prot · GL0969 · 1998-02-18 00:00:00 — Det skall bli intressant att se vadsocialministern kommer att svara på de frågorna, vadhon tänker vidta för åtgärder och hur hon kommer attagera för att dessa problem skall tas på allvar i sam-hället.Frågan om elöverkänslighet har vi inte möttför första gången i bo-stadsutskottet. Den har varit med under hela mandat-perioden. Händer det inget på detta område inom ensnar framtid kommer vi från på olikasätt att ta upp den här frågan igen.I detta betänkande svarar utskottet på Centerpar-tiets partimotion. Hela tre sidor är ägnade åt den frå-gan. Jag skall inte redovisa allt, men jag vill framhållaatt det är positivt att hela utskottet nu har insikten attdet är ett stort problem som det måste göras något åt.Boverket har fått i uppdrag att se på frågan, och viväntar på en slutrapport detta år. Denkommer alltså mycket snart. Rådet för arbetslivs-forskning har också ett uppdrag som handlar omforskning kring överkänsligheten.Jag tycker att det är bra, men jag vill betona detsom är allra viktigast: När det kommer fram åtgärds-förslag måste det till praktiska tillämpningar som göratt människor får hjälp och råd med sina allvarligaproblem.Fru talman! En annan fråga i detta betänkandehandlar om tillgängligheten för funktionshindrade.Där anser jag att klart bör uttala att vårtsamhälle skall vara tillgängligt för alla. Det skullevara nyttigt om vi riksdagsledamöter på allvarskulle ta en runda i våra hemkommuner och se hur detär möjligt att komma fram rullstolsbunden eller meden bindel för ögonen, eller kanske båda delarna. Efteren sådan runda tror jag inte att den här frågan skullebehandlas som den görs i dag.Det behövs tillsättas en parlamentarisk utredningmed uppdrag att lägga fram förslag till en lagstiftningmot diskriminering av funktionshindrade. Varför kanvi inte få enighet om det? Jag yrkar bifall till reserva-tion 2 under mom. 3.Under den föreslagna rundan skulle jag också viljarekommendera besök på några skolor och dagis därvåra barn vistas under större delen av sina unga år. Taen titt på ventilationsanläggningarna. Kontrollera medpersonalen hur det är med allergierna.Utvecklingen på ventilationsområdet är inte förgod och tar inte tillfullo hänsyn till att människor skallmå bra även inomhus. Jag kan försäkra er att när nibörjar titta på de frågorna och börjar ställa frågor fårni tillbaka en mängd brev och samtal. Somliga ärpositiva därför att ni tar er tid för dessa frågor. Mendet finns också åsikter från väldigt uppretade personersom tycker att vi riksdagsledamöter skall ägna oss åtandra saker.Jag har i min motion krävt en översyn av gällandebestämmelser för ventilationsanläggningar. Jag brukarinte ta till hårda ord mot utskottet, men jag tycker attdet är fegt att inte göra en översyn när vi vet att aller-gierna ökar bland barn och ungdom.Vi har också i utskottet fått redovisat för oss vaddet innebär att t.ex. ha en alltför torr luft i vår innemil-jö. Där frodas bakterierna, och människorna mårdåligt. Jag säger som . Jag hade tänktatt yrka bifall till även denna reservation, men jag görinte det av tidsskäl.Däremot yrkar jag bifall till motion 11 undermom. Den motion som har väckthandlar om staden, om tätorten. Den är faktiskt förmånga av oss vår hembygd. politik,med betoning på en bra miljö i ett nära och decentra-liserat samhälle som skapar trygghet för människor,har sin plats i staden likaväl som på landsbygden. Detområde i vår motion som besvaras i detta betänkandehandlar om ett ökat producentansvar för byggsektornoch ett bibehållet offentligt ansvar för övergripandeforskning och utveckling.Producentansvaret har fått ett genomslag hosbyggbranschen, och intresset för kretsloppsfrågor,byggmaterialfrågor och återvinning ökar glädjandenog. Men staten får inte tappa taget. Det måste finnasett övergripande ansvar för stadsmiljöns och bostä-dernas utformning. Det behövs en helhetsbild därolika aktörer samarbetar. Staten, kommunen ochbyggbranschens aktörer måste, tillsammans med detlokala medborgarinflytande som vi i villse mer utav, samverka så att vi får en verkligt brastadsmiljö.Jag vet att vi inte har städer längre utan enbartkommuner. Men jag är övertygad om att vi alla fortfa-rande vet var staden finns. Det är kanske dags attåteruppväcka och använda begreppet stad igen, mendet är en annan fråga, fru talman, som jag återkommertill en annan gång.Till sist, fru talman, vill jag bara säga att jag na-turligtvis står bakom alla reservationeri detta betänkande.Anf. 201 ():Fru talman! Allra först vill jag instämma i detRigmor sade om elallergi och mobiltelefon-sändare. Jag förde en interpellationsdebatt om det häri kammaren i går. Jag skall inte upprepa det jag dåsade. Men skall äntligen göra enöversyn, vilket jag välkomnar.Detta betänkande behandlar ett antal motionersom tar upp egenskapskrav på byggnader. Utskottetgör ett viktigt tillkännagivande till regeringen angå-ende översyn beträffande lågfrekvent buller. Jag tyck-er också i övrigt att mycket i betänkandet har braskrivningar på ett flertal motionsförslag som här be-handlats.Men det är ett område jag vill ta upp där jag kän-ner en otålighet. Det gäller tillgängligheten för funk-tionshindrade, som tas upp i reservation 2, en fyrparti-reservation från , , Vänsterpartietoch med krav på ett tillkännagivande tillregeringen.Fru talman! Vi har debatterat denna fråga mångagånger tidigare i utskottet och här i kammaren. Jagskall inte upprepa allt vi anfört. Men vi släpar numerai efter många andra länder när det gäller till-gängligheten i gatumiljö, trafiken och allmänna loka-ler. Det finns andra länder, exempelvis , som haren mycket sträng lagstiftning när det gäller framkom-lighet i gatumiljön, trafik och kollektivtrafik.Jag skulle vilja uppmärksamma kammaren på attHandikappombudsmannen i samarbete med SCB harundersökt landets kommuner. Den rapport jag håller ihanden visar följande.Man ville ta upp frågan om tillgängligheten medutgångspunkt i för att tillförsäkramänniskor med funktionsnedsättning delaktighet ochjämlikhet. Enkäten gick till landets samtliga kommu-ner. svarade, men 13 kommuner svarade överhuvud taget inte. Jag vill här ta upp några delar urden.1. Endast sexton kommuner har fasade trottoarkantervid samtliga markerade övergångsställen.2. Endast 35 kommuner har genomfört en minimalanpassning för rörelsehindrade för att de skall nåallmänna bibliotek.3. Nästan var fjärde lokal där kommunfullmäktigehåller sina sammanträden uppfyller inte minimalakrav på tillgänglighet för rörelsehindrade. Dettainnebär i praktiken att många handikappade stängsute från en central del av den svenska demokratin.4. Mer än hälften av kommunerna har inte ens etthandikappolitiskt program.5. av landets kommuner rådfrågar sällan elleraldrig ett handikappråd eller hör en handikappor-ganisation i ett tidigt skede för att få yttra sig.Det här pekar på brister i många kommunerslångsiktiga arbete med att förverkliga de målsättning-ar som vi har talat om här i riksdagen.Denna kritik riktar sig självfallet både till den föregå-ende regeringen och till den nuvarande regeringen föratt inte har lyckats med att leva upp till deregler och målsättningar som bl.a. finns i om delaktighet som vi har undertecknat.Kommunernas ansvar för frågor som rör personermed funktionsnedsättning har blivit alltstörre. Vi debatterar i , men det händerväldigt litet. Dessa standardregler som FN har antagitsäger utrikesminister var utgångspunkten för handikappoli-tik. Det är denna otålighet som jag känner som gör attvi stöder reservation 2, att gå på ett tillkännagivandetill regeringen. Jag tror nämligen att det enbart är medlagstiftning som vi kan göra förändringar som gagnarde handikappade och som gör att vi kan komma i taktmed andra länder som har jobbat mer målmedvetetmed detta. Det här tycker jag är väldigt viktigt.Fru talman! Jag skall korta ned anförandet någotför tids vinnande. Men som jag nämnde debatteradejag grundligt mobiltelefonsändare, somberörs i reservation 1. Jag blev då tillförsäkrad attSocialstyrelsen skall göra en utredning.Jag vill också yrka bifall till reservation nr 10,som vill ha en ljudklassning av lägenheter, bostäder.Majoriteten av utskottet har en ganska bra skrivningockså om detta förslag. Men jag skulle med reserva-tionen vilja trycka litet mer på behovet av informationför att använda den möjlighet till svensk standard somredan finns när det gäller ljudklassning av bostäder.Det är viktigt att också få litet press på fastighetsägar-na att visa upp vad de har för ljudisolering i fastighe-terna.Fru talman! Jag nöjer mig med detta.Anf. 202 ():Fru talman! Visionen om ett ekologiskt och socialthållbart samhälle börjar nu omsättas i verkligheten påolika sätt. Medel avsätts i en ekologisk omställnings-fond för kommunerna - kretsloppsmiljarden, Öster-sjömiljarden m.m. Allt detta är bra men måste tydlig-göras genom lagstiftning för att staka ut riktningen förde åtgärder som fortsatta medel skall användas till.I fyra reservationer till detta betänkande redovisarVänsterpartiet viktiga krav för att omställningen tilldet ekologiskt och socialt hållbara samhället på siktskall kunna förverkligas. Kraven är inte nya, men harav en riksdagsmajoritet avvisats i andra sammanhang.Det är bara att beklaga detta och hoppas på en föränd-rad syn på frågorna hos den riksdagsmajoritet som nuråder eller hos den nya som kommer att gälla i höstefter valet.Att funktionshindrade ges möjligheter att ta sigfram obehindrat i den byggda miljön är en rättighetenligt den konvention som har skrivit underoch drivit fram i FN. När det sedan gäller genomfö-randet i har det hela gått i stå. Ett färdigtlagförslag om att enkelt åtgärdade hinder skall varaundanröjda har lagts i byrålådan och er-sätts med utredning på utredning och fina skrivningarom att kommunerna bör genomföra tillgänglighets-program och att de med hjälp av olika skrifter nogskall bli så upplysta att de förstår att de måste göranågot.Tyvärr blir det mesta bara förhoppningar, RuneEvensson. Det blir ju inte bättre av att debatten senast sade att kommunerna är skyldiga attupprätta tillgänglighetsprogram. När en företrädareför utskottsmajoriteten inte förstår sina egna skriv-ningar är det naturligtvis ett problem, eller ocksåbluffar han för att det skall låta kraftfullt och handfast.Sanningen är ju en helt annan. I Handikappom-budsmannens rapport till regeringen , somjag fick i min hand , kan man läsa följande: Detfinns stora brister i offentliga lokalers och allmännaplatsers tillgänglighet. Drygt hälften av kommunernasaknar handikappolitiskt program, och allt tyder på attdet finns många kommuner som inte arbetar meddetta. Dessa kommuner behöver en tydlig signal frånstatsmakterna om att tillgängligheten är ett prioriteratområde. Att då ge ytterligare utrednings-uppdrag är inte en sådan tydlig signal. Handikappom-budsmannen föreslår att regeringen gör ett tillägg tillplan- och bygglagen: att enkelt avhjälpta hinder mottillgänglighet skall vara undanröjda , attstatliga myndigheters regleringsbrev bör innehållakrav på att myndighetslokaler skall vara tillgängligainom en snar framtid, att tekniska högskolor uppma-nas att i sina läroplaner lyfta fram kraven på handi-kappkunskap om hur byggnader och den yttre miljönbör utformas för att vara tillgängliga för alla, inteminst med tanke på de ändringar som skett inombygglagstiftningen med ett utökat ansvar för byggher-ren, kvalitetsansvariga och sakkunniga.Detta är tydliga och raka besked. är som vanligt luddiga.Frågan om miljö- och kvalitetsmärkning av bostä-der är naturligtvis också ett led i utvecklingen mot ettsamhälle i ekologiskt hållbar utveckling. Även härpågår en massa utredningsuppdrag, och det är väl bra.Men de förändras och kompletteras , så atttiden för ett genomförande ständigt skjuts framåt. Detär dags att bestämma sig för när en lag om miljö- ochkvalitetsmärkning skall börja gälla. Den kan inte sessom en slutprodukt utan kommer naturligtvis att för-ändras och förbättras över tiden. Det viktiga är nu attfrågan fokuseras och att märkningen kommer i gång.Det pågår ju redan försök på frivillig väg.Inom ramen för den ekologiska omställningsfon-den kommer en rad ombyggnationsprojekt att skeutifrån synen att de skall vara ekologiskt hållbara.Därför hade det varit bra om det hade funnits en lag-stiftning som klargjorde hur detta skall gå till. BVL,lagen om tekniska egenskapskrav, 2 § bör komplette-ras så att den omfattar krav på en ekologisk krets-loppstillämpning i sin helhet. bör ges i upp-drag att utarbeta tillämpningsföreskrifter utifrån denkompletterade lagtexten. Målet bör vara att de kantillämpas inom de närmaste fem åren.Ekologisk omställning utan definitioner av vadsom menas med ekologisk kretsloppstillämpning ochhur man skall ställa om till ekologiskt och socialthållbara boendemiljöer blir naturligtvis bara vackraord utan krav på innehåll. En ganska diffus hållningtill begreppen ger risk för en felaktig användning avinvesterade medel. Sätt fart på den här processen!Man kan naturligtvis inte få fram helt färdiga ellerfulländade produkter, men det ger ändå en bra platt-form att utgå ifrån. Det är ju t.ex. så man måste se pålagstiftningen om den nya miljöbalken.Till sist, fru talman, några ord om den nya byggpro-cessen med ett utökat ansvar för byggherren. I vårtidigare debatt i kammaren i frågan citerade jag någradeltagare på ett seminarium om byggprocessen, an-ordnat av . Det varinte bara kritiska röster från arkitekter utan också frånstora entreprenörer som framfördes - delvis med litetolika utgångspunkter.Boverkets utvärderingar av frågan förstärker den-na bild. Många kommunala handläggare anser attprojekteringssamråd är önskvärda åtminstone i störreärenden. påpekar att frivilliga s.k. församrådibland initieras av byggherren. Vidare konstaterarman att obligatoriska s.k. församråd knappast är möj-liga att genomföra inom nuvarande lagstiftningsram.Boverkets förslag blir då att kvalitetssäkring ochkontroll av projekteringen skall tas upp till behandlingunder byggsamrådet - även om projekteringen ärgenomförd. Det är en märklig slutsats, eftersom deninnebär att projekteringen först skall avslutas, ochsedan skall man riva upp den om det visar sig att deninnehåller fel och brister. Det skall också väldigtmycket till innan en byggnadsnämnd stoppar en pro-jektering och därmed riskerar en försening av bygg-starten. Det kostar naturligtvis pengar.Den rätta vägen är naturligtvis att redan i börjanav projekteringsfasen se till att frågor om tillgänglig-het, materialanvändning och tekniska lösningar blirbeaktade på rätt sätt. Det måste alla tjäna på. Detgäller både byggherren, som annars riskerar förse-ningar i byggprojektet, och samhället, som får enbyggnation som motsvarar de krav som går att ställaoch slipper förändringar av redan genomförda projekttill onödiga kostnader. Att inte tillmötesgå Vänster-partiets krav i denna fråga är oförsvarbart.Med detta, fru talman, yrkar jag, för att vinna tidåt kammaren, endast bifall till reservationerna 2och 6. Men jag står naturligtvis bakom alla minareservationer.Anf. 203 PER ():Fru talman! Många har engagerat sig i frågornakring elektriska och magnetiska fält. Den här ohälsanhåller, skulle jag vilja säga, på att utvecklas till ytter-ligare en ny folksjukdom. Vi känner till symtomenoch vi vet när de uppträder; i vilka omgivningar ochsituationer. Men orsakssambanden är forfarande okla-ra. Det behövs en intensiv forskning som inkluderaralla tänkbara förklaringsmodeller. Kanske är det just ihelhetssynen, kombinationen av många orsaker, somlösningen finns. Men vi har ingen aning . Vi vetingenting.Utskottet vill ha en intensifierad forskning samti-digt som åtgärder sätts in grundade på nuvarandeerfarenheter. Det är bra. Frågan gäller, som det står ibetänkandet, hur forskningen på det här området skallbedrivas och vilka åtgärder som det är möjligt ochlämpligt att vidta. Utskottsmajoriteten medger attarbetet skulle kunna bedrivas snabbare, i andra for-mer, i annan omfattning eller med annan inriktning.Trots allt är man dock tillfreds med nuvarande insat-ser.För några veckor sedan, fru talman, ställde jag enfråga till , socialministern. Denhandlade just om behovet av breddning när det gällerforskningen. Bidragen till den här forskningen har vadjag har förstått nämligen tenderat att gynna psykolo-giska förklaringsmodeller till nackdel för exempelvisdet forskningsarbete som bedrivs på Insti-tutets enhet för experimentell dermatologi och somleds av docent . Stödet till hans viktigaforskning har uteblivit. Jag undrar varför. MargotWallström höll i sitt svar med om att det är "angelägetatt forskningen inom det här området förstärks så attvår kunskap kan fördjupas. "Svaret innebär som jag ser det att den internatio-nellt uppmärksammade forskning som t.ex. leder självklart borde ges förutsättningar attgenomföras och fullföljas. Jag vet att ansvaret för dehär bidragen ligger på forskningsråden. Men det finnsanledning att uppmärksamma problemet än en gånghär i kammaren, eftersom vi alla är så intresserade avatt få frågan löst. Vi kanske t.ex. skulle sätta rådenunder lupp. De största anslagen när det gäller den härforskningen kommer faktiskt från de privata fonderna,t.ex. Cancer- och allergifonden. Det är tur att någonintresserar sig. Men skall det vara så här? Vem har egentligen det nationella ansvaretför miljöforskningen?Fru talman! Det känns tungt att vi fortfarande intei vårt annars så rappa och tekniskt välutveckladesamhälle har sett till att funktionshindrade har sammaförutsättningar som andra att förflytta sig och delta isamhällslivet. Vi är enligt min mening skyldiga defunktionshindrade och oss själva att uttala målet attverkligen försöka skapa förutsättningarna för ett sam-hälle tillgängligt för alla.Det saknas, trots allt utredande, konkreta förslagom åtgärder för att påskynda utvecklingen. Vad vän-tar regeringen på? Den bör återkomma medförslag om undanröjande av enkelt åtgärdade hinderför tillgängligheten i offentliga lokaler och på allmän-na platser. Det är också viktigt att de funktionshindra-des organisationer och råd får ett klart definierat infly-tande både i fråga om den övergripande fysiska pla-neringen och i fråga om det enskilda byggprojektet.Vi vet ju att det finns ett färdigt förslagom komplettering av PBL inom Regeringskansliet.Det vore väl inte för tidigt att lägga fram dettai form av ett lagförslag på bord?Fru talman! I motion Bo221 betonasbehovet av en tidsplan för införande av oberoendemiljövärderingsverksamhet när det gäller hus ochandra byggnader. Det handlar om att föra in livscy-kelperspektivet i byggandet, dvs. om att syna mil-jöpåverkan från utvinning av råvarorna för tillverk-ning av byggprodukter till rivning av den uttjäntabyggnaden.Meningen är alltså att miljövärderingen skall ge ensammanfattande bedömning av en totalamiljöpåverkan. På det sättet kan bygg- och fastighets-branschen konkurrera på någorlunda lika villkor sam-tidigt som hyresgästen eller köparen får en viktigkonsumentupplysning. Alla har att vinna på ett sådantutvecklat system för miljöriktigt och hälsosamt boen-de. För att ge ytterligare incitament till en snabb om-ställning bör också ett system för s.k. miljöbonusutredas.Risken är att olika byggföretag konstrueraregna värderingssystem som inte är öppna för fullinsyn. Det är därför det är så viktigt, särskilt för för-troendet bland användarna, att ett oberoende organ fårtill uppgift att erbjuda miljövärderingar till fastighets-ägare och andra och att en tidsplan fastläggs för infö-randet.I vår motion återkommer vi också till behovet avuppföljning av en sådan miljövärdering. Detta gör viför att höja kraven på kvalitet i byggandet, boendetoch underhållet. Vi vill ha en återkommande besikt-ning precis som när det gäller exempelvis bilar. Jaghar tidigare föreslagit arbetsnamnet Svensk husprov-ning AB på ett sådant organ. Det skulle t.ex. vartfemte år göra en besiktning som skulle inkluderahälso- och miljörelaterade frågor. "Körförbud" kaninnebära att om inte felen åtgärdas kanhyresgästernas hyror tills vidare sättas in på ett låstkonto. I början kan ett sådant här förfarande med enåterkommande besiktning göras på frivillig väg. Menpå anser jag att man måste förstärka detmed en lagstiftning.Fru talman! vill jag säga några ord om detekologiska, hälsosamma byggandet och om byggnads-lagstiftningen. En nödvändig synvända, som jagskulle vilja kalla det, när det gäller hur vi skall bygganytt och hur vi skall bygga om, gör sig nu gällande iutredningar, rapporter, betänkanden och beslut. Dettamåste också följas upp i lagstiftningen med revide-ringar och kompletteringar - det gäller närmast dåBVL, lagen om tekniska egenskapskrav för byggnaderm.m. Det handlar om att i lagstiftningen kunna utläsahelhetskraven på resurshushållning och på en ekolo-giskt och hälsomässigt inriktad kretsloppsanpassning.Tillämpningsföreskrifter är lika viktiga. Därför börockså regeringen ge i uppdrag att påbörja enomarbetning.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationer-na 2, 3 och 6. Jag kommer också att rösta för Center-partiets reservation om utökat producentansvar, somjag inte här hinner gå närmare in på.Anf. 204 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas olikaegenskapskrav på byggnader. Många av motionskra-ven är gamla bekanta för utskottet, och därför kom-menterar jag dem inte närmare igen.En fråga som föranlett många motioner är elöver-känslighet. Alla partier är engagerade i denna fråga.Utskottet har 1994, 1995 och 1997 gjort tillkännagi-vanden till regeringen i denna fråga.Med anledning av dessa tillkännagivanden har re-geringen uppdragit åt att kartlägga bostads-anpassningsbidragen till elsanering och om de vidtag-na åtgärderna lett till önskat resultat.Regeringen har också uppdragit åt attsammanställa kunskaper i frågan, erfarenhetsåterfö-ring samt demonstrationsprojekt för ett hälsoriktigtbyggande. Dessa skall slutredovisas . ledamöter är oroade över dessa problemsom drabbar människor både på arbetsplatser och ihemmen.Det är viktigt att forskning på området får fortsättaför att vi skall finna en allmänt accepterad förklaringtill elöverkänslighet. Intill dess vi vet detta måsteinventeringen av omfattningen fortsätta liksom kart-läggning av det kommunala stödet och uppföljning avde projekt där åtgärder vidtagits för att komma tillrätta med problemen. Det är viktigt att människorbehandlas lika oavsett i vilken kommun de bor.Det arbete med frågan som föranletts av bostads-utskottet och tidigare tillkännagivandenpågår nu för fullt. Ett nytt tillkännagivande skulle intepåskynda detta arbete. Det betyder att det pågåendearbetet skall fullföljas och sedan utan dröjsmål kom-ma i praktisk tillämpning. följeralltså frågan med stort intresse och avvaktar resultatetav pågående forsknings- och utredningsinsatser.Utskottet gör ett tillkännagivande där vi ber att re-geringen på ett mer samlat sätt ser över problemetmed lågfrekvent buller i framför allt vår boendemiljöoch ser vilka åtgärder som kan behöva vidtas för attminska detta.Tystnad har blivit en bristvara . Vi omger ossav alltmer buller även i våra bostadsområden. Det harblivit ett ökande problem. Många människor uppleverdetta som störande. Installation av elektriska appara-ter både inomhus och utomhus bidrar till ett ständigtbrus som tenderar att öka. Även trafiken bidrar påtag-ligt. Risken för att detta lågfrekventa buller kan varaskadligt för hälsan bör ses över.Folkpartiet är oroat över ljudnivån i vår boende-miljö. Man anser att åtgärder bör vidtas för att dämpabullret. Men tvärtemot denna ambition väcker Folk-partiet en motion som man nu följer upp i en reserva-tion enligt vilken man vill höja ljudnivån mot buller-källan med , från till . Detta är ettmycket märkligt agerande som väl endast Folkpartietklarar av - att säga sig kämpa för en lägre ljudnivåsamtidigt som man föreslår försämringar.Åtgärder mot buller är billiga om de sätts in ,säger och föreslår att hus skall få byggasinom områden med högre bullerfrekvens än i dag.Detta är att skapa problem som inte finns .