareundrar hur Småföretagsdelegationensoch förslag om konkur-rensproblem för småföretag i den kommunala sektornkommer att hanteras. Jag besvarar interpellationerna iett sammanhang.Kommuner får enligt kommunallagen (1991:900)själva ha hand om sådana angelägenheter av allmäntintresse som har anknytning till kommunens områdeeller dess medlemmar som inte skall handhas enbartav staten, en annan kommun, ett annat landsting ellernågon annan. Vidare får kommuner driva närings-verksamhet, om den drivs utan vinstsyfte och går utpå att tillhandahålla allmännyttiga anläggningar ellertjänster åt medlemmarna i kommunen. Kommunenkan välja mellan att driva sin verksamhet i förvalt-ningsform eller i annan form, t.ex. i aktiebolag.Kommunala företag är emellertid på samma sätt somkommunen bundna av lokaliseringsprincipen ochkravet på att den verksamhet som bedrivs är av all-mänt intresse för kommunmedlemmarna. Kommu-nallagen innehåller också bestämmelser om laglig-hetsprövning av kommunala beslut. Den omfattaremellertid inte kommunala företag. I konstitutionsut-skottets betänkande 1996/97:KU12, där frågan senastbehandlades av , uttalades att ansvaret föratt verksamhet i ett kommunalt bolag ligger inomramen för den kommunala kompetensen primärt åvi-lar styrelse och bolagsstämma. Konstitutionsutskottetmenade att införandet av en möjlighet att laglig-hetspröva beslut av kommunala bolag strider mot deangivna grundläggande villkoren för en verksamhetsom bedrivs i bolagsform och angav att en sådanmöjlighet inte borde införas.Det kommunala uppdraget som det kommer tilluttryck i kommunallagen skall göra det möjligt attutforma den kommunala verksamhetens omfattning,inriktning och verksamhetsformer på ett flexibelt sättutifrån förutsättningarna i varje enskild kommun. Jagär medveten om att främst små och medelstora före-tag på lokala marknader från tid till annan ifrågasätterom konkurrensen med näringsverksamhetsker på lika villkor och att kritiken tar sin utgångs-punkt i att offentlig och privat verksamhet har såolika utgångspunkter och förutsättningar att riskernaför konkurrenssnedvridningar är stora.Jag vill först slå fast att de små och medelstora fö-retagen har och kommer att ha en stor betydelse föratt stärka och utveckla näringslivets konkurrensför-måga och för att skapa nya jobb. Småföretagens vill-kor och tillväxtförutsättningar kommer att bli enviktig del i arbetet att nå regeringens sysselsättnings-mål och skapa förutsättningar för tillväxt. I det arbetetingår bl.a. att undanröja hinder för småföretagandetbåde på områden som tar upp och påandra områden som har lyfts fram bl.a. av Småföre-tagsdelegationen och . En självklarutgångspunkt i arbetet vad gäller förhållandet till denoffentliga sektorn är att varken eller annanoffentlig näringsverksamhet får slå ut jobb eller hind-ra tillväxtförutsättningarna i privata företag.I debatten om näringsverksamhetframförs ofta att all offentlig näringsverksamhet böravvecklas. Jag tror emellertid inte att det vare sig ärmöjligt eller önskvärt att åstadkomma en sådan totalboskillnad mellan offentlig och privat verksamhet.Det är ofrånkomligt att privat och offentlig verksam-het ibland går i varandra, att de samarbetar och att demöts på en marknad. Om så sker är det emellertidmycket angeläget att villkoren är så konkurrens-neutrala som möjligt. Det här är ingen ny fråga, ochett exempel på åtgärder för att motverka risker förundanträngningseffekter inom ramen för arbetsmark-nadspolitiken är det kontaktråd för konkurrensfrågorsom finns knutet till . Kontaktrå-det, som består av företrädare för näringslivet ochSamhall, tar upp och utreder klagomål om konkur-rensnedvridningar i enskilda fall.Regeringen inrättade vidare ett rådför konkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor där näringslivet, kommuner och lands-ting ingår. Rådets uppgift är att behandla enskildaklagomål om konkurrenssnedvridningar och att för-söka nå en samsyn om de långsiktiga spelreglerna. Irådet kan allt från lagstiftningsfrågor till internahandlingsregler diskuteras. Det är min förhoppningatt rådets arbete skall leda till konkreta resultat ochvid behov väl förankrade förslag, och jag kommermed uppmärksamhet att följa rådets arbete.I kommunalrättsliga frågor kommer jag att samrå-da med statsrådet är ett mycket viktigt arbets-område för regeringen. Här utgör de förslag som bl.a.Småföretagsdelegationen lämnat en betydelsefullgrund för arbetet i och en särskildarbetsgrupp har inrättats i Närings- och handelsde-partementet för att bereda dessa frågor vidare. Jagräknar med att kunna återkomma med mer konkretaförslag i dessa delar fortlöpande men också i sambandmed att en ny tillväxtstrategi presenteras av regering-en nästa år.Anf. 5 ():Fru talman! Jag skall börja med att tacka statsrå-det för svaret, även om jag inte blir så alldeles klok pådet. Min utgångspunkt har varit och är att kommunerinte skall bedriva näringsverksamhet. Skälen för detär flera. Jag tar upp några av dem i mina interpella-tioner.Ett av de viktigaste skälen är demokratiskälet. Detfinns en mycket lång rad exempel runt om landet påkommunal näringsverksamhet och kommunala bolagdär man ägnar sig åt verksamhet som man egentligeninte skulle få ägna sig åt enligt kommunallagen.Man blir t.ex. litet bekymrad när man läser Skel-lefteå kommuns årsredovisning och kon-staterar att för den resebyråverksamhet som kommu-nen bedriver har antalet utlandsresor minskat under1996. Det finns någonting i kommunallagen somhandlar om lokaliseringsprincipen, dvs. att kommu-nen bara skall syssla med verksamhet inom den egnakommunen. När en kommun då bedriver utlandsresorkan man undra hur det kan gå till. I bedrevman också korvfabrik, kaféer, restauranger ochmycket annat. Det finns också en rad andra exempelrunt om i landet på att kommuner bedriver verksam-het som de inte borde få göra enligt kommunallagen.Jag tycker att det borde vara ett oavvisligt krav attvi låter medborgarna få en möjlighet att pröva om denhär verksamheten är kompetensenlig. Jag föreslår inteatt vi skall införa några nya kriterier utan bara att viskall låta medborgarna få pröva lagligheten av denhär verksamheten.Jag blir litet bekymrad över att jag inte möter nå-gon uppfattning från statsrådet. Anser statsrådet attkommuner skall kunna driva icke kompetensenligverksamhet på det sätt som sker? Anser statsrådet attdetta är bra? Om det inte är bra kan statsrådet kanskege besked om statsrådet kommer att föreslå någraåtgärder för att ge kommunmedborgarna möjlighet attlaglighetspröva detta. Varför skall kommunmedbor-garna inte ens ha möjlighet att gå till domstol ochpröva om detta är förenligt med kommunallagensregler eller inte?De andra problemen hänför sig ju till konkur-rensproblematiken. Det kan röra samma verksamhe-ter. Det rör korvfabriken i , de olika kaféer-na i , och runt om landet och detrör den bensinförsäljning, byggmaskinsuthyrning,biluthyrning och byggverksamhet som olika kommu-ner bedriver med hjälp av skatter.Företagaren möter en situation där han inte baraskall finansiera sin egen verksamhet och betala lönentill de egna anställda, utan han skall också betalalönen till de anställda i den kommunala näringsverk-samheten. Jag tycker att detta är otillständigt. Jagtycker att vi skall ge småföretagarna rättvisa villkor.Därför vill jag återupprepa frågan i interpellatio-nen. Avser statsrådet att göra någonting åt detta?Hela interpellationssvaret handlar om att det harinrättas råd eller vad tidigare uttalat. Jagvill fråga: Vad anser statsrådet? Är det bra som det är,eller kommer det några förslag?Anf. 6 ():Fru talman! Jag efterlyser också de rent konkretaförslagen. Det är tydligt att statsrådet vill förbättra och vurma för småföretagen. Detär väldigt bra och nödvändigt för om vi skallkomma till rätta med arbetslösheten. Men för mighandlar ändå detta med näringsverksamheti allmänhet och kommunala bolag i synnerhet om ettdjupare problem. Det handlar om vad kommunernaskall göra. Varför har vi kommuner, och vad är derashuvudsakliga uppgifter? De har inte skapats för attdriva affärer, varken i stort eller smått.Jag är av den ortodoxa uppfattningen att kommu-nerna skall ägna sig åt rena kärnuppgifter, nämligenskola, vård och omsorg. Det är ett mantra som vi allakänner igen från den gångna valrörelsen. Men detkommer ju gång på gång bevis på att kommunernahåller på med andra saker. Detta är mycket allvarligt.Därför tycker jag att det är viktigt att vi försökerhitta ett sätt att minska den kommunala bolagssektorni synnerhet, men gärna näringsverksamheten i all-mänhet också. Det är en demokratifråga.I kommunala bolag saknas insyn. Vi saknar öp-penhet. Det är svårt att få insyn i de kommunala bo-lag som finns . I kommun, som jagkommer ifrån, har majoriteten nu beslutat att manskall minska antalet platser i styrelsen i det storakommunala bostadsbolaget så att väldigt många par-tier inte får någon insyn. Detta är ett stort problem.Man blir hänvisade till årsredovisningar och andrahandlingar som man har tillgång till.Det är alltså ett demokratiproblem. Det finns ing-en insyn och ingen öppenhet.Vi dränerar ju också kommunen på resurser. Fo-kus borde ha varit på att fixa vården, skolan och om-sorgen. Det är det som kommunerna skall ägna sig åti första hand, och inte åt att leka direktörer som mangör . Förutom de personella resurserna drar mandessutom ekonomiska resurser från dessa områden.Det är stora kapital som är uppbundna i kommunalabolag som i stället borde kunnas satsas på infrastruk-tur i skolan eller vården. Det tränger dessutom ut denprivata näringssektorn som var inne påförut.Man tar också risker med skattepengar. Det tasstora risker med våra skattepengar i kommunerna.Många kommunala bolag är i praktiken storasvarta hål där vi kan ösa in hur många miljoner, näs-tan miljarder, som helst.I går fick vi rapporter om därdet kommunala bostadsbolaget snabbare och snabba-re närmar sig ruinens brant. har vi fått ytterliga-re uppgifter om det allvarliga läget i de kommunalabostadsbolagen.Sedan skall man inte heller bortse ifrån att mångaav de skandaler som varit mycket tråkiga - många avoss har säkert fått ägna valrörelsen åt att försvara ochförklara dem - har skett i kommunala bolag. Det ärockså något som jag tycker att man skall ta hänsyntill.Jag hoppas därför att statsrådet åter-kommer, som hon har sagt, med åtgärder föratt komma till rätta med de här problemen och för attöka möjligheten för små företag att konkurrera. Jaghoppas också att hon då tar med en plan på hur viskall få tydliga mål för att på lång sikt kraftigt minskaden kommunala bolagssektorn och förbättra demo-kratin och få kommunerna att satsa på det som är allraviktigast.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Med anledning av vad både OlaKarlsson och har sagt vill jag börjamed att säga mycket tydligt att jag också tycker attdet är oerhört viktigt att den offentliga sektorn intesänder ut dubbla budskap. Det är ju det vi diskuterarnu.Kommunerna har oerhört viktiga uppgifter på sinakärnområden. Dit hör vården, skolan och omsorgen.Men sedan jobbar man också aktivt med att främjatillväxt och inte minst med att skapa företagsanda utei sina respektive områden. Då måste man själv varaoerhört noga med att inte utsätta sig för misstro ochkritik för att man eventuellt skulle konkurrera ut deprivata företag som man själv har till uppgift att gyn-na.Jag vill hålla med om - och det tycker jag att jaguttryckte också i mitt första svar - att det finns områ-den som kommunerna inte borde ägna sig åt. Dit hörsolarier, gym, kaffe, bilreparationer osv. Jag tyckeratt det finns ett utrymme för självrannsakan ute ikommunerna. Det är viktigt att kommunerna har enmycket väl genomtänkt strategi för var man självtycker att gränsen går. Om det finns minsta risk förpåverkan på den privata sektorns utveckling börkommunerna avstå från att bedriva egen verksamhetpå de områdena. Jag är beredd att föra den här dis-kussionen vidare också med kommunsektorn när vidiskuterar tillväxtstrategier.Det är också viktigt att säga att verk-samhet skall bedrivas inom de ramar som lagstiftningoch andra regler ställer upp. Det är därför laglig-hetsprövning, som tar upp igen, är ettmycket viktigt instrument. Men bolagsformen är engenerell juridisk form, oavsett ägande. Jag undrardärför hur egentligen tänker när handiskuterar andra möjligheter till laglighetsprövning ände som är giltiga för alla bolag, oavsett vem som ägerdem.Jag håller dock med om grundproblemet, som bå-da debattörerna har fört upp. Jag har här också visatatt jag tar frågan på allvar och tänker följa upp den.Anf. 8 ():Fru talman! För att börja med det allra sista: Visstär det så att aktiebolag är en form för mycket olikaverksamheter. Men detta att det finns offentliga ak-tiebolag och att det finns privata aktiebolag med olikaägande har ju inte hindrat att vi har olika regler föraktiebolag.Offentligt ägda aktiebolag, aktiebolag där kom-muner har ett bestämmandeinflytande, lyder underoffentlighetsprincipen. Det finns alltså ingenting somhindrar att vi ställer särskilda krav på bolag som ägseller domineras av kommuner eller landsting. Det äralltså fullt tekniskt möjligt att införa en möjlighet attlåta kommunmedborgarna pröva lagligheten avkommunal näringsverksamhet.Jag tycker ändå att det finns skäl att träffa statsrå-det litet grand. Tycker statsrådet att det är rimligt atten kommunmedborgare skall nöja sig med att se attden egna kommunen med hjälp av de egna skatte-pengarna bedriver verksamhet utanför kommunalla-gens ram i ett kommunalt aktiebolag? Det sker dag-ligdags, och det finns mängder av exempel på det.Det finns mängder av exempel att hämta från bl.a.Underprissättningsutredningen. Tycker statsrådet attdet är rimligt att kommunmedborgarna, för den del avverksamheten som garanteras av skattebetalarnaspengar, inte kan pröva om man håller sig inom kom-munallagens hank och stör?Jag misstänker att jag kommer att möta ett antalfrågor . Det är nämligen ettantal företagare som känner till den här interpella-tionsdebatten. Jag tror att jag kommer att få frågan:Vad sade egentligen? Det kommer detatt vara rätt så lätt att svara på. Jag kommer att kunnaläsa ur protokollet.Men jag tror också att jag kommer att få frågan:Vad tyckte ? Tyckte hon att det är brasom det är? På den frågan blir det inte lika lätt attsvara. Å ena sidan säger statsrådet att hon skall följautvecklingen och att det inte är rimligt att kommunerägnar sig åt kaféer och solarier och mycket annat. Åandra sidan får vi inte en tillstymmelse till stavelsenär det gäller åtgärder från henne som statsråd. uppgifter hör ju att lägga fram förslag omändringar av lagar och regler.