prot · GL0987 · 1998-03-26 00:00:00 — Jag lyssnade mycket intensivt påAgneta Brendts anförande, som var välkomnande ochmycket bra - om jag nu får sätta betyg, men det kan-ske inte är min roll.Det sade om demokratins rollgladde mig. tog upp korruptionen ochatt det är en fara och ett allvarligt problem. Detta varuppe i en diskussion mellan mig och före pausen. Enligt vår uppfattning är det barademokratin som klarar av att lösa det problemet. Jaghade nästan förväntat mig att skulleyrka bifall till reservation 3, men så blev det inte.Jag skulle vilja ställa en fråga till temat demokrati kopplat till villkorat bistånd. Vimenar att vi till de länder vi arbetar med måste getydliga signaler om att det skall vara demokratins vägsom landet går. Vi måste också vara beredda att skäraned på och dra in bistånd om det inte blir någon de-mokratiutveckling utan finns risk för korruption. ÄrAgneta Brendt beredd att stödja förslaget att vi skallbli tydligare med signalerna om ett villkorat bistånd?Anf. 129 ():Herr talman! Jag tror inte att det finns några me-ningsskiljaktigheter mellan och socialde-mokraterna vad gäller att vi skall vara tydliga. Ocksåvi har sagt att vi skall vara tydliga. De länder vi gerbistånd skall följa de demokratiska spelreglerna och tahänsyn till mänskliga rättigheter.Anf. 130 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! Om man har följt debatten undernågra år vet man att det inte alltid har varit på detsättet. Men jag välkomnar att socialdemokraterna nublir tydligare och klarare på den punkten.Också frågan om bistånd till korrupta regimer ochdiktaturstater har varit uppe tidigare i debatten. Folk-partiet menar att bistånd till diktaturstater skall gågenom enskilda organisationer och inte genom regi-men. Vi skall vara tydliga även på den punkten. Detär därför vi är kritiska mot biståndet till exempelvisKuba. Det är stor risk att biståndet där hamnar på felställe.I det sammanhanget vill jag rätta till en sak somnämndes före pausen. Det jag nu har sagt betyder inteatt vi inte skulle vara beredda att sätta in katastrofbi-stånd i diktaturstater som , som togs upp idebatten. Att ge katastrofbistånd till svältande männi-skor är en helt annan sak. Det biståndet behöver intekanaliseras via den statliga organisationen, utan detkan gå genom enskilda organisationer - AgnetaBrendt poängterade ju också att dessa gör ett brajobb.Är beredd att säga att bistånd tilldiktaturstater skall gå genom enskilda organisationer?Anf. 131 ():Herr talman! Jag påpekade i mitt anförande att viinte ser någon motsättning mellan det statliga bistån-det och det bistånd som går via enskilda organisatio-ner.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )8 § betänkande 1997/98:UU23Utrikesförvaltningen (förs. 1997/98:RR4)Anf. 132 ():Herr talman! Vi lever i en föränderlig värld, ochglobaliseringen ställer nya krav på hela det svenskasamhället, även . Utrikesdepar-tementets centrala organisation är omorgani-serad. Det är välkommet, och det förefaller vara enmycket lyckad förändring man har genomfört.Men omorganisationen har inte berört våra ut-landsmyndigheter. Jag vill inte påstå att de lever kvarsom man gjorde på segelfartygens hästskjutsarnas tid,men informationstekniken har ändå inneburit mycketstora förändringar när det gäller möjligheterna attkommunicera med och få information från våra am-bassader och generalkonsulat.De hemligstämplade rapporter som vi får hem isvarta kuvert innehåller alldeles för ofta valresultatsom vi har sett på CNN eller BBC redan någon timmeefter sammanräkningen. Men likafullt rapporterasvalresultaten i dessa hemliga kuvert långt senare.Vad vi egentligen behöver i det nya samhället ärju kompetenta bedömningar av avancerade och välbe-vandrade ambassadörer. Det är ett av de områden därdet finns anledning att se över hur UD arbetar.En annan förändring är att vi har kommit med iden europeiska unionen. Det gör naturligtvis att vårtumgänge med medlemsländerna blir annorlunda.Ministrarna träffar överenskommelser per telefoneller också möts de i . Ofta har inte ambassa-dören i dessa länder en aning om att någon minister äri stan, om de inte råkar mötas på flygplatsen. Detfinns kanske anledning att se över också hur våraambassader i EU-länderna fungerar.Andra länder har gjort en ordentlig översyn av sinutlandsrepresentation. Jag tänker då främst på Hol-land, , och Frankrike.Våra utlandsmyndigheter - ambassader och gene-ralkonsulat - har en rad uppgifter. En uppgift är om-värlsbevakning, och den bör inte bara vara avsedd förden och behov, utanockså för hela det svenska samhällets inklusive detsvenska näringslivets behov. Jag tror att man kanspela en mycket större roll som omvärldsbevakare.Beträffande handeln är jag inte alls övertygad omatt nuvarande organisation med som enseparat myndighet är det optimala. Det är inte en vägsom de flesta andra länder har valt. Jag tror inte helleratt organisationen när det gäller att skaffa investering-ar till , Invest in , är den optimala.Måhända kan ambassaderna spela en mycket störreroll i dessa sammanhang.Lokaliseringen är också någonting som det finnsanledning att fundera över, men inte för riksdagen.Jag tycker inte att skall bestämma var ut-landsmyndigheten skall ligga. Det är regeringensuppgift. Men principerna för lokaliseringen är en klarfråga för riksdagen.Angående biståndet finns det anledning att defini-era både vilken ledningsfunktion och vilken gransk-ningsfunktion som våra utlandsmyndigheter skall haoch det gäller också möjligheterna att integrera ut-landsbevakningen mellan t.ex. de nordiska länderna.Där finns det en del att vinna för framtiden.Ambassadörerna kan bli mycket viktiga dörröpp-nare, inte minst för svenskt näringsliv. De kan bliviktigare än tjänstemän. Våra konsulerär ofta affärsmän eller jurister och de är vana vid attgöra affärer. De kan bli en viktig faktor för att hjälpasvenska företag ut på exportmarknaderna, om de fåren vidareutbildning på det här området på samma sättsom t.ex. de nederländska konsulerna får.Det är värdefullt att granskar de olikamyndigheterna, som vi också har tagit på oss som enuppgift. UD har granskats av revisorer- detta är den första externrevisionen som UD harvarit med om - och de har pekat på en delbrister i organisationen och brister när det gäller ex-tern granskning. Det är klart att det blir litet oro påUD, men jag tror att man skall se väldigt positivt påde möjligheter och de idéer som revisorerna här förfram.Frånsett att man - till skillnad från revisorerna -skall bevaka den speciella ställning som UD har iRegeringskansliet tror jag ändå att man skall se posi-tivt på att det görs en sådan här genomlysning och skall gå vidare på det sätt som revi-sorer föreslår, dvs. att man gör en översyn av UD:shela struktur, och då med speciell inriktning på ut-landsrepresentationen. Detta är någonting som kan blibra för , för UD, för regering och riksdag menockså för det svenska näringslivet.Anf. 133 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Herr talman! beroende av kontakter medomvärlden har ökat dramatiskt jämfört med den tid dågrunden för utrikesförvaltningens nuvarande organi-sation lades fast. I och med inträde i EU harvårt internationella beroende ytterligare accentuerats.Samtidigt har olika sakområden blivit alltmer kompli-cerade. Utvecklingen har tvingat fram specialiseringoch renodling, både inom näringslivet och inom denoffentliga sektorn.Bakgrunden till detta betänkande - nr 23 om utri-kesförvaltningen - är ett förslag från Riksdagensrevisorer sedan det uppmärksammats att utrikesför-valtningen inte har blivit föremål förextern revision. Revisorerna tar i granskningen uppfrågor kring utrikesförvaltningens uppgifter, organi-sation, styrning, personal och kostnader samt revisionoch tillsyn. Revisorernas granskning tar sin utgångs-punkt i utrikesrepresentationens verksamhet. Uppgif-ter och synpunkter har inhämtats genom en enkät somriktats till samtliga utlandsmyndigheter och de perso-ner som arbetar eller har sin arbetsplats vid utlands-myndigheterna.Revisorerna konstaterar att förvaltningen känne-tecknas av höga ambitioner att fullgöra sitt mångfacet-terade och komplexa uppdrag. påvisargranskningen ett antal problem. Bl.a. är utrikesför-valtningens struktur i behov av en oberoende översyn,säger man, som innebär att alternativ till nuvarandeorganisation och verksamhetsformer prövas. Fråganom i vilken grad respektive huvudman själv ansvararför sin utlandsbedrivna verksamhet bör då ingå i ensådan prövning.Revisorerna gör vidare bedömningen att utlands-myndigheterna avsätter alltför små resurser för upp-gifter som löses åt andra huvudmän, bl.a. kommersiel-la uppgifter och utlänningsärenden. Likaså drar revi-sorerna slutsatsen att utrikesrepresentationen ägnar del av arbetstiden åt administrativa uppgifter. Endryg tredjedel av den totala arbetstiden beräknas åtgåför gemensamma stödfunktioner och annan administ-ration.Revisorerna bedömer att utrikesförvaltningensstruktur bör genomlysas i en förutsättningslös ochoberoende översyn. Därvid bör en prövning görasbl.a. av frågan om i vilken grad respektive huvudmansjälv bör ansvara för sin utomlands bedrivna verk-samhet. I en sådan översyn bör också ingå ett beslutom att inrättande respektive nedläggande av utlands-myndigheter skall kunna fattas av . Dettaförslag har utskottet inte gått med på, och det tyckerjag är riktigt. Beslutet bör fortfarande ligga på Utri-kesdepartementet, även om vi bör dras in på ett meraktivt sätt i den processen. Detta har också muntligenutlovats.Revisorerna anser också att det finns ett behov aven förutsättningslös och oberoende översyn av utri-kesförvaltningens struktur. Utskottets majoritet harinte stött revisorernas förslag. Jag tycker ändå att detligger mycket i revisorernas resonemang och stöderdärför den reservation som är lagd till betänkandet.Anf. 134 ():Herr talman! Jag känner att jag kan fatta migmycket kort här , och det kan ju vara bra för tidsvinnande.Jag vill också yrka bifall till reservation 1, egentli-gen på samma grunder som vi redan har hört av de tvåföregående talarna. Jag nöjer mig med det.Anf. 135 ():Herr talman! Jag skall följa det goda exemplet ochockså fatta mig mycket kort. Jag skall inrikta mig påden reservation som ligger till betänkandet.Jag upplever att det inte är några stora skillnadermellan oss och reservanterna. Men det är naturligtvisså att , mer vill betona de handelspolitiska och närings-politiska insatserna från ambassaderna och därtillbetona frågan om oberoende extern revision och in-spektion av ambassaderna.Det är inget statiskt förhållande som ambassader-na och konsulaten eller utrikesförvaltningen generelltlever under. En lång rad förändringar har genomförts,och det pågår förändringar. I många fall verkar detsom om man inom utrikesförvaltningen har tänkt påungefär samma sätt som revisorerna. Mycket av detsom har påpekats är på gång, och annat kommer visäkert att se i framtiden.På ett par områden tycker vi ändå att det finns skälatt ha en särskild organisation inom UD i förhållandetill andra departement. Om detta är vi också ense.Även har markerat detta, t.o.m. i ettmotionsyrkande.Vi tycker att handelsfrågorna, främjandefrågorna,inom utrikesförvaltningen är viktig. Vid föredrag-ningar har man från UD:s sida sagt att man kommeratt satsa de pengar som man nu har över på dessafrågor. Vi kan alltså förutse att man gör mer för nä-ringslivet och för handeln.Därtill har vi vid utfrågningen av inspektörernaoch chefen för revisionen fått alldeles klart för oss attdet är en mycket noggrann verksamhet som de bedri-ver med stor integritet. Om man därtill lägger Riksda-gens revisorers rapport och de utredningar som harförevarit, ungefär en faktiskt - det är inteså att det inte har hänt någonting , som vigemensamt också skriver i betänkandet - anser vi attutrikesförvaltningen utgör en väl granskad organisa-tion.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan och avslag på reservationen.Anf. 136 () replik:Herr talman! Låt mig först säga att jag stöder re-servationen och yrkar bifall till den.Jag tror för min del att det är viktigt med externrevision. Jag tror inte att det är sunt för en organisa-tion att genomgå extern revision med mellan-rum utan att det skall göras regelbundet. Det är ettgammalt krav som vi har haft från de tre partiernassida, både när det gäller UD och när det gäller Sida.Vi är överens om att en internrevision och encontroler-funktion är önskvärda och nödvändiga.Man har de inspektörer som nämndes av , men skall man komma ihåg att de ärUD-tjänstemän i karriären och måste på det viset ändåvara litet grand beroende av UD i sin granskning. Jagtror alltså att externrevision och internrevision ärnödvändiga och att det är nyttigt att en organisationmed regelbundna mellanrum genomlyses utifrån.Därför är det angeläget med en översyn.Anf. 137 () replik:Herr talman! Låt mig först citera ur betänkandet,som vi gemensamt, i alla fall i denna del, har ställt ossbakom: "har under de senareårtiondena varit föremål för en rad externa gransk-ningar i form av statliga utredningar och studier. Re-visionens granskning hänvisar också till dessa tidigareutredningar." Man anger sedan i tur och ordning Utri-kesdepartementets egen utredning, SOU-utredningar,Statskontorets effektivitetsstudier och en lång radandra projektutredningar på olika verksamhetsområ-den. Detta är ingenting som har skett för 20 år sedanutan från 1975 och framåt.Vi menar, efter att ha hört revisorerna, att samar-betet med revisionsfirman utgör justen sådan externrevision som vi kan önska. Därtill ärdet få myndigheter över huvud taget som får såmycket besök av statsråd, riksdagsledamöter ochandra svenskar. De sätter helt enkelt betyg på verk-samheten och kommer hem med synpunkter. Jagskulle därför vilja påstå att här sker en noggranngranskning. Vi tycker i alla fall inte att den nu föran-leder några åtgärder.Anf. 138 () replik:Herr talman! Jag tror att när det gäller ambitioner-na för UD finns det en ganska bred samstämmighet.Men jag tror ändå att det är viktigt att utgå från attRiksdagens revisorer har skäl för sitt förslag, när deföreslår att som sin mening ger regeringentill känna vad revisorerna i avsnitt 3 anfört om beho-vet av en förutsättningslös och oberoende översyn avutrikesförvaltningens struktur.Anf. 139 () replik:Herr talman! revisorers rapport inne-håller väldigt många bra kommentarer och synpunk-ter, som UD redan har tagit till sig. Jag är säker på lyssnar på detta också.En princip som vi har brukat hålla oss till i utri-kesutskottet är att vi inte skall bestämma över UD:sinterna organisation eller över utrikesförvaltningen.Bertil sade tidigare i sitt anförande att vi inteskall bestämma var ambassader och konsulat skallligga, och visst håller jag med om det. Men det ärväldigt mycket mer politik i att bestämma var och närambassader skall upprättas än vad det är att diskuteraom man skall eller vem som skall granska utrikesför-valtningen, när vi därtill vet att en noggrann gransk-ning redan har skett.Anf. 140 ():Herr talman! Från sida vill vi sägaatt den revisionsrapport som revisorer harframlagt har varit väldigt nyttig. De har gjort en gedi-gen genomgång av utrikesförvaltningens sätt att fun-gera och lämnar också förslag på åtgärder. Vi vet juockså, som har framförts här tidigare, att det har sketten stor omorganisation på UD och att ett flertal åtgär-der redan har vidtagits. Det gör att jag och Vänster-partiet inte ser det som nödvändigt att nu sätta i gångmed en omfattande, ny utredning. Till skillnad frånvad i många andra sammanhang brukarhävda, skulle jag vilja säga till : ettpar år! Vi har just fått en utredning. Det finns anled-ning att avvakta tills omorganisationen harsatt sig för att se hur den då fungerar.Det är ju litet olika frågor som man lyfter fram iden här rapporten från revisorerna. En som vi särskilthar diskuterat är att revisorerna föreslår att det ärriksdagen som skall besluta om att lägga ned ellerupprätta ambassader.Vi har grunnat väldigt mycket på det här frånVänsterpartiets sida. Det är ju uppenbart att man frånregeringens sida har gjort en del misstag om vi baraser till den här perioden. Man är vad jag kan förståockså klar över dessa misstag från regeringens sida.Jag behöver bara påminna om nedläggningen av am-bassaden i , i , -alltså nuvarande . Där insåg man väldigt snabbtatt det med tanke på de konflikter och krig som harrått där hade varit väldigt angeläget att ha en ambas-sad på plats.Därför är det ju frestande att säga att det vore braatt låta överta beslutanderätten och avgöraom man skall lägga ned eller upprätta ambassad. Jagtror ändå inte att det är den rätta modellen. Det vi harlandat på i det här utskottsbetänkandet är att regering-en i större utsträckning faktiskt måste gå till riksdagenoch diskutera hur vi skall handlägga de här frågorna.Det är det som är det väsentliga; att vi har en dialogomkring det här. Det är viktigt att man inte bara dis-kuterar, utan att man från UD:s och regeringens sidafaktiskt också tar till sig de här argumenten och lyss-nar på vad har att säga.Moderaterna anser att den andel som utrikesrepre-sentationen lägger på handelspolitiska åtgärder -åtgärder för att främja svensk export osv. - är förliten. Man vill öka den. Jag vill säga att jag tycker attden delen av utrikesförvaltningen verkar väldigt vältäckt. Man kan undra över det här, och jag har fåttsvaret att kostnaderna är täckta. Men jag menar ändåatt den typen kritik inte förefaller relevant. Jag tyckertvärtom att man ägnar sig för mycket åt exportfräm-jande åtgärder. Jag tänker exempelvis på den uppse-endeväckande situationen i , och and-ra länder. Där ägnar man sig åt att främja exporten avJAS. Det tycker jag är synnerligen olämpligt. Man harandra, viktigare uppgifter.Jag menar att en del som redovisas i revisorernasrapport, nämligen den som gäller arbetet med ochverksamheten omkring MR och demokrati, däremot ärför liten. Jag tror att det rörde sig om av arbetsti-den som går åt till sådant arbete. Det var mycket för-vånande med tanke på hur stor uppmärksamhet ochbetydelse som både regering och riksdag fäster vidjust de frågorna. Jag menar att det snarare är det manskulle kunna se på för att undersöka hur ambassader-na kan göra mer arbete för att främja mänskliga rät-tigheter.Därför, herr talman, vill jag från Vänsterpartietssida bara konstatera att vi står bakom utskottets ma-joritet i det här betänkandet.Anf. 141 ():Herr talman! Jag tror att det är angeläget att kom-ma ihåg att den omorganisation som är gjord på Utri-kesdepartementet är en omorganisation av centralför-valtningen här i . Den har sannolikt varitmycket framgångsrik. Men det är inte en översyn avutlandsrepresentationen, och det är där vi alltså vill gåvidare.Det är faktiskt så att revisorerna har granskat. Ochdet de kommer fram till i granskningen är just att UDbehöver en förutsättningslös och oberoende översyn.Det tror jag faktiskt att det kan finnas skäl till. trorjag i och för sig att den här revisionsrapporten kom-mer att bli en väckarklocka för Utrikesdepartementetoch att man kommer att ta till sig en hel del av desynpunkter som finns.Men man missar den förutsättningslösa och obe-roende översyn som skulle kunna vara ytterligare enstimulans - inte minst för ett litet exportberoende landsom . För jag är långt ifrån övertygad om attden organisation som vi har med exportråd och Investin är optimal. Vi vet att önskemålen om om-världsbevakning är starka från många av småoch medelstora företag. Även här finns det en möjlig-het att göra en insats för Sverige.Anf. 142 ():Herr talman! Jag kan instämma med om att huvuddelen av den omorganisation somhar skett på UD har legat på central administration.Men jag menar ändå att man i revisorernas rapport harlyft fram en rad frågor som rör utrikesförvaltningenpå fältet i olika länder och hur den fungerar. Vad jaghar kunnat förstå har man redan tagit till sig en del pådet området.Det är också så, vad jag har förstått, att det sker enhel del förändringar under resans gång. Vi har i ut-skottet fått en redogörelse för hur man exempelvis påambassaden i fick fria händer att utifrånen given budget göra administrativa förändringar somdefinitivt ledde fram till en bättre organisation och ettbättre tillvaratagande av resurserna utan att det kosta-de mer. Den typen av förändringar är vad jag förstårfullt möjliga att genomföra . Det hänger väldigtmycket på initiativkraften vid den enskilda ambassa-den.Jag upprepar därför att jag inte alls vill avvisa frå-gan om utredning och fortsatt revision av utrikesför-valtningen. Jag menar bara att jag tror att det just nuär bättre att låta den nya organisationen sätta sig ochdärefter pröva frågan ånyo om något år.Anf. 143 ():Herr talman! Jag instämmer i en-tusiasm för vad man har gjort i . Men vihar ungefär 100 myndigheter till ute i världen, somockså kan behöva fundera igenom sin situation och fåsamma möjligheter som de i . vet viatt majoriteten kommer att avslå en sådan här över-syn, men vi lovar att vi kommer att följa det hela.Händer det inget i riktning mot de ambitioner som jagtror att vi alla är överens om i utrikesutskottet såkommer i alla fall vi att återkomma.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 12 §. )9 § Miljövårdsarbetet och försurningenFöredrogsJordbruksutskottets betänkande 1997/98:JoU18Miljövårdsarbetet och försurningen (förs.1997/98:RR2)Anf. 144 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tilltvå reservationer. Det gäller reservationerna 2 och 4 idet här betänkandet.Det här betänkandet, herr talman, grundar sig påett material från revisorer. Med detta villjag med en gång säga att det innebär att det är etttungt material. Man får förutsätta att det är ett parla-mentariskt väl förankrat material som ligger till grundför betänkandet liksom också några reservationer somhar fogats till detta.Det är här, herr talman, som den första mer över-gripande märkligheten finns i utskottsmajoritetens sättatt resonera. Allt det arbete som revisorerseriöst har lagt ned på att utvärdera miljövårdsarbeteti - och inte minst försurningen - spolas nubort av en annan uppsättning parlamentariskt förank-rade ledamöter i jordbruksutskottet. Utskottet avslåralltså alla de kloka förslag som revisorerhar framfört i sin rapport. Det kan man beklaga. Jaggör det uppriktigt. Det är synd att reviso-rers arbete inte har fått en uppföljning i jordbruksut-skottets hantering.Den andra övergripande iakttagelse man kan göra,herr talman, är ju att det i det här betänkandet liksom imånga tidigare betänkanden och - är jag rädd - flerakommande betänkanden, hänvisas till en för oss ännuicke känd miljöproposition. Det hänvisas till en mil-jöproposition som på något sätt skall lösa de framtidafrågetecknen kring miljöarbetet.Det gäller, herr talman, i materialet omkring lag-stiftning som styrmedel. Där hänvisar man till enmiljöpolitisk proposition. Men framför allt gäller detnaturligtvis förslagen om ekonomiska styrmedel. Därsäger man: "Vissa av dessa förslag torde utskottet fåanledning att återkomma till i samband med riksda-gens behandling av den aviserade propositionen ommiljöpolitiken. "Då frågar man sig: När kommer att fåmöjlighet att ta ställning till den miljöpolitiska pro-position som nämns på det sättet? Jo, det kan jagberätta, herr talman. Det kommer att bli ,mellan tummen och pekfingret, /mars nästaår om den miljöpolitiska proposition läggs fram somaviserats detta år.Det blir motionstid, sommaruppehåll, val ochbudgethantering i . Då är viframme eller . Jag tycker attdet är orimligt att man hänvisar politiska förslag tillnågot som har en så avlägsen hantering.Detta var några övergripande synpunkter. Därefterskall jag beröra de två delar som är litet extra knepi-ga.Den första gäller de ekonomiska styrmedlen ochderas användning i miljöarbetet. Det är uppenbart attriksdagens revisorer vill att man skall arbeta vidaremed de ekonomiska styrmedlen på det nationellaplanet.