prot · GL09103 · 1998-05-07 00:00:00 — De som röstarpå mig skall veta vad jag tycker om EMU, att jag ärför EMU och på vilket sätt jag är det. Men när detgäller socialdemokraterna är det inga besked. Vi vetingenting, vi vet inte ens vi skallfå euron. Det kanske blir 2002, men det kan t.o.m. blinågon annan tidpunkt enligt . Det är intenågot bra besked.Anf. 153 Finansminister ():Fru talman! Till skillnad från jag inte att euron kommer att tränga sig in i densvenska ekonomin. Jag är övertygad om att densvenska kronan kommer att vara det helt dominerandebetalningsmedlet även under de kommande åren.När det gäller formerna för att fatta beslut har violika traditioner inom socialdemokratin respektivemoderaterna. Vi förde en omfattande debatt interntinnan vi bestämde oss för den hållning som vi valt.Moderaterna bestämde sig först utan debatt. Det harväl inte förts så värst mycket intern debatt efter beslu-tet heller. Vi vet - det är lätt att konstatera - att detfinns delade meningar också inom , ävenom partiledningen gör sitt bästa för att undertryckadet. Jag tycker inte att det är något bra sätt att fattabeslut på. När det handlar om en så stor och viktigfråga skall det föregås av en mycket omfattande de-batt och ett omfattande förankringsarbete. Vi får intefatta ett beslut som går på tvärs mot vad majoritetenav svenska folket tycker.Anf. 154 ():Fru talman! Finansministern är inte helt oväntatlitet dåligt underrättad om hur de interna turerna hargått bland . Vi har haft två interna råd-slag. Vi har under samtliga partistämmor fattat beslut om att stödja ett inträde vid startenav det tredje steget i EMU. Vi skrev detta i partimo-tioner . Det är en väl känd stånd-punkt för moderata väljare, även om det naturligtvisalltid i alla partier finns avvikare i den här och andraviktiga frågor. Jag tror inte att man kan säga att våruppfattning om EMU har varit dåligt underbyggd.Jag har dock en fråga. Finansministern sade att vikan komma in om vi vill. Hur är det då med ERM-beslutet, beslutet att stå utanför växelkursmekanis-men, som också nämndes, och beslutet att inte gå in iden nya konstruktionen av 2 som denna rege-ring fattat? Det är väl också ett skäl att faktiskt hävdaatt skall fortsätta sitt utanförskap, även om visjälva skulle komma fram till uppfattningen att vi villkomma in.Anf. 155 Finansminister ():Fru talman! Det är en märklig kontrast. FredrikReinfeldt efterlyser mera debatt och opinionsbildningfrån socialdemokraternas sida. De exempel som lyftsfram från sida är två rådslag och någramotioner som skrevs . Jag förstår inte rik-tigt vad de har med saken att göra. Det fanns överhuvud taget inte några beslut om en valutaunion då.Det var inte så mycket att komma med.Jag menar att det krävs mycket mera för att svens-ka folket skall kunna bilda sig en uppfattning i dennafråga.Det är inte heller så att vi säger att debatten skallstarta efter valet. Jag är ständigtute i debatter i olika sammanhang där jag talar omdessa frågor. möter jag den för mig litet egen-domliga kommentaren: Varför debatterar ni inteEMU? Jag gör nästan ingenting annat. Jag tycker attflera skulle göra det. Det behövs mycket mer. Det härär en stor och svår fråga. Fler människor behöversätta sig in i den. Det är någonting som vi skall fort-sätta med, gärna före valet men också efter valet, föratt när det blir aktuellt ha ett välgrun-dat underlag för att fatta ett långsiktigt beslut i frågan.Anf. 156 ():Fru talman! Det är rätt tydligt vilka åsiktsskillna-der som finns här, men det är ändå så att vi måstebacka litet i fråga om när politiska beslut fattas. Dethar funnits ett stöd hos moderaternabåde för Europatanken, idén om att få ett närmaresamarbete mellan länder, och för en framtidagemensam valuta. Detta har det funnits skrivningarom och . Det är ofta såpolitisk verksamhet uppstår. Man tycker först, konfe-rerar och kommer fram till ett beslut inom partiet omvad man vill göra, presenterar det för väljarna ochsedan genomför man det. Socialdemokratin har introducerat någon omvänd idé, att först kommerverkligheten med beslut som man inte tar ställning tilloch som väljarna sedan skall få tyckat till om. I efter-hand, långt efter det att allting redan har skett, skallsocialdemokratin fatta beslut. Jag tror att väljarna harväldigt svårt att hänga med i detta. Det är nog komp-licerat ändå att leva som medborgare , ochdessutom skall man ha politiska partier som inte vetvad de vill.Anf. 157 Finansminister ():Fru talman! Om skall gå in i valutaunio-nen måste två avgörande villkor varauppfyllda. Det ena är att ha en stark ekonomi, detandra att ha en folklig förankring. sedanhade vi varken det ena eller det andra. Vi hade gigan-tiska underskott. när ledde regeringen skulle inte hakommit i närheten av ett medlemskap. Vi skulle hautestängts med bitska kommentarer: Gå hem och sköter ekonomi innan ni diskuterar medlemskap i valu-taunionen. klarar vi de ekonomiska kraven. Nukan vi möta problemen från en ekonomisk styrkepo-sition. Den andra förutsättningen, som moderater intebryr sig så mycket om, är att det saknas en folk-lig förankring. För mig är detta viktigt. Jag vill inte attvi skall ta ett så stort och avgörande steg om vi intehar stöd från svenska folket. Där skiljer vi oss på ettfundamentalt sätt.Anf. 158 ():Fru talman! Jag är litet mystifierad över vad soci-aldemokraterna egentligen har för värderingar i denhär frågan. Vid debatter om Schengen och Amster-damfördraget här harmånga socialdemokrater sagt att de inte vill ha enfederalistisk EU-stat. De vill inte ha ett sådan utveck-ling utan i stället ett samarbete mellan fria stater.Samtidigt är såvitt jag förstår ekonomer är rätt såöverens - t.ex. i - om att valu-taunionen, EMU, är ett sätt att öka samordningenkring den ekonomiska politiken, att centralisera deekonomiska besluten och att foga samman de europe-iska staterna ekonomiskt så tätt som möjligt. Det är såatt säga det politiska projektet. Det är ju inte motive-rat av ekonomiska skäl att bilda en valutaunion. Ka-nada är ett tydligt exempel på att det inte behövsnågon valutaunion för att ha ett bra ekonomiskt sam-arbete. Snarare använder man EMU som ett sätt attdriva fram en federalistisk EU-stat.Här svävar regeringen och svävar påmålet. Man talar inte om vad man har för grundvär-deringar. säger att han vill se att EMUlyckas. Det måste betyda att de ekonomisk-politiskabesluten måste centraliseras till EU. Hur skall valu-taunionen annars kunna lyckas rent ekonomiskt? Menär det inte detta som många socialdemokrater här ikammaren säger att de är emot? Då går vi mot enfederalistisk statsbildning i EU. Socialdemokraternaoch måste bli tydliga och tala om vad dehar för grundvärderingar så att vi åtminstone kan föraen vettig politisk diskussion om hur man bör förhållasig utifrån olika grundvärderingar.Anf. 159 Finansminister ():Fru talman! När jag och regeringen säger att vihoppas att EMU lyckas borde det vara någonting somalla kan ställa sig bakom, även de som är kritiska tillvalutaunionen som projekt. När unionen väl är enrealitet - och kan man säga att det är en realitetgenom helgens beslut - skulle verkningarna, inte baraför de elva deltagarländerna utan också för de ländersom inte går in i valutaunionen, däribland , bliväldigt negativa - kanske oöverskådligt negativa - omprojektet misslyckas. Vi har all anledning att önskaoss att så inte sker, och det borde vara en fråga somförenar oss, oavsett vilka de grundläggande attityder-na till projektet som sådant är. Det har ingenting attgöra med centralisering eller inte. Det är en helt annandebatt som också är viktig och som har förts idenna kammare.Vi vill inte ha ett överstatligt och centralistiskt Eu-ropa. Det finns inslag i EU-samarbetet - och för dendelen också i andra internationella fördrag som vi haranslutit oss till - där vi säger upp en del av den natio-nella suveräniteten. Det har gjort långt innanvi gick med i EU.Samtidigt ligger den helt avgörande beslutanderät-ten - och skall ligga även framöver - på nationellnivå. Man kan från fall till fall ibland diskutera för-skjutningar på dessa områden, men den grundläggan-de attityden är naturligtvis att vi även i alltväsentligt skall behålla beslutanderätten på nationellnivå.Anf. 160 ():Fru talman! Innebörden av ställningstagandet inte vill centralisera de ekonomisk-politiskabesluten till EU, att vi skall behålla vår självbestäm-manderätt i och regeringen när det gällerekonomisk politik och skatter är att man faktiskt för-svagar . bygger ju påatt man skall sammanfoga ekonomierna i EU-ländernaoch bilda en stark gemensam ekonomi med en långrad gemensamma åtaganden. Det går inte ihop. Detvalutaområde som EMU omfattar är väldigt ekono-miskt olikartat. Det är inte optimalt på något sätt. Detär enkelt att visa att projektet kommer att ge dåligaekonomiska effekter i form av höga räntor och ensvag euro, om man inte samordnar den ekonomiskapolitiken ytterligare.Argumentationen från socialdemokraterna går juinte ihop.Anf. 161 Finansminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att det kommeratt krävas en viss samordning mellan de elva ländersom går in i valutaunionen. Men jag bedömer inte attdet handlar om en omfattande överstatlig politik. Vaddet handlar om är att ha ett erfarenhets- och informa-tionsutbyte och att i vissa fall ha synpunkter på andraländers finanspolitik. är det litet paradoxaltatt med en gemensam penningpolitik och en gemen-sam valuta blir i själva verket behovet av ett nationelltbestämmande över finanspolitiken större än tidigarejust för att möta situationer när det inträffar störningarsom kan slå olika i olika länder. Då kan detta intehanteras med penningpolitiken som , utandet måste hanteras genom finanspolitiken. Det innebäratt den kanske kommer att variera mera mellan län-derna efter valutaunionen än innan.Sedan finns det en stark uppfattning i alla länderatt inte på ett avgörande sätt släppa ifrån sig bestäm-manderätten över finans- och skattepolitiken till engemensam instans. Det har jag märkt mycket tydligt.Jag tror inte på en snabb utveckling i överstatlig rikt-ning.Anf. 162 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som säger, att det saknas folkligt stöd, inte bara iSverige utan runt om i EU-länderna när det gäller engemensam finanspolitik i EU och en ytterligare cent-ralisering av de ekonomisk-politiska besluten. Detta var skälet till att försöken tidigare i EG:shistoria att bilda en ekonomisk union misslyckades.Det är också därför som idén till en valutaunion hardykt upp. Det finns egentligen inget motiv till envalutaunion om man inte har för avsikt att knyta ihopEU-ländernas ekonomier, att bilda en bas för en ge-mensam ekonomisk politik och att fatta gemensammabeslut centralt som gäller i alla EU-länder, alltsåtvärtemot den ståndpunkt som har närdet gäller synen på EU som federalistiskt projekt.Tack vare en stark finanspolitik i har vikunnat föra en bra penningpolitik, och detsammagäller för EU och EMU.Anf. 163 Finansminister ():Fru talman! Det finns en viss risk för upprepningari den här debatten. Jag vill bara avslutningsvis påmin-na om att det är faktiskt på det sättet att harbestämt sig för att inte gå in i valutaunionen. Vi kanompröva det beslutet , men det skall ske påett sådant sätt att det svenska folket får möjlighet attavgöra den frågan. Det tycker jag att även borde vara till freds med.Det får inte av den här debatten låta som att vi ha-de fattat det motsatta beslutet. Vi går inte in i valu-taunionen. , som inte vill att Sverigeskall gå med i valutaunionen, borde väl vara nöjd meddet beslutet. Han borde också vara nöjd med att fram-tida beslut fattas på ett sådant sätt att svenska folketavgör den frågan.Anf. 164 ():Fru talman! Jag vill göra ett påstående och ställatvå frågor.Påståendet är att det är bra att regeringen inte harså bråttom i den här frågan utan skyndar långsamt.Det är nödvändigt därför att frågan i sig är svår ochdärför att människorna skall få möjlighet att ta ställ-ning i frågan.Min första fråga handlar om debattklimatet inomEU. Vår statsminister har dristat sig att tycka att EMUär ett skakigt projekt, och den uppfattningen delar jagverkligen. Tongivande kretsar i EU har tagit oerhörtilla upp för detta. Jag vill då fråga finansministern hurhan ser på denna ovilja att diskutera svårigheter ochrisker med EMU. Från ett normalt politiskt projekthar det övergått till att bli något slags dogm.Min andra fråga är föranledd av att det tidigare,åtminstone i den svenska debatten, resoneradesmycket om riskerna , innanden absoluta låsningen och innan det gemensammamyntet är infört. Den debatten hörs det inte mycket avnu. Jag skulle vilja höra vad finansministern har försyn på detta.Anf. 165 Finansminister ():Fru talman! När det gäller den första frågan trorjag att överdriver litet beträffandereaktionerna i omvärlden. Det är klart att det harfunnits kritiska synpunkter, konstigt vore det annars.Men man skall ha klart för sig att det inte har ägnatsså väldigt stor uppmärksamhet åt i dessafrågor.EU-länderna, framför allt de som har förberett sigför valutaunionen, har varit fullt upptagna med attmöta konvergenskraven. Det har funnits en viss käns-lighet för kritik, eftersom projektet har varit ömtåligtoch ifrågasatt också i de andra länderna. Man vill attdet så att säga skall sittas still i båten.Statsministerns kommentarer handlade i hög gradom ländernas förmåga att uppfylla konvergenskraven.För bara såg det betydligt svårare ut änvad det gör . vet vi att elva länder anses hauppfyllt kraven. Det var nog inte många som troddedet och ännu mindre sedan.Så saken har kommit i ett litet annat läge på det sättet.När det gäller risker ärdet framför allt riskerna från nu fram till årsskiftetsom har betonats. Det var ett skäl till att omräknings-kurserna fastställdes redan vid mötena förra helgenoch inte, som vi tidigare hade planerat, vid årets slut.Nu är detta känt, och ingen spekulation kan riktas omosäkerhet kring dessa frågor.Den gemensamma valutan skapas den 1 januari1999. Även om den inte synliggörs för medborgarna iform av sedlar och mynt, bedömer jag att riskerna ärbetydligt mindre. Det är klart att det alltid finns riskermed ett sådant här projekt. Det har helt enkelt att göramed om man kan föra en sådan ekonomisk politik åstadkommer en jämn och balanserad utvecklingi alla länder, att man undviker en situation där vissaländer får en stark tillväxt och andra länder stagneraroch får hög arbetslöshet. Den typen av problem kom-mer man naturligtvis att få hantera under lång tidframöver.Anf. 166 ():Fru talman! Jag vet inte om jag övertolkar fi-nansministern när jag uppfattar en viss tveksamhet närfinansministern säger att elva medlemsländer anses hauppfyllt kriterierna. Det är naturligtvis litet skakigt ien del av de elva länderna.När det gäller riskerna kanjag påminna om att , när knötkronan till ecun, till blev resultatet avden dåliga ekonomiska politik som då bedrevs attkronans värde direkt föll , och det maximalautslaget låg på över 30 %.Mina kanaler säger att vår statsministers påståendeom skakigheter har tagits väldigt illa upp.Anf. 167 Finansminister ():Fru talman! Återigen: Vi skall inte tro att vår de-batt och våra kommentarer ständigt står i centrum fördebatten i andra EU-länder. Så är det inte, utan denhelt dominerande uppmärksamheten ägnas åt andraförhållanden. Jag bestrider påståendena att Sverigeskulle vara så illa sett eller ha så stora svårigheter irelationerna med andra länder. Så är det inte. Jag harju möjlighet att ständigt på plats följa utvecklingen isamtal med mina kolleger och med andra.Sedan kan man filosofera om risker med valutau-nionen. Det är klart att det finns risker med det pro-jektet. Det finns också risker med att inte gå in i valu-taunionen. Det finns ingen riskfri tillvaro. Vilken vägvi än väljer i den ekonomiska politiken, så tar vi vissarisker. Det är inte så att alternativet är en helt säkertillvaro med garanterad utveckling, utan det kan varafråga om olika typer av risker. Vi får värdera vad somär viktigast. Men oavsett vilken kurs vi väljer i fram-tiden, kommer vi att ta vissa risker. Det gäller natur-ligtvis att vi så långt som möjligt hanterar vår eko-nomi, att vi har en stark ekonomi så att vi kan mötapåfrestningar och problem när de uppkommer.Anf. 168 ():Fru talman! Det som säger om Sve-riges relationer till övriga EU-länder och diskussionendär är kanske riktigt. Men det faktum att det så fortman avviker från det som för dagen anses vara detpolitiskt korrekta ger anledning till så intolerantaattityder, som jag själv också har upplevt, tycker jagär en farlig tendens. Jag tror att vi måste tala litet merklarspråk om att det måste gå att ha olika uppfattning-ar också i EU-arbetet.Anf. 169 Finansminister ():Fru talman! Återigen: Jag har inte märkt så mycketav detta. Det finns säkert enstaka personer här och varsom visar upp intoleranta attityder, men på det helataget möts ställningstagande med respektoch förståelse. Att man har en annan uppfattning i endel fall är förvisso sant, men det betyder inte att manfördömer eller vill förhindra oss från att de-battera. Det är klart att vi skall debattera den här frå-gan på samma sätt som man gör det i andra länder.Anf. 170 ():Fru talman! Detta är en informationsdebatt, ochjag vill faktiskt ha information.Man har ju sagt att är EU:sgrundlag. Vi sitter här i en lagstiftande församling. Vivet att vi skall göra lagar som skall vara klara ochlätta att följa och att lagarna gäller ända tills vi ändrardem genom ett nytt beslut.I fanns konvergenskriteriersom var helt klara. Man skulle ha en skuld av vissstorlek. Den fick inte vara alltför stor, inte över 60 %av BNP. Man skulle ha varit med i i minst tvåår osv. Klarade man inte dessa kriterier skulle man fåvänta och se till att man klarade dem. Sedan har manförhandlat om detta, så man har egentligen förhandlatom en lag. Därför måste jag fråga: Gäller konver-genskriterierna som de står i ,eller gäller de inte för framtiden? Vad gäller då, hurtolkar man dem då, hur kan man ändra dem och hurkan man väga samman de olika reglerna till en helhet?Tidigare hette det att man måste vara med i . Jag vet att man i den engelska debatten verkli-gen har hållit fast vid detta och sagt att man inte kangå in i tidigare än , därföratt man då har varit inne i . Avser fi-nansministern att ta in i 1999 för att viskall kunna gå in i 2001? Kan vi vänta, ellerbehöver vi ta hänsyn till detta? Jag tycker att det ärväldigt viktiga frågor.Anf. 171 Finansminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att konvergens-kraven har utsatts för tolkningar. Jag vet inte om manskall tolka kommentarer så, att dettaär olämpligt och farligt. Jag skulle nog vilja säga attdet är omöjligt att undgå tolkningar. Alla texter kanutsättas för tolkningar. Alla texter är inte glasklara.Det finns t.o.m. exempel på formuleringar i fördragetsom kan upplevas som litet motstridiga.Att det skulle ske tolkningar är ingenting som hartillkommit på sluttampen för att fixa in vissa länder,utan det har stått klart att tolkningar kom-mer man aldrig ifrån. Sedan kan man naturligtvisdiskutera om tolkningarna är lämpliga och om manhar tillämpat kraven tillräckligt strikt, men man kom-mer aldrig ifrån att det sker tolkningar.Självfallet gäller konvergenskraven även i framti-den. Det är en viktig princip. Det har också slagitsfast i olika sammanhang att det för länder som går invid ett senare tillfälle skall gälla samma tolkning somhar gällt för de länder som går in vid starten. Det skallinte vara hårdare krav eller lösare krav, utan det skallvara samma krav.I fråga om växelkursmekanismen råder alltjämt enosäkerhet. Det är helt klart att en strikt tvåårsgränsinte har tillämpats, eftersom och Finlandsläpptes in, vilka inte har varit med i i två år.Ingen kan säga om det finns någon annan tids-gräns eller om det formella kravet finns över huvudtaget. Den frågan står öppen inför framtiden.För svenskt vidkommande kan jag bara upprepavad jag har sagt förut: Det är inte ak-tuellt med en anknytning till ERM.Anf. 172 ():Fru talman! Skuldkravet var ju av BNP. Vadjag förstår har precis klarat att ha ungefär dub-belt så hög skuld av BNP. Det är ingen tolkning -eller i varje fall är det en mycket vid tolkning av ettbegrepp.Jag måste säga att när man sitter i en lagstiftandeförsamling är det väldigt viktigt att man också anseratt land skall med lag styras. Då skall lagarna vara såklara att inte tolkningarna blir för vida. Dessutombrukar det vara domstolarna som skall tolka lagarna.Men här är det i stort sett en beslutande församling -eller dennas tjänstemän - som har tolkat det hela. Detär därför jag undrar. Det är också väldigt viktigt attveta. Det handlar om framtiden för medborgarnasrättssäkerhet i vid bemärkelse.Anf. 173 Finansminister ():Fru talman! Först vill jag säga något om skuldkra-vet. har jag har inte texten till fördraget framförmig. Men det står ju att det är eller, om skuldenär högre, att den minskar i tillfredsställande takt. Detär den senare innebörden som man möjligtvis kantolka. Men det är inte så att det uttryckligen har an-givits att det under inga omständigheter tillåts att ettland har högre skuldkvot än 60 %.Sedan är det inte en domstol som fattar de här be-sluten. Det är rådet i form av regerings- och statsche-fer som gör detta - förgånget av rekom-mendation. I dessa församlingar sitter politiker. Dethar naturligtvis stått klart att detfinns en stark politisk dimension. Det är inte juridiskaspörsmål som fäller utslaget utan politiska aspekterväger tungt. Det är naturligtvis ingen överraskning förnågon att det är på det sättet.Anf. 174 ():Fru talman! Nej, det är kanske ingen överraskningför mig att när det gäller politik är det inte så noga attfölja regler. Men jag tycker att detta på ett vis är väl-digt allvarligt. Man satte upp det här som ledstjärnaför medborgarna i ; att det är väldigt viktigt attklara de här kraven. Man har hängt upp valutaunio-nens legitimitet på de här kraven. Sedan tolkar mandem, och jag måste säga att man tolkar dem medoerhört stor generositet. Så långt kan vi väl komma.Jag tycker att det är farligt för legitimiteten.Anf. 175 Finansminister ():Fru talman! Jag känner väl inte att jag ensam ärmåltavla för kritik. Den riktar sigockså mot , , många andra beslutfattare som har varit medunder den här helgen. Det är naturligtvis tillåtet att haden mycket striktare tolkning som görsig till talesman för.Jag kan bara konstatera att i slutänden väger poli-tiska överväganden mycket tungt. Det är inte helleröverraskande. Man kunde förutse att det skulle varapå det sättet. Man kan sätta frågetecken för vissainslag i detta. Men man kan konstatera attsamtliga länder har gjort mycket stora framsteg underde gångna åren när det gäller att möta konvergenskra-ven - en process som många nog inte trodde var möj-lig.Oavsett tolkningar är det ett faktum att mycketstora framsteg har gjorts när det gäller budgetsaneringoch när det gäller att få ned inflation och räntor isamtliga EU-länder. Det tycker jag ändå är värt attnotera.Anf. 176 ():Fru talman! Ja, budgetsaneringen har lyckats påmånga håll - med hjälp av vissa bokslutstransaktioneri en del fall. Men vi har fått andra problem. Det såg vit.ex. Vi börjar få svåra politiskaproblem. Det tycker jag är mycket allvarligt. En avledstjärnor för EU är ju freden och att man skall ut-veckla en världsdel där det går bra. Det här kanskeberor på att de strikta villkoren har lett till en ganskahög arbetslöshet - och till växande arbetslöshet.Men jag begärde egentligen ordet för att säga att ien marknadsekonomi måste man följa avtal. Annarskan man inte handla mer. Det är därför jag är liteträdd för alltför mycket politik.Anf. 177 Finansminister ():Fru talman! Ja, det är tillåtet för tycka att det inte skall vara för mycket politik. Jagtycker över huvud taget att mycket av det som MargitGennser säger kunde vara en intern debatt inom Mo-deraterna.