prot · GL0954 · 1998-01-22 00:00:00 — 46 HANS () replik:Fru talman! brukar ta i ganskarejält i vårddebatten. Det här utgjorde inget undantag.Vi får väl se detta som ett uppspel inför valrörelsen.Jag blir oerhört bekymrad om riksdagsledamöter,inte bara i talarstol, utan land och rike runtger en beskrivning av situationen i som ärfelaktig.Det finns brister i vården och det finns brister iäldreomsorgen. Det vet vi alla. Men vi vet också atten rad undersökningar har slagit fast att vi trots dessabrister har en vid internationell jämförelse mycketgod vård och omsorg, inte minst äldreomsorg, i Sve-rige.Det finns rader av goda exempel. Det finns raderav undersökningar där både personal, anhöriga och deäldre själva har sagt att det är jättebra, och att vi hardet mycket bra.Vi skall ta itu med bristerna, men vi får inte över-reklamera dessa.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Jag sade också i mitt anförande att jagskulle bli väldigt glad om jag kunde konstatera att detfungerade. Eftersom det inte fungerar måste vi ta itumed det av två skäl. Dels måste vi se till att det skapasresurser , att det skapas möjligheter för människoratt få vård. Dels måste vi förebygga för framtiden såatt vi inte får ett scenario som vi inte vill ha här ilandet. Då är varje människa lika viktig.Jag vet att det är många som har det jättebra ochär nöjda med sin vård och omsorg. Men alltför mångafår inte den tid som de behöver i sin omvårdnad, osv.Det finns två olika saker. Det gäller att se situatio-nen men också att förebygga för framtiden så attalla skall få en värdig vård och omsorg.Anf. 48 HANS () replik:Fru talman! Det är bra att nu ny-anserar sin beskrivning av situationen. Men jag villvädja till alla som deltar i den här debatten inte barahär i kammaren utan runtom i landet att hålla sig tillverkligheten och inte i syfte att vinna politiska poäng-er försöker att måla upp en bild som inte är korrekt.På grund av att vi nu har ordning och reda i eko-nomin kan vi satsa nya resurser inte minst på äldre-omsorgen. invigs ett nytt äldreboende imin hemkommun med 23 platser och 16nyanställda i personalen tack vare att vi nu har peng-ar. Kommunerna har kunnat få nya pengar därför attvi nu har ordning i ekonomin.Jag vill påminna om att det fannsen tid när satt på regeringssidan ochdet gjordes en hel del oöverlagda förändringar inomvårdområdet med husläkare, privatisering och sådant.Vi lider fortfarande av sviterna efter det, och detförklarar delvis de brister som finns.Anf. 49 () re-plik:Fru talman! Jag har två frågor att ställa till HansKarlsson.Anf. 50 TALMANNEN:Hans Karlsson har ingen replikrätt kvar.Anf. 51 () re-plik:Fru talman! Då får jag inte ställa dem. Men jagkan säga till protokollet så att han och också andrakan läsa det sedan: Jag har inte överdrivit när jag harbeskrivit situationen. Dessvärre är det så.Vad är det som har blivit bättre i den svenskasjukvården sedan den socialdemokratiska regeringentillträdde ? Vad jag kan se av alla olika statis-tikuppgifter och alla rapporter från äratt det har blivit sämre.Kom inte och säg att det var så förskräckligteländigt under den borgerliga regeringsperioden. Dethandlar om vad som är fakta 1998.Anf. 52 () replik:Fru talman! Det är bra att man visar empati i densociala debatten. Det skall man göra. Var hör empatinannars hemma om inte här? Det är bra. Men det finnsen starkt kontrast mellan den empati som ChatrinePålsson ger uttryck för och de politiska slutsatser somkd har dragit av detta.Det finns inget i kd:s politik som på något sätt görnågot åt den situation som beskriver.Det finns inga verkliga pengar som tillförs vård ochomsorg i kd:s budget. De pengarna är tagna på ettsådant sätt att de inte existerar i verkligheten. Jagskall i nästa replikskifte klara ut för det innebär.Anf. 53 () re-plik:Fru talman! Det finns säkert brister i olika budget-förslag och även i våra budgetförslag. Vi säger inte attvi har lösningen på allt, men vi har en ambition. Vihar faktiskt avsatt mer pengar, 4,3 miljarder , än vad parti har gjort, som viinte tror räcker. Jag skall gärna säga till att jag inte tror att det vi avsatt heller räcker. Mendet handlar om både att se över den organisation manhar så att man är så effektiv som möjligt och att skapanya pengar. Det är väldigt viktigt att se till, och bådadelarna behövs.Anf. 54 () replik:Fru talman! tillför vård och omsorggenom de ökade bidragen till kommunerna 16 miljar-der . Kd har inte mer pengar.Det som kd har föreslagit i sin budget innebär attsocialförsäkringsavgiften skall sänkas ochatt de pengarna skall arbetas in i budgeten. vet att i och med pensionsuppgörelsen finnsinte de pengarna längre. De har ni redan förbrukat ipensionsuppgörelsen. De existerar inte. Vi använderriktiga pengar. Ni använder fiktiva pengar. Hurmycket empati som det sedan finns utrymme för ge-nom dessa fiktiva pengar är en sak som ni i kd har attavgöra själva.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! I vårt budgetförslag blir i alla fall re-sultatet att vi har dessa 4,3 miljarder mer. Sedan hän-der det ju alltid saker under tiden.Vi har föreslagit en värdighetsgaranti. Vi skallverkligen se till att vi gör något konkret. Det ärhemskt att det skall krävas en värdighetsgaranti. Vikräver att läkarinsatserna skall bli bättre inom äldre-boendet, osv.Jag vill till , och allaandra säga: Föreslå någonting som är bättre, så tittarvi gärna på det. Vi kan bara föreslå saker och tingsom vi han hitta lösningar på. Alla konkreta och braförslag för en ökad vårdkvalitet vill vi kristdemokra-ter gärna pröva.Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! Vi socialdemokrater vill värna och ut-veckla den sociala välfärden. Vi vill ha en god kvali-tet och allmän tillgång till vård, omsorg och skola. Vivill ha höga ersättningsnivåer och inkomstrelateradeförmåner i socialförsäkringarna. Vår välfärdsmodellbygger på övertygelsen att solidariteten mellan män-niskor är det som skapar trygghet och rättvisa.Vi har klarat av av svår ekonomiskkris. Vi har klarat att sanera ekonomin och att bevaraden generella välfärden. är vi ekonomiskt rustadeatt utveckla välfärden igen med egna och inte medlånade pengar. Vi kan satsa på vård, omsorg, skola,jobb och kvalitet i välfärdens kärna. Vi satsade 4miljarder . Vi satsar 8 miljarder , 12miljarder och 16 miljarder år 2000.Den bättre ekonomiska situationen gör att vi kansatsa ytterligare på barnen. Vi höjde barnbidragen den1 januari till , flerbarnstilläggetgår nu också till barn födda och ersätt-ningsnivån för föräldrapenningen höjdes till 80 %.Barnfamiljerna är en grupp som drabbats hårt av denekonomiska krisen. Därför är det särskilt glädjande attvi nu kunnat stärka deras ekonomi.Vi har också höjt sjukersättningen fr.o.m. den1 januari . Det betyder att de flestalöntagare nu kan få en 90-procentig ersättning när deär sjuka, genom lag och genom avtal, fråndag 15 till dag 90 när de är sjuka. För tid därutöverhar vi gjort det möjligt för parterna att träffa avtal omkompletterande sjukersättning. Detta stärker försäk-ringen och håller tillbaka behovet av privata tilläggs-försäkringar.Vår välfärdsmodell med inkomstrelaterade förmå-ner bidrar till minskade ekonomiska klyftor och ökadjämlikhet. Trygga människor vågar möta förändringarutan rädsla. Man vågar byta jobb eller börja ny ut-bildning. På så sätt medverkar också välfärdspolitikentill ekonomisk stabilitet och tillväxt. Det är faktiskt såatt rättvisan är produktiv.Vår välfärdsmodell innebär en stark kopplingmellan social- och arbetsmarknadspolitik när detgäller både individens rättigheter och skyldigheter.Varje vuxen medborgare är skyldig att efter förmågabidra till sin egen försörjning och betala skatt. Upp-rätthållandet av denna arbetslinje är ett centralt ele-ment i välfärdssystemet. Därför är också kampen medatt pressa tillbaka arbetslösheten vår viktigaste upp-gift.Ett socialförsäkringssystem som omfattar alla ochinte bara en minoritet av behövande kräver att alla ärmed och betalar. En förutsättning för att klara syste-met är därför att så många som möjligt kan bidragenom att försörja sig själva och betala skatt. Attvärna om de långsiktiga samhällsekonomiska förut-sättningarna för välfärdssystemet är viktigt. Men detär också viktigt att se till att de resurser vi förfogaröver används på bästa möjliga sätt.Ett led i saneringsprogrammet har varit att tydlig-göra reglerna för de olika socialförsäkringarna.Grundtanken i det arbetet är att de olika försäkringar-na skall utnyttjas just till det de är avsedda för, sjuk-försäkringen vid sjukdom, arbetsskadeförsäkring vidarbetsskada, förtidspensionering vill bestående ar-betsoförmåga, osv.Den här renodlingen av socialförsäkringarna harvarit nödvändig för att få kontroll över utvecklingen.Baksidan är att människor med komplexa, samman-satta problem riskerar att falla mellan stolarna. Då kanresultatet bli en rundgång mellan olika myndigheterdär alla svär sig fria från ansvar utifrån sina egnaregler och där den enskilde riskerar att bli övergiven,trots alla goda intentioner. Lösningen på det här pro-blemet heter samverkan. Behovet av samverkan mel-lan olika aktörer inom socialvård, hälsovård, sjukvårdoch arbetsmarknadspolitik har alltid funnits. Menutvecklingen har ställt frågan på sinspets.Riksdagen fattade för en månad sedan beslut omatt skall få träffa överenskommelsermed kommun, landsting och länsarbetsnämnd i syfteatt uppnå en effektivare användning av tillgängligaresurser. Vidare kan kommuner och landsting slutaavtal med varandra samt med ochlänsarbetsnämnden om att inom ramen för socialtjäns-tens respektive hälso- och sjukvårdens områden deltai och bidra till finansieringen av gemensamma åtgär-der. För försäkringskassornas del finns en disponibelram på 1998 att använda förrehabilitering och samverkan på ett nytt och flexibeltsätt.Fru talman! En viktig och central del i vår väl-färdspolitik är pensionerna. Vi socialdemokrater hardrivit arbetet med det reformerade pensionssystemetför att vi skall kunna försäkra människor om att Sve-riges pensionärer också skall omfattas avett allmänt och obligatoriskt pensionssystem som gerpensioner som det går att leva på. Det kan vi göra ,och det är jag både glad och stolt över.Fem av sju partier står bakom det re-formerade pensionssystemet. Överenskommelseninnebär att det råder en bred politisk samsynkring att framtidens pensioner skall vara offentligaoch obligatoriska. Kärnan i ATP-systemet, som soci-aldemokratin stred för , kommer attbibehållas. Den politiska uppslutningen bakom refor-men är en av dess stora tillgångar. En förändrad riks-dagsmajoritet innebär inte förändrade villkor. Detreformerade systemet kommer att vara politiskt stabiltäven på lång sikt.De viktigaste principerna bakom reformen är atthela livsinkomsten skall ligga till grund för pensionen,att alla skall ha rätt till en grundtrygghet i form av engarantipension, att den reformerade pensionen skallvara kopplad till landets ekonomiska tillväxt och attpensionssystemet skall bli ett stabilt system som tåldemografiska förändringar.Fru talman! Arbetet med att reformera socialför-säkringarna och skapa stabila trygghetssystem pågår.Det reformerade pensionssystemet som skall föreläg-gas i vår är den största reformen. Men detfinns också andra viktiga områden där förslag kom-mer. Jag tänker bl.a. på förtidspensionerna, där rege-ringens proposition kommer . Arbetsskadeför-säkringen utreds , liksom arbetsgivar-nas åtgärds- och kostnadsansvar för rehabilitering.Hur ser då övriga partier på framtidensvälfärdspolitik? Ja, det är som vanligt blandade åsik-ter och synsätt. Men det finns hos de flesta en grund-syn att välfärden skall omfatta alla och att plånbokenstjocklek inte skall avgöra om man får den bästa vår-den när man blir sjuk.Men skiljer ut sig. De vill genomgå-ende lägga mindre pengar till den gemensamma väl-färden. De vill ha och 75-procentignivå i sjuk- och föräldraförsäkringen, för att ta ett parexempel. Det är inte överraskande - det är moderatpolitik. Det gemensamma skall vara så litet som möj-ligt. I stället skall var och en sörja för sin egen välfärdmed fler privata sjukhus, skolor, vårdhem och flerprivata försäkringar att välja emellan. Vi är nogmånga som tvivlar på att valmöjligheterna för demmed litet pengar i plånboken blir särskilt stora.Hur skall och , somsäger sig stå för en helt annan välfärdspolitik, hanteradet här? Både och Folkpartietsäger sig ju tillhöra regeringsalternativet tillsammansmed . Det vore intressant att få beskedom det i den här debatten.Till er moderater vill jag rikta två frågor: Hur skallni klara vården, omsorgen och skolan med så mycketmindre pengar som ni har i ert alternativ? Hur tänkerni er att ytterligare en karensdag skall stärka budge-ten? Tänker ni höja arbetsgivaravgiften med det be-lopp som arbetsgivarna vinner genom lägre kostnadervid personalens sjukdom?Fru talman! Jag är glad över vad vi har åstad-kommit på välfärdsområdet under de senaste åren.Trots den ekonomiska krisen har vi värnat den gene-rella välfärden. Vi socialdemokrater har tillsammansmed fyra andra partier kommit överens om framtidenspensioner, och det är en framgång för den politiskademokratin att fem partier enats i en så stor och viktigfråga för medborgarna och samhällsekonomin. Vi harhöjt ersättningsnivåerna och barnbidraget. Vi harskaffat oss ett ekonomiskt handlingsutrymme. villvi fortsätta att bygga ett jämlikt och gott samhälle.Anf. 57 () replik:Fru talman! Statsrådets anförande om välfärd be-gränsade sig i stort sett till bidrags- och försäkrings-system. Jag hoppas att vi är överens om att välfärd ärett betydligt vidare begrepp än bidrags- och försäk-ringssystem. För att få ett litet klarläggande av hurregeringen ser på välfärden i stort skulle jag viljafråga statsrådet: tror statsrådet känner sig mesttillfreds - den som får rätt till högre socialbidrag pågrund av att skatten höjts och det blir för litet kvar iplånboken, eller den som till följd av sänkt skatt ifortsättningen slipper gå till för attkunna överleva?Anf. 58 Statsrådet () replik:Fru talman! Mitt anförande begränsade sig intealls till bara bidragssystem, utan jag försökte ge enbild av ekonomi, sysselsättning, vård, omsorg ochskola. Mitt stora bekymmer när jag ser framåt och påmoderaternas politik är naturligtvis vad som kommeratt hända med så stora skattesänkningar som modera-terna föreslår. Var kommer nedskärningarna att ham-na? Att få en redovisning av detta, , trorjag skulle vara väldigt klargörande både för mig ochför många i det här landet.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag ställde en rak fråga till statsrådet.Jag tror att alla uppfattade att jag inte fick något raktsvar - jag fick inget svar över huvud taget. Statsrådethar möjlighet till ytterligare en replik, och då förvän-tar jag mig att jag får svar på min fråga, som var såenkel att jag rimligen inte behöver upprepa den.Men eftersom debattreglerna innebär att jag intefår komma tillbaka i debatten vill jag ge min tolkningav de alternativa svar jag kan få. Ett svar är att stats-rådet anser att det är bra med skatt som gör oss soci-albidragsberoende. Det innebär då att statsrådet anseratt politiker vet bäst vad som är bra för människor.Om statsrådet däremot tycker som jag, nämligen attsänkt skatt som minskar bidragsberoendet är det bäs-ta, måste det innebära att statsrådet kommer att bear-beta . I går uttalade han ju att han inteprioriterade sänkt skatt för låg- och medelinkomstta-gare.Anf. 60 Statsrådet () replik:Fru talman! Det vi arbetar för ärnaturligtvis att människor skall få möjlighet till arbeteoch egen försörjning. Socialbidraget är det ytterstaskyddsnätet som skall skydda människor som av olikaskäl inte kan försörja sig. Hela politiken går ut påarbete och egen försörjning. Bidrag i form av social-bidrag är det sista skyddsnätet att ta till när ingentingannat finns, . 61 () replik:Fru talman! Jag noterade att svarade på den tidigare frågan, men jag har enmycket tydlig och rak fråga. Den handlar om verklig-heten. växte vårdköerna i Sverige.Därefter pressades vård- och operationsköerna tillba-ka. växer de igen. visade islutet av hur köerna inom loppet av etthalvår hade fördubblats.Rapport visade i sina TV-nyheter att21 landsting inte klarar av att ge människor denvård som var möjlig att ge.Nu skulle jag vilja ställa en fråga utan att få någraattacker på olika hjärnspöken eller något annat. Det ären mycket enkel fråga. Vem har ansvaret, Maj-IngerKlingvall? Är det de som styr i landstingen i , de som styr i regering och riksdag? Vem haransvaret för vårdköerna?Anf. 62 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag kan notera att ett stort nummer av att svartmåla läget inom vår-den. Det finns självfallet brister inom vården. Dethade varit oerhört mycket bättre om vi hade haft enstatsbudget som inte hade belastats med över 100miljarder i räntekostnader för de lån som upptogsunder de år då parti innehade re-geringsmakten i det här landet. Visst hade vi kunnatåstadkomma mycket mer med de pengarna.När jag lyssnar på och andramoderater måste jag ställa frågan: Hur skulle opera-tionsköerna se ut om skulle få styra i dagmed de oerhört minskade resurser som ni tänker ställatill landstingens förfogande?Vi tar ansvar för den situation vi har . Vi ar-betar med en vårdgaranti . Ingen vill ha någraoperationsköer. Vi måste naturligtvis se till att dekortas så fort som möjligt. Detta arbete pågår medintensiv kraft på . Det är väl ing-en som vill ha operationsköer, ?Men när jag lyssnar på hur ni tänker lösa detta blir jagutomordentligt bekymrad.Anf. 63 () replik:Fru talman! Det är ingen som vill ha opera-tionsköer, framför allt inte de som tvingas stå i dem.Verkligheten är den att det blev färre som stod i köerunder betydligt svårare ekonomiska tider den förramandatperioden än . Det är inte jag som svartmålar. Det är som beskriver hur köerna fördubbla-des på ett halvår.Då måste väl ändå regeringens företrädare kunnasäga om ni har ansvaret eller inte. Ni har suttit vidmakten . Ni avskaffade vårdgaran-tin. Ni har alla möjligheter att se till att resursernaanvänds på rätt sätt inom landstingen. Anser att socialdemokratiska landstingspoli-tiker använder de skattepengar de förfogar över på ettansvarsfullt sätt när man tillåter växande köer? Har niansvaret för att köerna växer inom sjukvården eller ärdet som alltid annars någon annan som har ansvaret?Ta ansvar eller avgå!Anf. 64 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag vet inte om till vad jag sade i min första replik. Det på-går ett arbete mellan regeringen, Landstingsförbundetoch för att komma fram till ett avtalför 1999 för att kunna införa en vårdgaranti. Dethandlar om att kunna ge en bättre vård, en snabbarevård och korta operationsköer. Vi satsar 16 miljarderpå kommuner och landsting. Vi tar ett stort ansvar föratt klara av att ge en högkvalitativ sjukvård som skallnå ut till alla människor.Men jag undrar vilket ansvar ta som bl.a. ledde till att mångalandsting fick en mycket svår ekonomisk situation.Det ansvaret hör jag väldigt litet om.Som jag sade i min tidigare replik innebär räntanpå skulden en stor belastning som också skadar oss.Tänk så mycket bättre vård vi skulle kunna ge med depengarna, !Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Poängen var alltså att moderat politikleder till att vårdköerna försvinner.Jag tycker att statsrådet gör framtida generationeren otjänst genom att hålla i gång ATP-nostalgin. ATPdelade ut förmåner utan att ta hänsyn till demografioch den allmänna ekonomiska utvecklingen. Det ärinte detta som det nya pensionssystemet bygger vidarepå, som antydde.Låt mig som en representant för de generationersom faktiskt skall leva helt efter det nya systemet -vilket är ovanligt här i - få ha en synpunktpå detta. När jag går i pension kommer jag attbry mig väldigt litet om vem som gav och tog i denhär debatten. Jag kommer mer att intressera mig förvärdeutvecklingen av pensionerna.Nu har det visat sig att den premiereserv som allt-så höjdes i slutförhandlingen kommer att leda till enbättre värdeutveckling av de framtida pensionerna förframtida generationer. Men då inställer sig lätt frågan:Varför stannar vi på ? Varför inte låta en ännustörre andel av den pensionsavgift som betalas utgöraen premiereserv? Varför t.ex. inte hela beloppet?Anf. 66 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är inte särskilt svårt att svara på.Vi har ett fördelningssystem , och vi fort-sätter med att ha ett fördelningssystem även i detreformerade pensionssystemet. Vi behöver ha dessa16 % för att klara av de utgående pensionerna.När det gäller avkastningen tycker jag att det ärviktigt att veta att erfarenhetsmässigt varierar avkast-ningen på kapital mer än den ekonomiska tillväxten.Under långa perioder, t.ex. , har vi ju haften kapitalavkastning som har varit förhållandevis låg.Det är också viktigt att känna till att ju högre del avpensionen som är premiepension, desto större ärrisktagandet för den enskilde.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Det är alltså två delar i detta. Fördel-ningssystemet skall fortsätta för att täcka underskott idet system vi redan har, och tidigare sade statsrådetatt detta skall vara ett system som verkar över lång tidoch att det finns en stor enighet här i . Dåblir det ju väldigt angeläget att återkomma och suc-cessivt höja premiereserven just för att ge en bättrevärdeutveckling till framtida generationer. Det skulleju kunna ställa upp på, eftersomhon angav att fördelningssystemet bara skall fortsättaför att täcka underskott i det gamla systemet.Sedan gäller det avkastningen på kapital. Vi harmånga bevis på att pensionssystem runt om vi världensom är fondbaserade och premiebaserade ger en bätt-re värdeutveckling än vad offentligt fonderade pen-sionssystem gör. Ingen är naturligtvis opåverkad avden allmänna ekonomiska utvecklingen, men allabevis - och det har även statsrådet medgivit häromda-gen - visar att det som man får fondera själv genommöjlighet att spara i form av en premiereserv ger enbättre värdeutveckling. Det känns som om det bara ärideologiska skygglappar och inte det framtida pen-sionsvärdet som står i fokus när . 68 Statsrådet () replik:Fru talman! påstår att jag harsagt saker som jag inte har sagt, nämligen att detskulle handla om att täcka underskotten i det gamlasystemet. Så är det naturligtvis inte. Det här är ettfördelningssystem där dessa kommer att gå tillutgående pensioner allt framgent.Premiepensionen innebär ett större risktagande. Justörre andel man har i en premiepension, desto störrerisktagande är det och desto större är osäkerheten omhur den framtida pensionen kommer att bli. Med densenaste tidens händelser, inte minst i , tycker jagatt det finns anledning att höja på ögonbrynen. Jagtror att den fördelning som vi nu har enats om, dvs.16 % i fördelningssystemet och i premiepen-sionen, är en bra fördelning. Den ställer vi socialde-mokrater upp på.Anf. 69 BO () replik:Fru talman! I morse läste jag en platsannons i . Jag tänker inte lämna , menjag läste annonsen i alla fall. Det står: "Det nya Soci-aldepartementet söker medarbetare". Annonsen inledsmed följande: "verksamhetutgör grunden för den svenska välfärdspolitiken".Därmed får man litet grand av svaret på varför dethar gått så snett. har ju också gettut den lilla skriften Välfärden och samhällsekonomin.Där skriver författarna att de avgörande faktorerna närdet gäller välfärden är sysselsättning och produktivi-tetsutveckling - vilket är korrekt.Vad är det avgörande för välfärden i ordets egent-liga bemärkelse, statsrådet ? Är det Social-departementet eller sysselsättningen?Anf. 70 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att moderaternaegentligen inte vill diskutera välfärdspolitik. De läserhellre annonser för att hitta frågor som verkar spän-nande att ställa till mig. Jag tycker att det vore mycketmer intressant om vi verkligen diskuterade välfärds-politik och hur den skall se ut . Jag kännernämligen en mycket stor oro för hur välfärden skallgestalta sig.De skattesänkningar som föreslår förlåg- och medelinkomsttagare, vilka är i majoritet i dethär landet, kan på intet sätt kompensera de nedskär-ningar som man måste genomföra för att klara destora skattesänkningar man föreslår.