prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Vi måste få till stånd en renässans förföretag och företagare. Det behövs många försök,varav en del kommer att misslyckas medan andrakommer att lyckas och bli morgondagens ,, SKF eller vad det nu kan vara.Politiken måste alltså inriktas på att ge goda förut-sättningar för nya och växande företag. Nya företagskapas enbart när enskilda människor finner det varamödan värt att starta ett företag i liten skala eller attutveckla en befintlig verksamhet. Då gäller det förpolitiken att sänka trösklarna och undanröja hindren.En riktig politik ger förutsättningar för fler jobb.Jag tror inte - som här har föreslagits tidigare - attvägen är att vi skall arbeta mindre eller att vi skallfördela arbetslösheten oss emellan. Jobb finns, jobbmåste utföras och med rätt politik går det att få framfler jobb i Sverige.Till en del handlar det om attityder till företagan-de. Där finns det mycket att göra för att skapa en merpositiv stämning kring företagandet.Det behövs stabila spelregler, som vi har resoneratom tidigare.Statens roll måste klargöras. Detsamma gäller na-turligtvis att kommunernas roll som domare, inte somspelare, på en marknad måste klargöras.Vi måste ha skatteregler som inte konsekventmissgynnar investeringar i företag i förhållande tillriskfritt banksparande.Vi måste satsa mer på utbildning, införa utbild-ningskonto och lärlingssystem, för att få in ungdomarinte minst i industrin.Vi måste få en arbetsrätt som är bättre anpassadtill de mindre företagens förutsättningar.De absurda reglerna om förtida momsinbetalning-ar måste bort.Som flera här har betonat måste vi avbyråkratise-ra, dvs. införa en regelrätt klappjakt på onödiga regleroch uppgiftslämnande. som har gåttsedan vi debatterade näringspolitik senast har ett antalinitiativförsök i utskottet slagits tillbaka, trots stats-ministerns ord i den här riktningen.Vi måste också öppna den privata tjänstesektornoch gynna sparandet.Politiken skall alltså inriktas på att sänka trösklar-na och på alla sätt att underlätta för startande ochutvecklande av verksamheter. Politiken kan bidra tillatt skapa ett klimat som gör att den dystra utveckling-en bryts.Den bild som är ganska pessimistisk för svenskdel går att vända, men då fordras också att politikenändras. Som jag sade har det funnits hundra olikaförslag som utskottet har behandlat. Alla har avvisats.Då kanske regeringen har någonting annat att sätta istället, några andra friska förslag som skulle kunnavända utvecklingen. Annars förefaller det som att manär nöjd med situationen. På det här området har viväntat mycket . Antalet förslag från Näringsde-partementet som har att behandla under denhär terminen är inte heller över hövan många.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation nr 1. Jag deklarerar också att jag i övrigtnaturligtvis står bakom alla de reservationer som haren kristdemokratisk beteckning.Anf. 131 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ut-skottets betänkande nr 10. Detta betänkande grundarsig - som har påpekats här tidigare - på ett antal mo-tioner som inte är direkt relaterade till den budget somriksdagen antog för det näringspolitiska området idecember 1997.Diskussionen om det svenska företagsklimatet ärviktig. Ett gott företagsklimat är en avgörande förut-sättning för att vi skall kunna klara de svåra uppgiftersom vi har tagit på oss, nämligen att halvera den öpp-na arbetslösheten . Därefter skall vi gåvidare mot full sysselsättning.För att vi skall lyckas krävs fler jobb i det privatanäringslivet. Därför har vi socialdemokrater under desenaste åren fattat en rad beslut och genomfört en radförändringar för att stärka svenskt näringslivs förut-sättningar för att växa och utvecklas.Utvecklingen första hälft visar utantvivel att det går bättre för svenskt näringsliv i dag.Sysselsättningen i den privata sektorn stiger. Produktiviteten ärfortsatt hög. Nyföretagandet är rekordartat, och anta-let konkurser har minskat. Mycket har blivit bättre.Svenskt näringsliv har vind i seglen. Men åtskilligtåterstår för att återigen skall bli bäst i deninternationella tillväxtklassen när det gäller syssel-sättning och välfärd.Men tar vi klivet från den akuta fasen medbudgetsanering till fasen där vi långsiktigt skall skjutain på en högre tillväxtbana. Handeln mellanvärldens länder ökar stadigt. Den växer dubbeltså fort som världsproduktionen. Vårt land är starktberoende av en väl fungerande utrikeshandel. Vårmoderna historia har präglats av våra handelsförbin-delser. En öppen världshandel gynnar näringslivet,konsumenterna samt tillväxt och sysselsättning. Där-för driver en konsekvent frihan-delspolitik som de flesta partier i riksdagockså är eniga kring.Småföretagspolitiken har kommit att hamna i fo-kus . behöver bådesmå och stora företag för att upprätthålla en starkekonomi och en politisk handlingsfrihet. Det behövssåväl tjänsteföretag som livskraftiga industriföretag.De stora industriföretagen spelar en central roll förekonomin. Där finns en betydande del av landetsproduktion, sysselsättning och export liksom störstadelen av landets investeringar i kunskap, forskningoch utveckling.Många av de mindre företagen är avknoppade frånstörre företag. har det visat sig att de småföretagen genom sin flexibilitet spelar en avgöranderoll för förnyelsen av näringslivet. De svarar för enstörre del av sysselsättningsökningen i en högkon-junktur och en mindre del av minskningen i nedgång-sperioder.En viktig del för den socialdemokratiska närings-politiken är att genomlysa de problem och möjlighetersom finns i de mindre företagen. Små och medelstoraföretag har inte samma förmåga och resurser att självautveckla teknologi, investera i kunskap, inhämta ochbearbeta information. Att skaffa kapital för att drivaoch utveckla verksamheterna är också mer besvärligtför den som är entreprenör och för den som driver ettmindre företag. Olika företagsformer har också olikaproblem. Ett intressant, utvecklingsbart område ärnykooperationen.Regeringen presenterade en proposi-tion som handlar om tillväxt för arbete och välfärd,som vi får möjlighet att debattera idenna kammare. Men redan nu vill jag lyfta fram ettpar viktiga bitar.Näringspolitiken behöver anpassa sig till de regio-nala och lokala förutsättningarna och behoven. Eneffektiv regional näringspolitik som ses utifrån varjeregions speciella förutsättningar bidrar till en hållbarekonomisk tillväxt som ger fler och växande företagoch också fler jobb. Närings- och regionalpolitikenskall ges en ny inriktning.Företagsstöden skall göras mer flexibla för attbättre kunna anpassas till regionala och lokala förut-sättningar. Stabila spelregler både för företagen ochderas anställda är nödvändiga.Tillgången till utbildning på olika nivåer är viktigi landets alla delar. Den är viktig för den enskildesamhällsmedborgaren och också för företagen. Dehögskoleplatser som vi har beslutat om är enviktig del för framtiden. gör att mångafler blir beredda att ta klivet in i framtidens arbete.Satsningar inom IT-området kommer att gynna till-växten i vårt samhälle.Detta är exempel på satsningar från samhälletssida, med icke lånade pengar, som gör att många flerblir rustade . Detta är också exempelpå kostnader som samhället skall stå för och somkommer företagen till del genom en välutbildad ar-betskraft.Som jag inledningsvis redogjorde för är de all-männa förutsättningarna för företagandet i Sverigegoda. Räntan har sjunkit kraftigt, vilket har gynnatbåde företag som investerar och hushållens köpkraft.När hushållens köpkraft ökar är det ofta hemmamark-nadsindustrin som blir gynnad. Inflationstakten harväxlat ned, och ett mycket mätbart resultat av detta ärde låga och ansvarsfulla löneavtalen som har slutitsmellan parterna på arbetsmarknaden.Vad som är avgörande för en socialdemokratisknäringspolitik är att den måste ses mot bakgrund avdet ekonomiska läge vi har i landet. Stramheten måsteäven finnas inom finanspolitiken, för detär då den ger låga räntor och låg inflation. Balans ioffentliga finanser måste nås och upprätthållas.Mot den bakgrunden är de många kraven i de mo-tioner som vi nu behandlar i detta betänkande inteenkla att tillfredsställa: Kvinnolån, riskkapital, sats-ning på kooperativa företag, såddfinansiering, enklareskatteregler, mer pengar till turism, stöd till uppfinna-re och teknikspridning, satsning på design - ja, listankan göras ännu längre.Jag ser det som positivt att det är många som harett starkt engagemang i frågor som rör företagandet.Vi tillhör olika politiska partier, och självfallet vill vilösa frågorna på olika sätt. Jag har försökt att undvikaatt redovisa statistik i de olika frågorna som rör före-tagande och näringsliv, för vi väljer den statistik sompassar våra syften. Min och Socialdemokraternasgrund för vad som görs eller inte görs styrs av deekonomiska ramarna, vilket gör att vi inte ökar budge-tunderskottet.En fråga som alltid kommer upp, både i riksda-gens kammare och ute i landet, är krångel, byråkratioch orättvisa skatter. Regeringen tillsatte hösten 1996en småföretagsdelegation som fick i uppgift att föreslåregelförändringar. I regeringens småföretagsdelega-tion ingår ledamöter från olika delar av samhället. Därfinns representanter för företagarna, . Den fackliga delen finns ocksårepresenterad.I december 1997 kom den första rapporten sominnehåller 26 olika förändringsförslag som kan inne-bära förenklingar för företagandet. Delegationen harsitt mandat fram . Ytterligare rapporterkommer på viktiga områden. Småföretagens tillgäng-lighet till myndighetsinformation, långsiktiga systemför färre regler, kompetensutveckling i småföretag,förenklingar av befintliga regler, riskkapitalförsörj-ning och social ekonomi är några av de frågor somkommer att redovisas av småföretagsdelegationen.Detta gör naturligtvis att man, när det gäller ett antalmotioner där det inte finns en budget relaterad, kanvara lätt raljant och säga att vi avslår alltsammans.Men det är inte på dessa grunder vi har avslagit mo-tioner, utan det är på grund av att förslag kommer attpresenteras i senare ordningar.Mot den bakgrunden yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag skall börja med att instämma iBirgitta deklaration att det svenska före-tagsklimatet är viktigt. Jag instämmer också i frihan-delns betydelse. Där ser vi värdet av att somett litet exporterande land kan ge sina företag möjlig-het att få nytta av frihandel. Där är vi överens.Men sedan har gjort någonform av glädjebeskrivning för oss här i kammaren.När jag gick hit gick jag genom tidningsrummet. Dåfastnade min ögon på . Jag vill baraställa samma fråga till som DagensIndustri ställer: Hur kan jobben vara så få om politi-ken är så bra? Verklighetentalar sitt tydliga språk.När det gäller småföretagsdelegationen och av-vecklingen har ju småföretagsdelegationen nu lagtfram 26 förändringsförslag om vilka vi från mitt partisäger: Bra! Genomför dem, och gör det nu! berät-tar att det skall komma fler rappor-ter från småföretagsdelegationen. Men det är ju inteviktigt för företagen att det kommer rapporter ochförslag, utan det som är viktigt för de mindre företa-gen och vad de väntar på är ju att det skall kommabeslut i denna kammare. Jag vill fråga : Kommer det beslut i denna kammare sominnebär konkreta avregleringsförslag före valet? Ellerskall ni använda er av en bluff i valrörelsen, säga attni har en massa rapporter och försöka förespeglaföretagen att det skall ske någonting på detta områdesom inte görs?Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är positivt att KarinFalkmer pekar på att vi är överens i ett par frågor.Karin Falkmer ställde i sitt inledningsanförande enfråga till mig om de dramatiska förändringarna, om visom socialdemokrater inte visste om dem och annat.Jag vill verkligen understryka för attnog är vi medvetna om den dramatiska förändring ochprocess som sker. Men egentligen kan jag ställa frå-gan till om hon och ärmedvetna om den förändringsprocess som sker i sam-hället. Vi vet att fler länder ute i har en soci-aldemokratisk regering. Den förändringen beror sä-kert på att man vill ha en annan politik än den somKarin Falkmer förespråkar när det gäller förenklingar,avregleringar och annat. Förhållandet är detsammaockså i Sverige.Anf. 134 () replik:Fru talman! börjar det bli riktigt roligt. De för-ändringar som är absolut nödvändiga och som vimoderater förespråkar är det som i står för. Det är detnya Labour som talar om sänkta skatter, förenklingarför företagen, osv. Hade regeringanammat politik i skulle desvenska företagen och jobben få en helt annan verk-lighet att arbeta i.Jag kan ta ett exempel på bristen på konvergensmellan de vackra orden som socialdemokraterna haroch den verklighet som de sedan förverkligar i dennakammare. Det förslag som vi nu lägger fram i reser-vation 5 innebär inte att budgeten påverkas. Det inne-bär bara att vi anammar det förslag som själv presenterade i massmedierna.Det är ett förslag som vi har presenterat i våras.Det innebär att de regler som inte har varit i bruk helt enkelt tas bort från agendan för att lättaryggsäcken för de mindre företagen.Jag vill fråga : Är socialdemo-kraterna i kammaren beredda att rösta för reser-vation 5 för att därmed markera att det ligger någon-ting bakom de vackra orden från statsministern ochfrån utskottets majoritet i betänkandet?Anf. 135 () re-plik:Fru talman! fortsätter på skatte-sänkningsvägen. Det skulle vara väldigt intressant attfå veta hur det skall gå till att följa skattesänkningsvä-gen.Ibland kan man också behöva få veta att någontinghar gjorts i . Vi har sänkt arbetsgivaravgifterför de små företagen. Det är väl ändå något som harskett, även om det tydligen inte är tillfredsställer Ka-rin Falkmer.Hade vi fortsatt den inslagna vägen, som KarinFalkmer tidigare pekade på att den borgerliga rege-ringen följde, hade vi kanske varit i händerna på valu-tafonden och på andra internationella organ. Det hadeinneburit att vi fått låna till får välfärd. Socialdemo-kraterna är inte beredda att låna till välfärd.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Vi har berört arbetslösheten litetgrand. kom med sin rapportdär man räknar med att den öppna arbetslöshetenkommer att befinna sig på , dentid när socialdemokraterna siktade på att den skullevara 4 %.Men det var egentligen inte det jag tänkte säga.När höll sitt anförande talade honom att nyföretagandet ökar. Om man tittar på statisti-ken kan man se att tillkom 28 000 nya företagom man räknar de företag som har en omsättning påminst . Det är väldigt litet. Det går inte attförsörja någon anställd på 30 000 kr.Räknar man de företag som har en omsättning påöver , vilket fordras om man skall kunnaleva på den lön man får, tillkom 12 000 nya sådanaföretag. gick 10 000 företag i konkurs un-der 1996. Totalt blir det ett nettotillskott på 2 000företag när man rensar statistiken från de företag somkan sägas vara skattemotiverade hobbybolag sommänniskor inrättar för extraknäck osv. Det är dystert.Om detta kan man antingen säga att det inte är nå-got stort problem och att vi grejar det här ändå, ellerockså konstaterar man att detta är ett fantastiskt stortproblem med tanke eftersom vi behövernya företag.Jag skulle vilja ha att säga nå-gonting om detta. Hur skall vi ändra en situation därdet i stort sett inte tillkommer några nya företag, närvi alla säger att småföretagen är framtidens melodioch det som skall bidra till att lösa våra bekymmer?Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Precis som jag sade i mitt inlednings-anförande kan vi med olika statistik bevisa nästan vadsom helst. Det var mot den bakgrunden som jag und-vek att använda mig av en mängd siffror.Jag måste som företrädare för Socialdemokraternafå svar på en fråga från . Han sade isitt inledningsanförande att den svenska politiken harmisslyckats. Har inte någon annan någon skuld i dettaom det skulle vara ett misslyckande? Har den tidigareborgerliga regeringen som fanns mellan 1991 och1994 ingen skuld?Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Jo, den självklart en del i skulden lik-som alla regeringar som har suttit i modern tid har endel i skulden. Men är det ändå så att det är Social-demokraterna som är i regeringsställning och som harmakt och myndighet att ändra situationen. Oppositio-nen har det uppenbarligen inte.Nu struntar jag i statistiken. Jag nämner inga siff-ror, precis som . Jag säger i ställetså här: Är nöjd med dagens situa-tion? Om inte, vad skall vi göra för att få till stånd flernya företag? Behövs det några ändringar när det gäl-ler skatter? Behövs det några ändringar när det gällerkrångel och byråkrati? Hur länge skall vi behövavänta på åtgärder som kan ändra den situation som jaginte tror att är nöjd med?Anf. 139 () re-plik:Fru talman! När det gäller att ändra regler för attminska krångel och byråkrati, som om, kommer ett förslag i den proposition sompresenteras för . Det har gjortspå grundval av det som Småföretagsdelegationen hargjort fram till i december 1997.Det andra som småföretagsdelegationen har upp-drag att göra och arbetar med kansjälvklart inte komma fram till årets riksdag utan fårvänta till höstriksdagen. Jag hoppas att vi där fortsattkan lägga fram förslag i en positiv riktning. I dendelen har jag gett ett klart besked.Jag kan också ge det klara beskedet att självklartär inte någon nöjd med att vi inte har klarat arbetslös-heten bättre i . Det är allas vårt ansvar. Jagskyller inte på någon i den delen. Men det går inte attbortse från att det inte bara är i som den finns.Hela har stått inför lågkonjunkturer.Jag hoppas verkligen att vi alla kan hjälpas åt attdra åt samma håll. Det skall ske med kompetentamänniskor, mer utbildning och mer av vad samhälletförmår i form av infrastruktur, IT-utvecklingar ochannat som gör att människor blir mer beredda ochrustade på ett bättre sätt för att kunna ta ett arbete ochskapa den kreativa miljö som är helt nödvändig förföretagare både inom den privata sektorn och inomden offentliga sektorn.Anf. 140 (): replikFru talman! lät i sitt anförandeväldigt belåten med läget på arbetsmarknaden. Nuunder replikskiftet har positionen förändrats någotoch bilden är inte lika glättad. Hon sade att det ärbättre nu än . Sysselsättningen iden privata sektorn ökar, och nyföretagandet är re-kordartat. Jag måste ställa en enkel fråga till BirgittaJohansson. Anser att läget på ar-betsmarknaden nu är bra?Den sysselsättningsökning som till är ojämn, ryckig och svag. Om man tittarpå ökningstakten är den nu 3 000-4 000 per månad.Men om man ser till - BirgittaJohansson menade förmodligen den borgerliga rege-ringens period - var ökningstakten i sysselsättningenunder våren och dubbelt så hög.7 000-9 000 nya jobb skapades per månad.Nyföretagandet är rekordstort, säger , men antalet egenföretagare minskar. Underde månader som har gått av detta år har egenföreta-garna totalt sett minskat med 15 000.När säger att vi skall ha 100 000nya egenföretagare har antalet egenföretagare nettominskat med 15 000 . Det är juingen vidare bra start. Anser attläget på arbetsmarknaden verkligen är bra?Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Jag sade inte att läget på arbetsmark-naden var bra i mitt inledningsanförande. Jag utveck-lade detta i ett inlägg till . Jag pekadedå på att jag inte var nöjd. Men vårt mål med att hal-vera den öppna arbetslösheten fram stårfast för socialdemokratin.Jag lyssnade också mycket noggrant på vad Tors-ten pekade på. Han talade bl.a. om att pumpain statliga pengar i dödsdömda sektorer. Det kanske vitidigare har roat oss med, och det har i så fall bådeborgerliga och socialdemokratiska regeringar gjorttidigare.Torsten pekade också på ALU, API ochannat som finns på arbetsmarknaden. Jag vill ställa enfråga till honom. Vad gjorde den borgerliga regering-en för olika arbetsmarknadspolitiska insatser?Anf. 142 () replik:Fru talman! erkänner nu att honinte är nöjd med läget på arbetsmarknaden. Det är jualltid något. Jag är oerhört bekymrad över läget påarbetsmarknaden.Birgitta upprepade denna mantra, attmålet om den halverade öppna arbetslösheten liggerfast. Vad hjälper det att ha ett mål som ligger fast omni inte tar varje chans som erbjuds att förbättra lägetoch att göra insatser? Jag måste konstatera att Social-demokraterna tyvärr inte lyssnar på dem som skallskapa dessa nya jobb, nämligen företagarna. Om nihade lyssnat på dem hade ni bland dessa 100 förslagsom finns i detta betänkande hittat en lång rad viktigasaker som ni nu hade kunnat genomföra för att för-bättra för företagarna och för att öka möjligheternaför företagarna att anställa fler och för att öka möjlig-heterna för dem som är intresserade av att starta egnaföretag.Låt mig bara nämna ordet . Det är verk-ligen det stora och tydliga exemplet på att Socialde-mokraterna med sina stödpartier inte lyssnar på före-tagarna.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! ondgör sig över att vibara har mål för att halvera arbetslösheten. Då är detmycket beklagligt att inte har förståttatt det för att uppnå de mål som givetvis står fast ärdet viktigt med sunda statsfinanser och lägre räntor.Räntorna har betytt otroligt mycket för den som ärsmåföretagare.På hela kompetensområdet har vi satsat och kom-mer fortsatt att satsa. skall ju konkurrera medkunskaper och inte med låglönejobb. Vi skall ocksåbli ett föredöme när det gäller det hållbara samhället.Vi går ju mot ett kretsloppssamhälle där miljöpoliti-ken kommer att spela en viktig roll i framtidens arbe-te. Detta satsar vi pengar på. Vi satsar också pengarpå att vi skall bli brobyggare till världen inom helaÖstersjöområdet. Har inte märktdessa frågor tidigare?Anf. 144 () replik:Fru talman! Jag har två frågor, en kort och en litetlängre till första gäller att vi alla är överens om atthemmamarknaden är viktig för att vi skall kunna fåbukt med arbetslösheten och öka sysselsättningen. Jagnämnde förut att jag ser med litet oro på att vi tillöverdrift bekämpar en inflation som knappast finns.Jag skulle vilja veta hur ser pådetta problem. Finns det någon risk, som jag har be-dömt det, att man går för hårt åt just inflationsbe-kämpningen?Den andra frågan gäller att alla säkert är överensom att det vore bra med fler anställningar i den priva-ta företagsamheten. Men med anledning av den härrapporten som visar att kostnaden för arbetslös-heten ligger på 150 miljarder undrar jag om BirgittaJohansson delar uppfattningen att man i det läget ändåborde gå in och se till att de luckor som finns i vård,omsorg och skola täpps till omedelbart.Anf. 145 () re-plik:Fru talman! Till vill jag säga attden väg som valts när det gäller låga räntor och låginflation är viktig för att skall kunna lyckasmed ett bra företagsklimat och med ett bra klimatinom den offentliga sektorn. De pengar som riksdagentidigare har anvisat för vård och omsorg ute i kom-munerna är otroligt viktiga för att vi skall kunna få ettsådant samhälle som vi alla tycker är värdigt.Anf. 146 () replik:Fru talman! Jag tror att vi är överens om att det ärbra att vi har fått ned inflationen och därmed ocksåfått ned ränteläget ordentligt. Min oro gäller mest attvi kanske drar vidare för hårt, att vi går för långt isjälva inflationsbekämpningen. Och vi vet alla att detinte påverkar sysselsättningen särskilt väl.Om vi hade att välja mellan att sätta arbetslösamänniskor i privata företag eller i den offentliga sek-torn skulle nog de flesta av oss sätta de flesta i deprivata företagen. Men när det nu är litet trögare in-nan vi kommer så långt och när arbetslösheten kostarså mycket är frågan om vi ändå inte skall se till att detinte blir något snack om att det fattas människor, flerhänder, i vården och skolan. Det är mer den inrikt-ningen som jag skulle vilja ha klara belägg för frånBirgitta Johansson.Anf. 147 () re-plik:Fru talman! Jag vill fortsätta och säga något merom inflationen. Inflationstakten har ju växlats ned ihela . Det tycker jag är bra, eftersom det är tillEuropa som vi exporterar våra varor. Då får vi jäm-förbara förhållanden, vilket är otroligt viktigt.När det gäller fler händer inom vården, tror jag attvi alla är överens om att det måste ske en del föränd-ringar.