prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — Det hand-lar om de ökade utsläppen av växthusgaser, dethandlar om försurande utsläpp, det handlar om ozonoch en mängd andra substanser.Att då prata om hållbar utveckling och samtidigtunderlätta för ökad väg- och flygtrafik är inte möjligt.Ökad väg- och flygtrafik leder till mer avgaser, ochframtiden blir ännu svårare att klara på ett rimligt sätt.Så jag undrar hur ser på det här. Vadär definitionen på hållbar utveckling i hennes värld?Anf. 41 () replik:Herr talman! Vi kan naturligtvis föra en väldigtlång diskussion om det här med hållbar utveckling.Men jag sade också att skall man få en hållbar ut-veckling måste man ha ekonomisk tillväxt. Manmåste liksom ha någonting att växa med.Det jag tycker att ni säger i det här betänkandet är:Stopp, stopp! Inget mer på vägen, inget mer i luften.Det är klart. Där skall vi i stället försöka att krympa.Vi skall föra ut på järnvägen, vi skall föra ut på sjön.Jag kan hålla med om, och det har vi jobbat för också,att vi framför allt i fråga om de långväga transporter-na i större omfattning skall försöka hitta lösningarnaatt få ut det här på järnvägen och sjön.Men om man tittar på detta långa land - som Sve-rige ju är - och dessutom ser på hur glest befolkat detär, så måste man i den här diskussionen också väga inden regionala balansen. Gör vi inte det utan tror att vibara kan fixa saker och ting med att säga: Inte mer iluften och inte mer på väg, då håller det inte.Det var därför jag också sade i mitt anförande attdet kommer att ta tid. Men för den sakens skull skallvi inte avskräckas. Vi måste ta det första stegen föratt nå det här.Anf. 42 () re-plik:Herr talman! Ser man tillbaka på den gångna tio-årsperiodens stora investeringar när det gäller in-frastruktur så har merparten varit vägsatsningar isödra . Det handlar om delar av Dennispro-jektet, det handlar om osv. Detta för-stärker den regionala obalansen i stället för tvärtom.Vänsterpartiet har motsatt sig dessa projekt. Vi hadehellre använt pengarna till ökat underhåll av de väg-och järnvägssystem som vi redan har.Givetvis måste man ha råd till hållbar utveckling.Men det är faktiskt ännu dyrare att ha en ohållbarutveckling, för de här katastroferna i naturen kommerefter oss . Det är faktiskt ekonomiskt kloka-re att förebygga dem än att låta dem ske och sedanförsöka reparera skadorna så gott det går.Men vi skall förenas om det vi är överens om. Närdet gäller sjö- och järnvägstransporter har vi mycketgemensamt. De frågorna skall vi fortsätta att samar-beta om.Anf. 43 () replik:Herr talman! Visst har det varit väldigt mycketmotorvägsbyggande i framför allt de södra delarna avSverige. Jag kommer ju från en landsända där vi intehar så förfärligt mycket motorvägar, men å andrasidan behöver vi det inte heller.Vi har från socialdemokratiskt håll efter rege-ringstillträdet 1994 haft en väldig diskussion om dethär. Vi har då sagt att de här s.k. stråken, som var såpopulära ett tag, kan vi inte bygga för byggandetsegen skull. Vägars bredd och vägars utseende måsteavgöras utifrån trafikintensiteten. Vi har också styrten hel del pengar till trafiksäkerhet. Det tycker jag attvi måste fortsätta med.Sedan är prioritet nr 1 för oss också underhållssi-dan. Det är det absolut största bekymret.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag tycker att trafikutskottets ordfö-rande började mycket finstämt med att säga att trafik-politiken måste utgå från människors behov - eko-nomiskt, socialt, kulturellt, ekologiskt. Det skullevara en hållbar utveckling, och ekonomisk tillväxtskulle främjas. Det var ju ett liberalt budskap somjag nickade instämmande till. Men för att återfinnabalansen för egen del avslutade honju sitt inlägg med en opreciserad attack på det honkallar för "marknaden".Min fråga blir: Vad har regeringen och Socialde-mokraterna valt för spår här när man talar om eko-nomisk tillväxt? Kommer man att ge ett marknadse-konomiskt utrymme? Marknadsekonomi är ju intedetsamma som rovdrift och okontrollerad verksam-het. Utifrån liberala utgångspunkter skall det vara ensocialt styrd marknadsekonomi där statsmakten sätterramarna och där det ges stor frihet och stort rörelseut-rymme - men också en flexibilitet. Det kan vara in-tressant att få en synpunkt på det.Sedan sade också apropå demånga synpunkterna att hon skall sy ihop det här. Dåkan man möjligen säga att det naturligtvis finns revori den julduk hon har broderat här. Framför allt fram-träder också ett annat mönster, oklart vilket. Det honattackerar är ju mycket av det man historiskt faktiskthar varit med om.Socialdemokraterna har ju länge försvarat mono-polet. Det gäller flygtrafiken norröver, som MonicaÖhman väl känner till. Detta gjorde ju att linjer ladesned, t.ex. och Östersund-Trond-heim, för att det var stelbenta regler där man förbjödinhemsk trafik i en sådan tvärlinje. Också i övrigt harman motverkat konkurrens.Man kan också t.ex. ta de överbud som MonicaÖhman och Socialdemokraterna hade under sin oppo-sitionstid med dessa våldsamma satsningar som mannu gladeligen har glömt och som man försöker atthålla tillbaka så långt det kan gå. Bl.a. blir man på-mind om att de regionalpolitiska löftena och sats-ningarna nu lyckligen är glömda.Därför blir det väldigt mycket ryckighet. MonicaÖhman sade i sitt anförande att det nu harlagts fast en politik på trafikområdet som regeringenhar pekat ut. Då får man säga att det är mycket osä-kert, för det är ju en dagsländepolitik i många delar.Man kommer in med nya bud och påbud. Vi somlyssnade på gårdagens debatt blev ju varse hur lite detär som ligger fast och hur ekonomiskt hållningslösman kan vara på tunga politiska områden. Det skullevara nyttigt om utskottets ordförande kunde göra ettklarläggande. Framför allt: Hur ställer man sig tillmarknadsekonomisk utveckling som ett led i en tra-fikpolitisk satsning?Anf. 45 () replik:Herr talman! Glada överbud i oppositionstid .Ja, nickar. Hur såg verkligheten ut närvi tillträdde 1994?Då hade faktiskt den borgerliga regeringen på-börjat arbetet med bl.a. stråken, motorvägssatsningar-na. Men hur såg ekonomi ut? Vilka möjlig-heter fanns det att satsa ytterligare miljarder på vägaroch järnvägar när hade förblött, då det baravar skulder, när vi bara hade bekymmer att ta handom barn och gamla och att försöka få kronorna atträcka till vård och omsorg? Det är svaret, . Glöm inte att det faktiskt var som man spelade bort pengarna.Jag vill kommentera det som har sagts om Social-demokraterna och monopol. Jag vill gå tillbaka tilldet som jag sade i mitt inledningsanförande. Varförhar vi värnat om att staten skulle vara ägaren och setill detta? Jo, för att kunna erbjuda människorna iVilhelmina, i och i osv. Den s.k. marknaden tar, med all rätt na-turligtvis, hand om det som är mest lukrativt där detfinns kunder. Därför anser jag att staten måste ha ettstörre ansvar. Staten måste värna om alla människor.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med om att statenmåste ha om inte ett större så ett mycket stort ansvarför hur marknaden fungerar. Men det är inte detsam-ma som att man lägger sig i mer av detaljregleringeller hyllar monopolen, som Socialdemokraternahistoriskt ändå har gjort. Jag pekade på ett enda ex-empel som visar hur man kör omkull verksamheter.När nu talar om inland,tycker jag att det var viktigt att påminna om vad somhände också i ett sådant bottniskt perspektiv ellerKvarkenperspektiv.Än en gång, kanske för hundrade gången i dennakammare , bortförklarar överbud genom att säga övertog något som man inte visste något om.Den verklighet som var var intemycket annorlunda än . Men komändå ihåg, , som kanske skulle varalite ödmjuk, att då vi hade en annanregering ställde Socialdemokraterna inte upp på någotbesparingsförslag trots att det krävdes.Det intressanta är ju att den ram som Socialdemo-kraterna numera tänker sig ligger väldigt mycketnärmare vad den borgerliga regeringen hade somtioårsram än vad Socialdemokraterna hade i sinaluftiga vallöften från oppositionstiden. Därför är detviktigt att ändå påminna om det.Konkurrens är viktigt utifrån liberala utgångs-punkter men framför allt för att man skall få ett fun-gerande samhälle. Men det är inte detsamma som skall få agera hållningslöst. Därför får vi natur-ligtvis också ta hänsyn till rådande förhållanden. Menjag efterlyser fortfarande en rakare och fastare linje iregeringens handlande. I fråga om detta tror jag attdet finns väldigt mycket mer att både säga och göra.Anf. 47 () replik:Herr talman! Historiebeskrivningen är en sak, El-ver . Men den stämmer ju inte riktigt. Vi hadeinte sett bokslutet . Det såg vi på hösten1994. Och såg det värre ut än vad vi hade förväntatoss.Beträffande statliga monopol och detaljstyrningarsom drar upp, försökte jag förklara attskillnaden mellan oss och er är att för oss är dessaolika alternativ, om det skall vara en avreglering ellerom delar av en verksamhet skall avregleras, ett medelatt nå detta. För er är det den ideologiska delen. Nivill avreglera därför att ni inte anser att staten skallägna sig åt detta.Avslutningsvis, , går det ju an attanklaga oss för att inte satsa tillräckligt mycket peng-ar på vägar. Läs i er egen motion vad ni vill dra in för1999 och förklara sedan hur ni skall få denna mate-matik att gå ihop.Anf. 48 () replik:Herr talman! Detta är den försiktige mellanbro-dern som begär replik på anförandet från ordförandeni trafikutskottet. Jag hade i och för sig önskat att vihade haft ytterligare en broder i denna familj, nämli-gen . Men den brodern vandrar ju litefram och tillbaka mellan familjerna. Det är väl när-mast att likna vid att det just nu är delad vårdnad.Herr talman! Jag vill hävda att avreglering, kon-kurrensutsättning och privatisering, som MonicaÖhman nämnde, för oss kristdemokrater är medel intemål, vilket felaktigt hävdade.Jag vill ställa en fråga till . Atthushålla med skattepengar, är det bra eller dåligt?Ökad konkurrens stimulerar till bättre service ocheffektivare trafiktjänster. Håller Socialdemokraternamed om detta?Enligt min mening är politikens uppgift att göradet lite lättare för människor att leva. Och det är dettasom man använder dessa medel till. Det skall blibättre service. Man skall som medborgare känna sigbättre behandlad, och man skall få bättre service.Jag trodde att socialismens mål innebar statligtägande, men jag kan ha missuppfattat detta. Jag hop-pas att klarar ut dessa saker för mig.Anf. 49 () replik:Herr talman! Denna familj förändrar sig allteftersom debatten fortsätter. Men tycker jag att vi slu-tar att tala om dessa bröder.Jag måste säga till beträffande atthushålla med skattemedel att det som vi har sysslatmed för att få näsan över vattenytani detta land har nog varit att hushålla med skatteme-del. Men faran är inte över. Vi kommer fortsättnings-vis att få göra det också. Och dessutom anser jag attalla vi här i kammaren har en skyldighet gentemot demänniskor som har bestämt att vi skall företräda dematt hushålla med de gemensamma resurserna och attgöra det bästa möjliga av det.Det kan väl hända att man inte skall tolka Krist-demokraterna på det sättet att de inte skiljer ut sig.Men varför slår de då sig ihop med ochtycker att detta är så bra? Jag räknade upp Arlandaoch . Jag måste säga att jag känner oro.Vad händer med mig som norrbottning och som varjevecka flyger till om har en privatägare? Vad blir kostnaderna då? Det sägs också attPosten skall privatiseras. Det är ju i detta säll-skap som ni är. Bryt er ur och säg att ni inte ställerupp på detta.Anf. 50 () replik:Herr talman! När det gäller den sista frågan är detfaktiskt så att vi inte har ställt upp på att sälja ut dessastora flygplatser. Om hade följt med iutskottet, i våra reservationer och i våra yrkandenhade hon vetat det.Jag har två ytterligare frågor som jag skulle viljaställa till om järnvägar. I början avsitt anförande läste trafikutskottets ordförande ur detransportpolitiska delmålen, och de ställer vi natur-ligtvis upp på. I delmål fem sägs att transportpolitikenskall leda till en positiv regional utveckling. Då villjag fråga om . Varför ställer inte Social-demokraterna upp på att utreda en överföring av densödra bandelen, mellan och ?Varför vill ni inte ha någon skrivning om detta i ut-skottsbetänkandet?Det finns en annan järnväg också som ligger migpersonligen mycket varmt om hjärtat, nämligen Ble-kinge kustbana, som omnämns i trafikutskottets be-tänkande. Jag har skrivit en motion om elektrifieringav denna bana. Den motionen behandlas inte i dagutan förhoppningsvis . Men i utskottets betän-kande står det att en utredning pågår om denna elek-trifiering. Det vore mycket intressant att få veta litemer om denna utredning och när ordföranden tror attdetta kan vara färdigt, eftersom det är en viktig sats-ning.Anf. 51 () replik:Herr talman! Först till det sista, om man säger så!Det var det här jag kände skulle bli lite besväran-de, att vi har att diskutera och ta ställning tillbudgetbilagan, vår del av budgeten, som vihar fått en regeringsskrivelse som handlar om sats-ningarna på väg och järnväg som är ett resultat avvårt beslut . Jag vädjar till : Får vi tasaker och ting i rätt ordning, för annars blandar viihop det här fullständigt!Så till regional tillväxt. Naturligtvis är jag somnorrbottning inte beredd att säga att alla satsningarskall ske i storstadsregionerna eller i dess närhet därvi har befolkningskoncentrationerna. Jag vill att helaSverige skall kunna leva. Och för att det skall göradet så måste vi klara av även de regionala delarna,och de måste vara en del av hur vi ser på transportpo-litiken. Även de delar av landet som är glest befolka-de måste ha sin beskärda del.När det gäller har det varit en långföljetong om den. Redan innan jag kom till trafikut-skottet var den här frågan uppe på bordet flera gång-er. Jag skulle vilja säga så här: Låt fålite lugn och ro! har man utrett detta flera varv,och man har möjligheten att utveckla saker och ting.Sedan får vi se vad som händer. IBAB har gjort ettgott jobb, och jag vill att de skall få fortsätta med det.Anf. 52 ():Herr talman! Ja, apropå trallande jäntor . Jag ärfrån , så det kanske passar bra och är posi-tivt.Riksdagen har beslutat om övergri-pande mål för att säkerställa en samhällsekonomiskteffektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjningför medborgarna och näringslivet. Vi har hört talasom fem delmål: ett tillgängligt transportsystem, högtransportkvalitet, säker trafik, en god miljö och enpositiv regional utveckling.I den budgetproposition som vi skall ta ställningtill föreslår regeringen att arbetet med säkerhet ochmiljö skall prioriteras, och det tycker vi i Vänsterpar-tiet är väldigt positivt.Jag skall prata lite om järnväg. Vad gäller SJ sägsatt en anpassning till rådande efterfrågan skall skeoch att det ekonomiska resultatet måste förbättras.Det har skett väldigt stora investeringar i infrastruktu-ren när det gäller järnväg , och dettycker vi är väldigt bra. och Mälar-dalsbanan är exempel på mycket lyckade satsningar.Vägledande när det gäller utbyggnaden av vägar ochjärnvägar är samhällsekonomin. Man väger in fakto-rer som miljö, säkerhet och andra saker. Men när detgäller SJ:s verksamhet, då upphör kravet på samhälls-ekonomi att gälla. Här finns ett trafikpolitiskt beslutfrån som jag menar har överlevt sig självt. Detinnebär att SJ skall drivas helt och hållet på företags-ekonomiska grunder. Jag skall visa med några exem-pel hur snett det här kan slå.Karl-Erik Strand, SJ:s avgående persontrafikchef,uttalade sig i SJ-nytt apropåreslustrabatten till studerande och pensionärer. Dendär rabatten tycker jag är någonting fruktansvärtegentligen. Ni vet kanske vad den innebär. Pensionä-rerna får åka billigare om de köper biljett med den härrabatten, men de får ingen sittplats i tågen. Det är ettföretagsekonomiskt budskap.Nåväl, vad säger då i SJ-nytt? "Det är viktigt att tillägga att alla våra åtgärder påprissidan syftar till att förstärka vår lönsamhet. Detinnebär att maximera intäkten per tåg. Vi jagar intevolym i sig utan ekonomiskt resultat på sista raden iresultaträkningen. "Vad kan då detta leda till? Ja, jag tar ett exempel.Ordinarie pris för att resa med X 2000 mellan och tur och retur är för en person1 . För en familj med två vuxna, ett barn överoch ett barn är ordinarie pris, MonicaÖhman, . Socialdemokraterna glömmer heltbort vanligt folks behov, även när det gäller trafik. Ärdetta en detaljfråga, ?Jag upprepar att i budgetpropositionen vill rege-ringen prioritera säkerhet och miljö. Det är för miguppenbart att trafikpolitiska beslut och dettillägg i rätt riktning som kom efter utredning inte räcker till.För den normala barnfamiljen ovan innebär det attde får åka bil eller buss. Det behöver väl inte sägas atttåget är det miljövänligaste och säkraste trafikslagetvi har. Jag tycker, med tanke på denna årstid som viju har ganska länge , att det är cyniskt mot denhär familjen att de ska tvingas ut på vägarna om deinte vill. Vill de åka bil får de naturligtvis det, mentåg är uteslutet.Det måste till en hårdare styrning av transport-sektorn om vi skall nå miljömålen. Det snäva före-tagsekonomiska perspektivet måste ersättas av ensamhällsekonomisk helhetssyn kring en miljövänligoch regionalt klok trafikpolitik där vi fokuserar påtrafiksäkerhet. Omställningen till ett ekologiskt håll-bart samhälle når vi inte genom att låta marknads-krafterna råda. Kollektivtrafiken i hela landet inklusi-ve glesbygden måste byggas ut.Vi menar att det måste till ett nytt trafikpolitisktbeslut som styrs av faktorerna säkerhet och miljö. Viåterkommer i vår med ett förslag om ett prisstöd tillSJ, så att vanligt folk skall kunna åka tåg i väntan påatt vårt förslag till ett nytt trafikpolitiskt beslut kan bliverklighet.Som avslutning vill jag göra några kommentarertill de järnvägsprojekt som här har nämnts. Vi tycker ilikhet med att vi skall åka snabbtågpå Norra stambanan. Det är självklart när banan rus-tas för det. Begriper inte SJ-folket det skall vi tala omdet för dem. Vi skall ha tre spår i . Vadgäller är vi beredda att ställa upp på denmotion som föreligger, om det inte vore för att denkostar 9 miljoner. Vi är positiva till det som står i denhär motionen, och vi återkommer till den, men vi harinte kunnat finansiera det här.Slutligen vill jag ta upp . Den härtunneln är viktig för att fler gods- och persontrans-porter skall äga rum. Förutsättningen är förstås attmiljön för de närboende inte skadas ytterligare. Föratt minska de här kostnaderna tycker jag kanske kan börja diskutera att göra ett enkelspår genomåsen. Det blir antagligen billigare.Därmed yrkar jag bifall till reservation 1 och 20.Anf. 53 () replik:Herr talman! Det var intressant att höra säga att ställer upp på de tankarom som vi har i vår motion. Det finnsockså flera partier som har motionerat om Inlandsba-nan.Men sedan säger att vi inte harkunnat finansiera dessa extra. Dåtror jag att inte har läst på detta or-dentligt. Vi föreslår att man säger till att 9miljoner kronor till skall gå till pågrund av ökade godstransporter. Detta får tas inomden ram som finns på över 6 miljarder. Man får om-fördela till Inlandsbanan.I motionen begär vi att det skall utredas om mankan låta ta över sträckningen mel-lan och bl.a. Det är denna utred-ning som vi vill få i gång. Med risk för att bli tjatigvill jag återigen fråga om Vänster-partiet ställer upp på detta.Anf. 54 () replik:Herr talman! Vi har inte velat finansiera detta ,men vi vill titta på möjligheterna att göra det, och detkanske redan i vårpropositionen.Det är en mycket stor investering som skulle be-hövas i den södra delen. Man kan knappast användadet spår som ligger. Broar och mycket annat är borta.Det är alltså en ganska stor investering, men vi ber attfå återkomma om detta.Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag skall vara väldigt kort eftersomtiden rinner i väg. Vi har precis avslutat ett stort ut-redningsarbete när det gäller transportpolitiken.KOMKOM jobbade , och vi har fattatbeslut.Jag tror att det är olyckligt för verksamheterna omvi ständigt och jämt håller på och utreder. På någotsätt är det med utredningsarbetet som vi lägger fastspelreglerna - vad är det statsmakterna egentligenvill? Vi må avvakta ännu ett tag innan vi börjar attprata om ytterligare utredningar på den här området.Sedan vill jag påminna om det jag sade i ett tidi-gare inlägg. Det är inte roll att sitta meddetaljerna. Det är roll att fatta de övergri-pande besluten om målsättningar och viss mån peng-ar. Man kan säga att detta med infrastrukturen är vårbusiness. I det senaste stora transportpolitiska beslutethar vi faktiskt försökt att hjälpa till när det gällerjärnvägstrafiken genom de sänkta banavgifterna. Dethar ju inte varit populärt i alla läger. Men det beslutetär ändå fattat av oss. Jag tror att det vore olyckligt attytterligare gå in och detaljstyra.Anf. 56 () replik:Herr talman! Det är ett steg i rätt riktning, och detnämnde jag också i mitt anförande. Men samtidigtnoterar jag att inte är beredd att tittapå t.ex. den här barnfamiljens situation och titta på desvagare gruppernas möjligheter att åka med SJ. Jagtycker att det är lite konstigt av en socialdemokratiskföreträdare.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag tycker att vi kan hitta väldigt go-da skäl hos många människor i detta land att få stödtill både det ena och det andra. Om vi öppnar möjlig-heten för ett sådant här stöd, har vi säkert nästa somstår och bankar på porten. Det klarar vi helt enkeltinte av.Jag tycker att operatörerna skall fundera över hurde skall behålla den här barnfamiljen som kund hossig. Hur skall man kunna erbjuda järnvägen som ettgott resealternativ för familjen? Det kan inte vara vårsak att gå in och subventionera det.Anf. 58 () replik:Herr talman! Problemet är ju att operatören intesatsar på barnfamiljerna. Operatören satsar på affärs-resande och andra. Vi är svenska folkets valda om-bud. Jag tycker faktiskt att vi skall tänka lite grann påhela befolkningen.Anf. 59 TOM ():Herr talman! Det var ett intressant replikskifte vihade här . Både och gav uttryck för en syn på statligtägande som närmast förde mina tankar till KristerWickman och hans aktiva näringspolitik som skullebedrivas genom . Man hade ju hop-pats att det var historia vid det här laget. Om det inteär historia utan det är en socialdemokra-tisk uppfattning står vi nog väldigt långt ifrån varand-ra.Men det var inte det jag skulle ägna mig åt, utandet var sjöfartsfrågorna, herr talman.För någon tid sedan varslade 2 600 anställ-da, däribland drygt 500 personer på grävmaskinsfab-riken i . Den avvecklas helt, och tillverkningenav grävmaskiner flyttas i stället till Korea.Det borde vara uppenbart för envar att svenskverkstadsindustri har precis lika hård konkurrens frånlågkostnadsländer som någonsin rederierna. Det är enillusion att tro att vi i kan kompensera vårthöga kostnadsläge, som till stor del är skattedrivet,genom kontanta driftssubventioner till företagen.Naturligtvis är det så att kalkylen för grävma-skinsfabriken i skulle vara helt annorlunda omVolvo, och inte kommunen, fick uppbära personalensskatter på det sätt som rederierna får. Eller ser någon avgörande skillnad mellan justrederier, som får statligt stöd, och andra företagsom inte får statligt stöd, t.ex. verkstäder eller åkeri-er? Jag gör det inte.Det var också med en mycket märklig motiveringsom regeringen valde att utöka den nuvarande kon-tantstödsmodellen i stället för att acceptera den net-tometod som både redare och fackföreningar kommitöverens om och som dessutom tidigare var framför-handlad med regeringen, dvs. Man skyllde på pensionsuppgörelsen,men frågan var aldrig diskuterad i pensionsförhand-lingarna. Att göra ett undantag i pensionsbestämmel-serna för utländska sjömän borde vara tekniskt myck-et enkelt och dessutom föga kontroversiellt. Men nuskapar man verkligen problem i stället.En utländsk som arbetar i ett svensktrederi betalar hela skatten, alla sociala avgifter ochhan kommer att betala hela pensionsavgiften inklusi-ve de som han själv förutsätts bestämma för-valtningsformen för.