prot · GL0995 · 1998-04-23 00:00:00 — Tycker att det är rimligt att centralmyndighetenskall kunna peka ut en enskild? Det kan finnas kanskehundra enskilda som har exakt likadana ärenden. Manpekar ut en enskild som skall behöva ställa upp i enrättsprocess syftande till att klarlägga rättsläget i enfråga, utan att denne kan inlägga sitt veto mot detta.Vederbörande kan naturligtvis ha en del att vinna pådet men vill kanske inte vara med i den här processen.Jag kommer så till kostnadsaspekten i förslaget.Det har redogjorts för att den enskilde skall kunna fåersättningar för vissa kostnader, men det finns ingengaranti för att dessa kostnader skall ersättas fullt ut.Det finns alltså två aspekter på detta. För det förstatvingas den enskilde in i en process i första hand förklarläggande av lagstiftningen - det är inte den en-skildes fall som har den stora betydelsen - och för detandra har vi en kostnadsaspekt.Jag tycker att kunde ha belyst dessatvå saker litet bättre.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag tror för min del inte att detkommer att bli något större problem för den enskildeatt acceptera att komma in i den här processen. Hanfår ersättning för de utgifter som han har, och hanmedverkar i en uppsnabbning av sin egen process.Den stora fördelen för den enskilde måste väl vara atthan får ett snabbare besked. Att beskeden skall snab-bas upp är något som moderater tidigare intensivt harefterlyst.Den stora fördelen är att detta ökar rättssäkerhetenför enskilda människor. Man får en likformig be-handling av alla människor, oavsett om de bor i Hal-land eller i , och det är något av det vikti-gaste som man kan få till stånd ur rättssäkerhetssyn-punkt.Jag tror alltså för min del att det handlar om en ut-ökning av rättssäkerheten. Det är bara att beklaga attmoderaterna inte är med på denna utvidgning.Anf. 16 PER () replik:Herr talman! Jag hade egentligen inte tänkt begäranågon replik, men när jag hörde säga attdet är skattemyndigheten som har totalbilden övergäldenärens ekonomiska situation blev jag väldigtkonfunderad. Jag har arbetat en del med ekonomiskrehabilitering och skuldsanering, och jag har då job-bat både med skattemyndigheter och med kronofog-dar.Det är faktiskt hos kronofogden som totalbildenfinns. Såvitt jag vet känner skattemyndigheten inte tillett enda enskilt mål som ligger på en gäldenär. Det ärju kronofogden som har den samlade bilden. Det ärmöjligt att skattemyndigheterna får en samlad bild närdet gäller själva skatterna, men även där har enligtmin uppfattning kronofogden faktiskt ibland en bättreoch snabbare tillgång till informationen.Jag vill fråga : När får skattemyndig-heten reda på samtliga enskilda mål som ligger på engäldenär? I en situation där man skall bedöma ettackord är det gäldenärens totala ekonomiska situationmed samtliga skulder som skall bedömas, inte baraskattesituationen och eventuell skatteskuld.Anf. 17 () replik:Herr talman! har naturligtvisuppgifter om en mycket stor del av den enskildesekonomiska situation, eftersom man där har behandlatvederbörandes deklarationer o.d. Men jag sade intebara det utan också att skattemyndigheten kommer inpå ett tidigare stadium och att det är ett viktigt argu-ment för att lägga ansvaret på skattemyndigheten.Det är uppenbarligen så att också Per Rosengrentycker det. Annars hade han reserverat sig. Jag förstårdärför inte varför han argumenterar i den här saken.Han har ju accepterat förslaget.Jag skulle också vilja kommentera en sak som PerRosengren tog upp i sitt anförande. Han oroade sigför kvarskatteinbetalningarna. Det kan vara bra attdetta kommer till kammarens protokoll. Det skulle blisvårigheter för skattemyndigheterna att få in skatter-na. Om Per hade läst dagspressen litetnoggrannare i går, skulle han ha funnit en liten artikelom just detta. Enligt den var skattemyndigheternapositivt överraskade över att det hade kommit in såpass mycket som det hade gjort.Samtidigt sade man att man hade fått skicka ut250 000 påminnelser, vilket låter väldigt mycket. Mendetta skall sättas i relation till hur många som skick-ades ut , under de gamla förhållandena,nämligen 240 000. Detta fick avdelningsdirektörenElisabeth på att tycka attresultatet var mycket bra.Anf. 18 PER () replik:Herr talman! Ja, det kan vara så i nuvarande situa-tion, då man har tid på sig för att betala.Den nya situation som uppkommer när man skallbetala är dock ännu inte pånågot sätt utvärderad. Jag tror alltså att man skall tadenna information med viss försiktighet.Vad återigen gäller skattemyndigheten vill jag sä-ga att denna inte kommer in tidigare. Om en personblir restförd, går ärendet direkt till kronofogden förindrivning.Sedan är det kronofogdemyndigheten som kontrol-lerar när pengarna kommer in. Det är den som taröver ansvaret med automatik från skattemyndigheten.Skattemyndigheten har inte en aning när man bedö-mer detta hur skuldsituationen är, framför allt hurmycket som är obetalda räntor osv. Det får skatte-myndigheten gå till kronofogdemyndigheten ochinhämta. I varenda e-mål måste skattemyndigheten ien ackordssituation inhämta den informationen frånkronofogdemyndigheten. Slutligen blir den här pro-cessen mycket mer saktfärdig genom att man föreslårdet som gör.Det intressanta är också att jag i ett särskilt yttran-de poängterat att jag ställer upp på resonemanget ireservation 2. Eftersom det sitter en kommittésom bl.a. skall titta på den här frågan, , som kommer med ett betänkande iseptember, väljer jag att inte reservera mig utan av-vaktar den. Men min grundläggande uppfattning ärprecis den som står i reservation 2. Det tycker jagborde framgå av mitt anförande.Anf. 19 () replik:Herr talman! Med den argumentationen är det ut-omordentligt egendomligt att inte Per harskrivit under reservation 2. Han är ju alldeles tvärsä-ker på att reservanterna har rätt, och det tycker intejag.Skattemyndigheterna får in deklarationerna ochgranskar dem. De får därigenom en klar bild av denskattskyldiges situation. Det är väl ganska självklartatt det är på det viset. Dessutom undviker man onö-digt dubbelarbete. Fördelarna är mer än en.Detta är inte någonting som jag har hittat på själv.I varje fall de alla flesta av remissinstanserna somyttrat sig tycker så här. De tycker att det är bra. som har det övergripande organisatoriskaansvaret över både kronofogdemyndigheten ochskattemyndigheten tycker så här. Det är inte någotsom jag står och hittar på.De remissinstanserna väger förmodligen litet tyng-re än vad Per gör, så jag litar litet mer pådem. Dessutom, Per , har lagutskottet ac-cepterat detta. Det finns hur många auktoriteter somhelst som ställer upp på det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )6 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch betänkande 1997/98:SkU23Dubbelbeskattningsavtal mellan och Make-donien (prop. 1997/98:135)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )7 § Avtal med om bekämpning avvissa fiskala brottFöredrogsSkatteutskottets betänkande 1997/98:SkU22Avtal med om bekämpning av vissa fiskalabrott (prop. 1997/98:132)Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Vissa frågor om kompetensutvecklingFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1997/98:AU9Vissa frågor om kompetensutvecklingAnf. 20 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas motio-ner från allmänna motionstiden och 1997. Denmoderata partimotionen om personliga utbildnings-konton är redan från motionstiden . Trots att ettoch gått sedan motionen inlämnades harmajoriteten inget svar på motionen utan hänvisar tillden arbetsgrupp som arbetar med frågorna. Det är såtypiskt för den här regeringen: den fattar inga beslut.Regeringen lägger inte fram några propositionerom viktiga frågor utan hänskjuter dem till framtiden.Ändå är detta kanske en av viktigaste fram-tidsfrågor. Utbildning och kompetensutveckling är avavgörande betydelse för hur svenskt arbetsliv skallkunna klara sin konkurrenskraft i framtiden.Låt oss till att börja med konstatera att utbildningär lönsam både för individer och för samhället. Ar-betslösheten är också störst för dem med låg utbild-ning och minskar generellt sett ju högre utbildningman har.För att starta i grunden är det viktigt med en skolasom ger bra utbildning och väcker intresse för utbild-ning hos elever. Det är viktigt att vi har bra fortbilda-de och kompetensutbildade lärare, och det är viktigtatt vi får de duktiga studenterna att välja läraryrket.Som vi moderater påpekar i vår reservation un-derstryks betydelsen av en ny syn på kompetensut-vecklingen av det mycket dåliga resultat som uppnåttsav arbetsmarknadsutbildningen. Arbetsmarknadsut-bildningen har trots den stora omfattningen inte kun-nat tillgodose det behov som näringslivet har. Flask-halsar uppstår inom alltfler områden i näringslivet.Detta är mycket anmärkningsvärt, herr talman.Arbetsmarknadsutbildningen måste läggas om ochinriktas på att utbilda till jobb och inte en ny a-kasseperiod. Kvalitet måste kommer före kvantitet. Påen snabbt föränderlig arbetsmarknad kommer i fram-tiden alla att behöva komplettera sina kunskapermånga gånger i livet. En person kan i perioder avarbetslöshet komplettera sina kunskaper för att kunnaha bättre möjligheter att få ett jobb i framtiden.Men även andra än arbetslösa behöver kompe-tensutveckling och nya kunskaper. Vi kan också kon-statera att arbetsgivarnas och företagens krav på kom-petens ökar liksom att det kommer att vara brist påarbetskraft med högskoleutbildning, framför allt inomområden med naturvetenskaplig och teknisk inrikt-ning men även inom andra områden. Vi kommerockså att ha ett behov av en utökad lärlingsutbildningoch en kvalificerad yrkesutbildning, där vi behöveröka antalet platser högst väsentligt.Låt oss också konstatera att av dagens teknikoch jobb kommer att ersättas av ny teknik och föränd-rade arbeten inom . Denna snabba förändringav yrkeslivet ger behov av en kontinuerlig utbildning.Vi moderater förordar att ett system för kompetensut-veckling införs som tar sikte på att skapa förutsätt-ningar för en kontinuerlig vidareutveckling av kun-nande så att arbetslöshet till följd av otillräckligakunskaper inte skall behöva inträffa.För en finansiering av denna utbildning vid sidanav ungdomsutbildningen i skola och på universitetoch den utbildning som också sker i stor omfattninghos arbetsgivare, vilket man inte skall glömma av, börman bygga upp personliga utbildningskonton gemen-samt finansierade av den enskilde och arbetsgivarna.Den enskilde skall medges skattebefrielse för de av-satta medlen. Även arbetsgivarna skall naturligtvis harätt att skattefritt avsätta lika mycket som den enskildesjälv bidrar med. Över dessa utbildningskonton skallnaturligtvis inte facket eller de fackliga organisatio-nerna ha något som helst inflytande. Det är ett kontosom den enskilde individen har.Jag skall vända mig till . Närman läser i slutet på betänkandet på s. 7 står följandeinnovation som är citerat från det extra sysselsätt-ningsmötet i : "Varje medlemsstat harvidare åtagit sig att granska de hinder," - och nukommer det - "särskilt skattemässiga, som kan stå ivägen för en investering i mänskliga resurser, ochstaterna kommer i förekommande fall att planeraskattemässiga eller andra incitament för ökad utbild-ning inom företagen. "De skattemässiga hinder som finns kommer manatt ta bort. Det vore intressant att höra KristinaZakrisson ta upp den frågan. Det är inte ofta som manfrån socialdemokratisk sida medger att det finns skat-temässiga hinder. Men eftersom det till på köpet tasupp i majoritetstexten i betänkandet kan man sommoderat både bli angenämt överraskad och en aningförvånad. Vi får väl se om den förvåningen bestårspeciellt länge.Som jag tidigare sade i inledningen av mitt anfö-rande är regeringen inte speciellt snabb. Den är intebesvarad . Som utskottets motivering för attdet inte kan biträda motionen sägs bl.a. att man nyli-gen har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att främjakompetensutveckling i arbetslivet. Det står att mannyligen har tillsatt en arbetsgrupp med denna uppgift.Det borde ha skett för väsentligt sedan änvad man har gjort. Det sägs också att gruppens arbeteså småningom skall vara slutfört.Jag skulle vilja fråga majoritetens företrädare: det någonting? När kommer det en proposi-tion? Är det kanske så att ni förväntar er att en bor-gerlig regering skall komma med enproposition i detta ämne? Jag kan garantera att vi intekommer att vänta så länge som ni har gjort. Vi serkompetensutveckling i arbetslivet som en viktig fråga.Avslutningsvis, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation nr 1.Anf. 21 ():Herr talman! Det är så sällan jag får möjlighet atthålla med om något som sagt att jag villpassa på tillfället, eftersom det nu har uppenbarat sig.Kent sade att kompetensutveckling och kom-petensfrågor är bland viktigaste framtidsfrå-gor. Det uttalandet kan jag till fullo instämma i.Flexibilitet och kompetens är två nyckelbegreppinom arbetslivet. De förekommer också alltmer inomden arbetsmarknadspolitiska debatten. Kompetens ärutan tvekan en mycket viktig konkurrensfaktor. Jag ärövertygad om att det kommer att bli en allt betydelse-fullare konkurrensfaktor.Det är till stor del med kompetens som man kanhävda sig i konkurrensen.Vi ser att man på framgångsrika företag och iframgångsrika branscher har satt justkompetensfrågor och kompetensutveckling i centrum.Man har hittat modeller på företagsnivå ellerbranschnivå där arbetsgivarna och de anställda ge-mensamt har hittat modeller och system för en fortlö-pande kompetensutveckling.Det är viktigt att hela arbetsmarknaden omfattasav ett system med kontinuerlig kompetensutveckling.Det är inte minst viktigt att det också kommer denoffentliga sektorn och dem som är anställda där tilldel.Jag tycker att det är bra att den arbetsgrupp somKent talade om har kommit till, där arbets-marknadens parter och staten tillsammans resoneraroch försöker hitta ett system. Man kan alltid varaotålig över takten, men arbetsgruppen har i alla fallkommit till stånd. Jag är övertygad om att ett hållbartsystem för kontinuerlig kompetensutveckling måstebygga på de tre parternas medverkan på ett eller annatsätt. Det handlar alltså om de anställda, arbetsgivarnaoch staten.I den modell som vi från sida harpläderat för och som redovisas i reservation nr 2 före-språkar vi ett system med kompetenskonton sombygger på att den enskilde och arbetsgivaren avsättermedel och att staten bidrar med att göra de avsätt-ningarna skattemässigt gynnade. På det sättet får vi entrepartssamverkan.Det finns också anledning att säga att det intehandlar enbart om ekonomiska resurser. Det är viktigtatt samhället tittar på detta. Det handlar om andraregelverk som också kan behöva ses över för att gebättre incitament för kompetensutvecklingen.Ett exempel är de bokförings- och redovisnings-regler som finns. Ett företag som väljer att investera ikompetensutveckling hos sin personal måste redovisadet som en kostnad som belastar resultaträkningen.Ett företag som i stället investerar i maskiner kanredovisa det som en tillgång i sin balansräkning. Detär ett exempel. Det finns många fler där vi behöver seöver regelsystemen för att ge de rätta incitamenten föratt brett i arbetslivet satsa på kompetensutveckling.Med den korta motiveringen, herr talman, ber jagatt få yrka bifall till reservation nr 2.Anf. 22 ():Herr talman! Arbetslösheten är landets störstaproblem. Sysselsättningsgraden är den lägsta i moderntid. Jag tror att vi alla är överens om att utbildningspelar en nyckelroll i kampen mot den höga arbets-lösheten och den låga sysselsättningen.Låg utbildning ökar risken för arbetslöshet. Vi kankonstatera att , SCB och även uttalaratt personer som enbart har grundskola, men även desom har allmän gymnasial utbildning, löper stor riskatt bli arbetslösa . De som skaffar siggymnasiekompetens i - det är över100 000 människor - måste därför ges möjlighet attfullfölja sin utbildning. Gymnasiekompetens ger i siginget arbete. Däremot kommer efterfrågan på högsko-leutbildad arbetskraft att öka. Det gäller även perso-ner med ganska kort högskoleutbildning. Det är därförytterst beklagligt att inget förslag kommit från rege-ringshåll i den här frågan.Herr talman! Vi har goda förutsättningar medvåra nya högskolor och den nya IT-tekniken att erbju-da utbildningar på många platser i vårt avlånga land.När det gäller den högre utbildningen har Sverigehalkat efter i jämförelse med övriga . Vihar en relativt låg andel examinerade från längreeftergymnasiala utbildningar. Det krävs därför enomfattande kompetensuppbyggnad hos stora delar avarbetskraften för att säkra möjligheter tillbättre ekonomisk tillväxt och minskad arbetslöshet.Folkpartiet tycker därför att det krävs en komplet-tering till det nuvarande utbildningssystemet. Sverigehar gjort stora utbildningssatsningarinom ramen för arbetsmarknadspolitiken och det ärnaturligtvis bra, men det räcker inte. Det är livsviktigtatt också den del av arbetskraften som har jobb harmöjlighet att utbilda sig vidare. Då kan man kansketycka att detta borde ske inom företagen och varaarbetsgivarfinansierat. Men det är allt annat än säkertatt arbetstagaren får det han eller hon efterfrågar ellerens ser någon framtid just inom den verksamheten.Vi i har därför försökt hitta ett systemdär den enskilde individen ges makt över sin egenkompetenshöjning. Människor som är mitt i livetmärker kanske att de vill pröva något annat, att skol-kunskaperna inte räcker eller att de vill byta jobb ellerkanske t.o.m. starta eget företag. Det är de möjlighe-terna vi vill ge i vårt förslag. Förslaget skall inte ersät-ta de åtgärder som finns i arbetsmarknadspoliti-ken utan komplettera dem.Herr talman! Så till vårt förslag. Vi föreslår ett ut-vecklingskonto som kan ses som ett pensions- ochutvecklingssparande. Det skall skattemässigt fungerapå samma sätt som de frivilliga pensionsförsäkringar-na gör , dvs. Men vi vill höjanivån från ett halvt till ett basbelopp.Det tar naturligtvis tid att spara ihop pengar så attdet räcker till ett eller studier. Vi vill därförockså öppna möjligheten att låna av den egna pensio-nen, men högst en tredjedel av det man betalat in tillATP-systemet. Lånet av pensionspengarna skall mansedan kunna betala tillbaka.Arbetsgivare skall också få möjlighet att betala inett begränsat belopp till utvecklingskontot. Beloppetskulle kunna vara befriat från arbetsgivaravgifter.Alla medborgare skall omfat-tas av denna möjlighet till en kompetenshöjande ut-bildning som man själv helt och hållet bestämmeröver.Det kan tyckas hårt att behöva spara ellerpantsätta ett pensionsår, men det egna ansvaret kom-mer också att innebära att man noga prövar sina idéerinnan man påbörjar en utbildning eller förverkligarsin företagsidé.Avslutningsvis, herr talman, yrkar jag bifall till vårreservation nr 3.(forts. 10 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förste vice tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 23 TALMANNEN:Frågor besvaras av statsrådet , utrikesminister , utbild-ningsminister , kommunikationsministerInes Uusmann, kulturminister , nä-ringsminister och statsrådet . Statsrådet besvarar frågor avallmänpolitisk karaktär. Övriga statsråd besvararfrågor inom vars och ens ansvarsområde.Exportregler för strategiska produkterAnf. 24 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . I finns ett litet duktigt IT-företag som sysslar med mjukvara till Internet. tillbaka har det här företaget, , ettjätteproblem. De kan nämligen inte få besked om defår exportera sin mest avancerade mjukvara. Detberor på att myndigheterna inte ger några klara be-sked om vad som gäller.Min fråga till statsrådet är: Hur kommer det sig attregeringen och svenska myndigheter lägger krokbenför små IT-företag, som t.ex. Idonex, genom att inteklargöra vilka regler som gäller, vad som är olagligtoch vad som är lagligt?Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! Som Per vet är det svårt för migatt berätta detaljer om enskilda ärenden. Jag skallbeskriva den allmänna ram vi arbetar inom i den härfrågan.Vi har inte bara internationella överenskommelserom handel med krigsmateriel utan också när det gällerandra strategiska produkter. Dessa frågor handläggsav en särskild myndighet. I de internationella över-enskommelserna ingår avancerade program för kryp-tering. Det innebär att för att exportera sådana - dvs.inte för att sälja i utan för att exportera -behöver man ett tillstånd. Sådana tillstånd ger manibland enligt de riktlinjer som gäller, men man gerdem inte till folk som vill skänka bort dem till vemsom helst alldeles gratis.Dessa regler är ganska tydliga, men i det enskildafallet kan de ge gränsdragningsproblem. Det handlarom en avvägning mellan internationell brottsbe-kämpning, som jag vet att Per och hans partikänner starkt för, och fri handel och utveckling av IT-branschen. Det är en gemensam internationell frågasom vi diskuterar tillsammans med andra länder.Anf. 26 TALMANNEN:Jag förstår att Per använde exemplet sombakgrund till en principiell diskussion.Anf. 27 PER ():Fru talman! Absolut, jag förstår att statsrådet intekan prata om ett enskilt företag. Men låt mig säga attmotsvarande företag i , en konkurrent, just harfått finska presidentens exportpris. De använder sig avexakt samma typer av krypto som svenska småföretaggör. Därför hoppas jag att statsrådet tillsammans medoss här i kan klargöra vilka regler somgäller och vilka som inte gäller.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Även svenska företag är framgångsri-ka i att exportera krypto. Det är en myt att det är för-bjudet och att det inte förekommer. Jag har själv be-sökt ett kryptoföretags monter på datamässan i Han-nover. Det var ett framgångsrikt företag med starktsjälvförtroende som klarar av detta inom ramen förlagen. Det gör de utan att klaga, och de hade ingaproblem att framföra till mig. Att bilden är så entydigtnattsvart och problemfylld som Per beskriverstämmer inte.Finland och har samma politik och följersamma regler. Att ett företag som får nej i kanfå ja i har jag aldrig kunnat se i verkligheten.Det har jag faktiskt efterforskat.En annan sak är att detta är ett politikområde statti utveckling och förändring. Det pågår en översyn avden här politiken. Vi har ett betänkande ute på remiss.Vi kommer kanske att göra ändringar, men det gör vimed respekt för våra internationella överenskommel-ser. Vi är ju ett land som kräver respekt av andra förvad vi gör upp på vapensidan och när det gäller andrastrategiska produkter. Vi tänker leva upp till det i denhär frågan också.Anf. 29 PER ():Fru talman! Jag tolkar statsrådets besked så att viskall försöka att så fort som möjligt reda ut vad somär lagligt och vad som är olagligt. Sex månaders vän-tan för ett litet IT-företag i en bransch som rör sig såfort är en väldigt , och det är mycket kostsamt.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Reglerna är inte så konstiga och otyd-liga. Det är inte så att väntetiderna skulle vara sålånga därför att detta är så svårt. Det kan finns enskil-da konkreta beslutsärenden som innehåller väldigtsvåra gränsdragningsproblem och tar en smula mertid, men det normala är att detta går ganska enkelt. Ettoch annat prejudicerande fall av ny karaktär kanibland ta mer tid, men det normala är absolut inte attdet går till på det här sättet. Det bevisas av att detfinns företag som är framgångsrika att exportera detta.Tillstånd kan ges, och tillstånd ges. Men det ges intealltid, och det är inte fritt fram. Det krävs, precis somnär det gäller andra strategiska produkter, ett till-ståndsförfarande.FörintelsenAnf. 31 ():Fru talman! Jag riktar min fråga till statsrådetThage G . I regeringens projekt att spridakunskap om Förintelsen har ambitionen ökats till attockså försöka förmå andra länder att följa det svenskaexemplet.