prot · GM0928 · 1998-12-03 00:00:00 — Det ärju innan propositionen skrivs och läggs fram som detgår att påverka och som viktiga synpunkter kan be-aktas.Jag vill därför tydligt fråga skolministern om vioch föräldraföreningen på kan vara förvis-sade om att utgången inte är på förhand given, utanatt alla remissvarens synpunkter verkligen kommeratt beaktas.Anf. 68 Statsrådet ():Herr talman! Det är ju så här i livet att vi inte allagånger kan förutse var vi kommer att befinna oss inästa stund. Det var just det som hände mig när jaghade förmånen att få bli skolminister. Därför ville jagnär jag mötte föräldraföreningen eftermitt tillträde vara så ödmjuk att jag talade om förföräldrarna att jag, för att förvissa mig om att jag inteskulle komma i någon form av jävssituation just föratt jag hade varit ordförande, hade bett rättsenhetenpå departementet att undersöka frågan. Jag kunde hatigit med det och redan från början givit intrycket attdet var jag som skolminister som skulle vara ansva-rig. Det ligger inte för mig att vara på det sättet, utanjag föredrog att vara ödmjuk och erkänna att jag dendagen inte kunde ge ett svar på frågan.Vi har tagit reda på det. Jag vet också att den frå-gande har fått reda på vad vi har kommit fram till.Det finns inget jävsförhållande. Jag har alltså möjlig-heten - och jag skall göra det - att fullfölja mitt upp-drag som skolminister och bereda . Givetvis skall jag uppträda på alla deformella grunder som man skall uppträda på somminister och inte avge någon partsinlaga när det gäl-ler den propositionen.UngdomsarbetslöshetenAnf. 69 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsminister . "Massfattigdom hotar de unga" - det ärden drastiska rubriken över en artikel skriven av Joa-chim och i den 21november. Det handlar om svenska ungdomar.Ungdomsarbetslösheten är fortfarande myckethög i . Ungdomar har alltså svårt att kommain på den ordinarie arbetsmarknaden. Man sökerförtvivlat högskoleplatser men får ofta avslag, ävenom vi har byggt ut högskolornas intagning.Detta leder till att många vuxna ungdomar - ung-domar - inte får jobb. De kommer inte inpå önskad utbildning. Det innebär ett fortsatt beroen-de av föräldrarna.Man kan erbjuda s.k. KPU ute i kommunerna, vil-ket ger efter skatt, vilket av någon märkliganledning ungefär är detsamma som ungdomsnormenför socialbidrag. Detta gör att man inte kan skaffaegen bostad. Regeringsrätten har sagt att det inte ärett rimligt krav att ungdomar skall haegen bostad. De får bo hemma hos föräldrarna.Författarna till artikeln skriver att detta leder senare etablering i vuxenvärlden och skapar dåligtsjälvförtroende för framtiden.Min fråga gäller om regeringen har några kon-kreta förslag för att komma till rätta med detta och geen möjlighet för vuxna ungdomar att leva ett egetsjälvständigt liv.Anf. 70 Statsminister ():Herr talman! Svaret är egentligen ganska enkelt.Samtidigt beskriver det någonting som är väldigtsvårt att göra. Att gå bidragsvägen och ytterligarebättra på de bidrag som vänder sig till ungdomar somär arbetslösa är inte möjligt, inte rimligt och interiktigt. Det finns bara ett verksamt sätt, och det är attekonomin växer på ett sådant sätt att dessa ungdomarfår ett arbete.För att förbereda dem för ett sådant arbete kan vibygga ut såväl högskolan som gymnasieskolan, ochdet har vi gjort med starkt och stort engagemang. Vikan också se hur den öppna ungdomsarbetslöshetenhar fallit kraftigt. Det är den arbetslöshet på arbets-marknaden som sjunker snabbast.Klarar vi att hålla uppe tillväxten, sköta ekonominoch bygga ut högskolan på det sätt som vi har bestämtoss för är det en god prognos för de unga om man serframåt i tiden. Det är värre för dem som är medelål-ders och bor inte minst i Bergslagen. Vi har storaproblem framför oss när det gäller att se till så attockså de kommer in på arbetsmarknaden. När detgäller de unga är jag mer optimistisk.Men misslyckas vi med tillväxtpolitiken sitter vi ien diskussion om hur en krympande kaka skall för-delas alltmer rättvist. Det är en väldigt svår diskus-sion. Tillväxt och sysselsättning är det bästa sättet attmöta fattigdom bland unga människor.Anf. 71 ():Herr talman! Jag vill tacka statsministern för sva-ret. Jag håller med om att det är bra om man kan geäven de unga ett arbete eller en utbildning, men detfår man göra på väldigt lång sikt. Ett konkret förslagsom författarna tar upp är att man ger kommunernamöjlighet att tillskjuta egna pengar - förutom destatliga medel som tillförs kommunerna för KPU -för att göra nivån något högre. Som systemet fungerari dag innebär det att staten då drar tillbaka alla sinapengar.Jag kräver inga underverk, men vi borde varaöverens om att efter skatt är en ganska uselersättning. Ungdomarna gör faktiskt ganska mycketnytta ute på skolor, dagis osv. Litet större belöningskulle man kanske kunna bjuda på utan att det skullekosta alltför mycket för statskassan i form av bidrag.Anf. 72 Statsminister ():Herr talman! Det är möjligt att lösningen skullekunna hanteras på så sätt, men vilka signaler skulle vidå skicka i en uppåtgående konjunktur där vi serarbetskraftsbrist framför oss på andra sidan sekel-skiftet? Ta exempelvis de jättelika rekryteringsbehovvi har i vården och i omsorgen. Vi är i ett läge dådet finns anledning att skicka signalen till ungdomaratt det lönar sig att skaffa sig utbildning och att rörapå sig på den svenska arbetsmarknaden. Det lönar sigatt ha ett jobb även om det är dåligt betalt.Jag är den förste att vilja förbättra med hjälp avytterligare offentliga medel i ett läge då tillväxteneller arbetslöshetsnedgången inte står till buds. Menjag vet att vi inte har några offentliga medel att till-skjuta i en sådan situation. sitter de partier somskall försöka ta ansvar för den svenska ekonomin i ettläge då vi har att se till så att vi slutar lova ut nyabidragsförbättringar och i stället satsar på att göra alltsom står i vår makt för att öka tillväxten för att däri-genom ge unga människor jobb. Där delar vi numeraansvaret.Det kommunala självstyretAnf. 73 ():Herr talman! Jag har en bakgrund som kommun-politiker i och har upplevt att detkommunala självstyrets utrymme inte är så särskiltstort. Det är trots allt där som demokratins växthusfinns. Jag har därmed en fråga till statsrådet uppfattning är att det kommunala självstyretmåste vidgas så mycket som möjligt. Jag tycker attdet även i de avseenden som staten överlåter uppgif-ter på kommunen måste finnas möjlighet för ett lokalthandlingsutrymme när det gäller att utforma verk-samheter efter medborgarnas önskemål.Jag tänker på de statliga pengar som kommer tillkommunerna när det gäller barnomsorg. De kommer ien påse. Denna påse får dock inte användas efter frittönskemål. Man får t.ex. inte använda den till att gestöd till de föräldrar som vårdar egna barn, trots attmånga av småbarnsföräldrar skulle önskadetta. De får inte heller användas till att ge stöd åtföräldrar som köper sin barnomsorg privat eller tilldem som bildar ett föräldrakooperativ. Stödet får barages till dem som använder sig av barnomsorg i of-fentlig regi. För mig är det självklart att valet avbarnomsorg måste grundas på familjens och barnensbehov. Stat och kommun skall underlätta detta valoch inte styra det.Min fråga till är: Är statsrådet bereddatt ge kommunerna utrymme att lokalt besluta ombarnomsorgens utformning, just för att kunna ta hän-syn till föräldrarnas val?Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att det finns flera olikafrågeställningar i frågan. Den fråga som väljer att avsluta med är jag inte nu beredd att genågra konkreta och detaljerade svar på.Däremot håller jag med , om jagtolkar henne rätt, om att det finns anledning för ossatt fundera över hur ansvars- och resursförhållandenaser ut när det gäller de offentliga verksamheternasutformning totalt i . Det inbegriper alla nivåer- statligt, regionalt och lokalt. Här har det hänt myck-et , och vi kommer att se oerhörtstora förändringar framöver. Därför tror jag att det nuär dags för oss att sätta ned foten, stanna upp ochfundera lite grann över åt vilket håll vi bör gå i fram-tiden.Men på direkta fråga är jag inteberedd att ge något svar just för ögonblicket.Anf. 75 ():Herr talman! Jag tackar för den öppning som ändåfinns i statsrådets svar.Jag tycker nog att man skulle våga sig på en vissförsöksverksamhet i det här avseendet i den konkretafråga som jag var inne på. Det finns ett intresse frånväldigt många kommuner som har ansökt om att fåbli försökskommuner, just för att använda barnom-sorgspåsen på ett friare sätt.Då är min följdfråga: Är statsrådet beredd att åt-minstone ge kommuner möjlighet att bli försök-skommuner i det här avseendet? Det kan ju inte skadanågot. Jag tror att det skulle vara spännande för ossalla att se vilka konsekvenserna skulle bli om mansläppte loss medborgarnas val på ett tydligare sätt.Anf. 76 Statsrådet ():Herr talman! Nej, det är jag inte för dagen. Fråge-ställaren tog upp just barnomsorgsfrågorna, och de ärväl egentligen mer en fråga för statsrådet för mig. Men från den här regeringens sida är viinte beredda att skjuta till några statliga pengar tillvårdnadsbidrag, om det nu är det som frågeställarenär ute efter att få klartecken för.Däremot tycker jag att själva de övergripande frå-geställningarna om den kommunala självstyrelsen iframtiden är mycket intressanta frågor som vi måstefördjupa oss i framöver.ÄldreomsorgenAnf. 77 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! som gick har Socialstyrel-sens rapport över äldreomsorgen kommit. När mantittar i den kan man upptäcka dels en svidande kritikmot dagens äldreomsorg, där alltfler av våra äldretvingas förlita sig till anhöriga som kan ställa upp ochhjälpa dem därför att resurserna inte räcker till, dels -kanske mest alarmerande - ett stort varningsteckeninför framtiden då man räknar med att behovet avhjälp ökar. Det blir fler äldre, och de blir mer vård-krävande.Med anledning av den här rapporten skulle jagvilja höra vad regeringen ämnar vidta för åtgärder.Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller frågorna som rör våraäldre har tagit ställning till rege-ringens proposition om äldrepolitiken och handlings-planen för framtiden. Naturligtvis är det ett viktigtsteg att utveckla äldrevården, eftersom den tar siktepå flera viktiga områden - inte minst tillgång tillpersonal, kompetens, boendeformer osv.När det konkret gäller frågan om personal har vien kommission, som för övrigt statsrådet leder, där det finns en särskild grupp som ocksåtittar på kompetensfrågorna inom äldreomsorgen.Nästa viktiga steg för regeringen är den äldrebe-redning vars direktiv nu förbereds i Socialdeparte-mentet, med utgångspunkten att regeringen tar ställ-ning till dem är slut. Det här blir en parla-mentarisk äldreberedning som jag tror kommer att fåstor betydelse för utvecklingen av äldrevården.Anf. 79 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Jag tackar för svaret. Det är bra attnågot är på gång när det gäller att se över och funderakring de här frågorna. Men det här är ett väldigt akutbehov. Det är många äldre som inte får denhjälp och inte har de anhöriga i sin närhet som debehöver. Det är också många anhöriga som går påknäna på grund av att de inte orkar med sin situation.Här är det väldigt brådskande att vi får till en föränd-ring, så att de äldre får den omsorg de behöver.Det tar upp, och som jag tycker ärintressant att fundera över, är om nuvarande organi-sations struktur och finansiering är tillräckliga för attklara de framtida behoven samt hur snart det annarskan ske en förändring så att man klarar av det här.Anf. 80 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig komplettera mitt förra svarmed att säga att en viktig del förstås är resurstillskot-ten till kommunerna. Där kommer vi att se en fortsattökning av medlen.När det sedan gäller att agera lite snabbare kom-mer socialministern i regleringsbrevet till Socialsty-relsen att ta upp frågan om läkarkompetensen, menockså detta med hur vi organiserar bäst, dvs. attkommunerna och landstingen tecknar avtal. har13 landsting tecknat avtal med kommunerna, ochnaturligtvis finns det en önskan att fler landsting ochkommuner tar den här ställningen. Jag tror att detockså har stor betydelse för möjligheten att klara bådetillgången och kvaliteten inom äldreomsorgen.Försvarets ekonomiAnf. 81 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Riksdagen har , 1996 och 1998,enhälligt beslutat att en övergång från ett sätt att be-tala försvarsmateriel till ett annat skulle vara verk-samhetsneutral. Det skulle alltså inte bli några omav-vägningar på grund av övergången.Så har inte blivit fallet. Regeringen har i budget-propositionen redovisat att man avser att bedömakonsekvenserna av detta först och i avvaktanpå detta tillgripa den mest tillfälliga av alla lösningar,nämligen anslagskrediter.Jag vill fråga finansministern om han anser detacceptabelt att försvaret nu tvingas betala sammafartyg, stridsvagnar och flygplan två gånger, dvs. attriksdagen anslagit medel för sammasak.Anf. 82 Finansminister ():Herr talman! Försvar-smakten betalar inte två gånger. Det är en fullständigtfelaktig beskrivning.Vi har en anslagsteknisk omläggning. Vi har för-bundit oss i budgetpropositionen att efter försvarspe-riodens utgång säkerställa att denna omläggning ärverksamhetsmässigt och statsfinansiellt neutral.Självfallet skall vi leva upp till den utfästelsen. Detgår inte att uttala sig om huruvida detta kommeratt leda till att försvaret skall få ökad kompensationeller om det tvärtom skall ske en överföring i motsattriktning. Det går inte att dra några sådana slutsatser.Vad vi säkert kan uttala oss om är att försva-ret har blivit överkompenserat när det gäller ränte-kompensationen, eftersom denna fastställdes på basisav en högre räntenivå än den som råder till följdav en framgångsrik ekonomisk politik. Allt dettamåste slutligen sammanvägas efter försvarsperiodensutgång, och vi skall självfallet leva upp till våra ut-fästelser.Anf. 83 ():Herr talman! Jag tackar finansministern för svaret.Problemet är bara att kommer begreppetverksamhetsneutralitet att vara helt innehållslöst,eftersom patienten - försvarsmaterielsplaneringen -kommer att ha hunnit avlida och opera-tionen att kompensera Försvarsmakten med de härmedlen i efterhand kommer att ha misslyckats. Alltsåkommer inte regeringen att ha klarat att uppnå måletom verksamhetsneutralitet i försvarsplaneringen.I går kunde finansministern ge ett helt annat be-sked i den här frågan, som enligt dagens uttalandeskall avdömas i samband med budgetpropositionen år2002. Han gjorde klart att försvarets ekonomiskaproblem inte har något med det här att göra - det kanhan bedöma redan nu - utan sammanhänger medöverplaneringar, ständiga fördyringar och överskri-danden.Vilket av dessa två uttalanden som har gjorts iriksdagen svarar mot fi-nansministerns egentliga uppfattning? Skall Försvar-smakten kompenseras, eller är det inträffade dess egetfel?Anf. 84 Finansminister ():Herr talman! Jag beklagar den djupa okunnighetsom präglar inlägg. Bägge utta-landena har gjorts, och jag står för dem båda. De ärfullt förenliga med varandra. Det är ett faktum attFörsvarsmakten överplanerat genom att beställa istorleksordningen över anvisade medel.Tidigare har man klarat detta tack vare stora leverans-förseningar från försvarsindustrin men har undersenare tid hamnat i svårigheter på grund av att dessaförseningar har minskat. Det leder till merkostnader istorleksordningen om året.Till detta kommer olika typer av fördyringar ochöverskridanden till följd av bristande ekonomiskstyrning och kontroll inom Försvarsmakten. De berorinte på den anslagstekniska omläggningen. I det avse-endet skall vi leva upp just till de utfästelser som vihar uttalat tidigare.Det måste dock vara på precis samma sätt för För-svarsmakten som för alla andra statliga verksamhets-områden, att man respekterar beslut som har fattats idemokratisk ordning av regering och riksdag. Manmåste följa de ramar och direktiv som fastställts avriksdagen. På samma sätt som vi tillämpar det på allaandra områden måste vi göra det också inom Försvar-smakten.SmåföretagandetAnf. 85 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller Småföretagsdelegationens rapportmed många förslag till åtgärder för att stimulera små-företagandet i vårt land. Vi har tidigare fåtthöra många positiva synpunkter från statsrådet på denhär rapporten. Min enkla fråga är: När kommer för-slag i den riktning som har angivits av Småföretags-delegationen?Anf. 86 Statsrådet ():Herr talman! kommer inte bara attfå höra positiva saker, utan regeringen kommer ocksåatt göra sådana för småföretagarklimatet, precis somden förra socialdemokratiska regeringen gjorde.Ibland låter det i debatten som om ingenting hadehänt när det gäller att förenkla och göra det bättre försmå företagare i vårt land. Vi kommer att fortsättaarbetet på detta, och jag hoppas att redan före julkunna återkomma med några av de förslag som Små-företagsdelegationen har lagt fram. Sedan kommerdetta att prägla allt det arbete som regeringen utförunder fyraårsperioden.Anf. 87 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Idrott och hälsa på skolschematAnf. 88 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetWärnersson. Enligt , professor vidKarolinska institutet, i ett inslag på TV äröver av svenskarna överviktiga eller feta. Enhalv miljon har en övervikt som rent av är farlig förhälsan. Ökningen är framför allt markant bland ung-domar i åldern 18-24 år.Vi rör oss för litet, och det behöver göras någon-ting åt detta. Jag vill därför fråga statsrådet: stats-rådet beredd att verka för att antalet timmar i ämnetidrott och hälsa ökas på allastadier i skolan?Anf. 89 Statsrådet ():Herr talman! har beslutat attöka antalet timmar i ämnet idrott och hälsa.Anf. 90 ():Herr talman! Jag hoppas att det räcker. Jag åter-kommer om det visar sig att problemen kvarstår.Grundläggande utbildning för vuxna med särskildabehovAnf. 91 ():Herr talman! Också jag har en fråga till skolmi-nistern. har debatterats mycket i vårtland. Alla har rätt att få en grundläggande vuxenut-bildning, och det tycker jag är bra. Motsvarande rät-tighet finns dock inte i form av särvux för dem somhar särskilda behov. Det är naturligtvis mindre braoch rimmar rätt dåligt med den utbildningspolicy somvi har haft i vårt land.Min fråga är: Varför är det så, och tänker skolmi-nistern göra något åt detta?Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! Det är en riktig beskrivning som härhar lämnats, och vi har också uppmärksammat möj-ligheterna just för den berörda gruppen, som särvuxär avsedd för. Vuxna med funktionshinder har hafttydligt sämre möjligheter såväl att få en skolgång somatt få läromedel som är anpassade till dem. Det hardärför gjorts ett tilläggsdirektiv till i vilket beaktas möjligheten till vuxenut-bildning för denna grupp.Anf. 93 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag villsamtidigt fråga inom vilken tid en sådan förändring ärmöjlig.Anf. 94 Statsrådet ():Herr talman! Det kan jag inte svara på. Jag fåråterkomma i den frågan.FörmögenhetsskattenAnf. 95 ():Herr talman! Utfallet av årets taxering börjar nubli känt, och inte överraskande är det så att de rikastesvenskarna slipper betala förmögenhetsskatt medanungefär 500 000 svenskar måste betala förmögenhets-skatt. Orsaken härtill är en socialdemokratisk kon-struktion av lagstiftningen. Tycker finansministern attdetta är rättvist, och när avser han att lägga framförslag så att det blir lika för alla, dvs. noll i förmö-genhetsskatt?Anf. 96 Finansminister ():Herr talman! Vi har gjort olika ingrepp i förmö-genhetsskattesystemet. Det gjorde även den borgerli-ga regeringen, som skapade stora spänningar i sys-temet. Man befriade vissa kategorier helt från förmö-genhetsskatt, beroende på vilken lista deras aktier ärnoterade på, medan andra får betala full förmögen-hetsskatt. Det är inte den socialdemokratiska rege-ringen som har skapat detta system. Det skapades avden tidigare borgerliga regeringen.Detta innebär att jag inte är övertygad om att dennuvarande utformningen långsiktigt är den bästatänkbara. Däremot är det så att förmögenhetsskattenger inkomster och utgör ett viktigt fördelningspoli-tiskt inslag i vårt skattesystem.Jag har bjudit in andra partiers företrädare tillskatteöverläggningar , och det kommer dåatt vara i princip möjligt att ta upp alla skattefrågortill diskussion. Vi får väl se vad de diskussionernaleder till och om det går att uppnå en stabil majoritetbakom en framtida skattereform. Att se vad dettaleder till blir en senare fråga. Jag vill dock under-stryka att förmögenhetsskatten är ett viktigt led i vårfördelningspolitik. Den svarar för skatteinkomstersom kommer till god användning i vår budget.Anf. 97 ():Herr talman! Den borgerliga regeringen avskaffa-de förmögenhetsskatten, och det var sedan införde tricksandet med listorna. Jag ärefter mina i skatteutskottet ganska säker på attdet är på det sättet.Jag fick inte svar på frågan om finansministerntycker att det är rättvist att bara de rikaste skall slippaförmögenhetsbeskattningen medan ungefär 500 000andra svenskar skall tvingas betala förmögenhets-skatt.Anf. 98 Finansminister ():Herr talman! Nästa gång ställerfrågor tycker jag att han skall läsa på bättre. Denborgerliga regeringen avskaffade inte alls förmögen-hetsskatten, men den gjorde ingrepp som innebarprecis det som jag sagt. Ägare av en viss typ av aktierbefriades från förmögenhetsskatt, medan ägare av enannan typ av aktier fick fortsätta att betala.Skaka inte på huvudet! Det är så som jag säger,och det är lätt att kontrollera. Det är inte bra att grävaned sig djupare i en felaktig position. Det var inte visom skapade den här situationen, utan den skapadesav den borgerliga regeringen. Förmögenhetsskattenavskaffades inte av den borgerliga regeringen. Denfanns kvar, och den finns fortfarande kvar.Jag håller med om att vi inte har något perfektsystem. Det finns anledning att framöver se efter omvi skall göra justeringar i det rådande systemet.FörsvarsindustrinAnf. 99 ():Herr talman! Min fråga riktar sig till statsrådetMona . spelar en viktig roll för denhöga tekniska kompetensen i , som i sin turhar lett till många nya jobb och till optimism i kom-munen. Vi känner därför med all rätt stor oro förkommunens utveckling om försvaret minskar sinabeställningar av materiel.Jag vill fråga statsrådet vilka insatser rege-ringen är beredd att göra för att säkra att den positivautvecklingen av näringslivet i inte bryts.Anf. 100 Statsrådet ():Herr talman! Det är utan tvivel så som HelenaFrisk säger, att de nödvändiga omstruktureringarnainom försvarsindustrin har lett till och kommer attleda till stor oro bland många individer och på mångaorter. Det är också så att regeringen känner ett stortansvar för att bidra till att framtidshopp och framtids-tro skall finnas inte bara i storstäderna utan också påde här orterna.Som näringsministern och försvarsministern redanhar meddelat, har det påbörjats ett arbete i Regerings-kansliet för att tillsammans med de berörda orterna sehur vi kan bidra med ersättning och möjligheter ifråga om närings-, arbetsmarknads- och regionalpoli-tiken. Regeringen kommer att mycket noga följa dettaoch tillsammans med de här orterna se till att fram-tidstron finns kvar också i Karlskoga.Gasledning genom SverigeAnf. 101 ():Herr talman! Jag vill gärna ställa en fråga tillstatsrådet president gästade förnågot år sedan gjorde han ett utspel om att vi i Sveri-ge borde köpa rysk naturgas. har det presenteratsett förslag om en gasledning genom , en tran-sitledning, inte med några avtappningskranar tillSverige utan en ren transportledning. Det här harväckt en hel del oro på många olika håll, inte minst imina hemtrakter.Min fråga är nu om statsrådet anser att det här ärett projekt av riksintresse.Anf. 102 Statsrådet ():Herr talman! Statsrådet i fråga, som ställer frågan till, kan inte denna frågeställningtillräckligt mycket för att våga sig på att ge ett rättvi-sande svar till den högt värderade församling somriksdagen är.