prot · GM0934 · 1998-12-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:34Fredagen den 11 decemberKl. 09.00 - 18.52Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Beslut om sista dag för avlämnande avpropositionerI enlighet med 3 kap. 3 § riksdagsordningen före-slog talmannen att propositioner som regeringenavsåg skulle behandlas vid innevarande ochför vilka särskild tidpunkt inte var föreskriven skulleavlämnas senast onsdagen den 10 mars 1999.Kammaren biföll detta förslag.2 § Hänvisning av ärende till utskott och beslutom förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition1998/99:44 till lagutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition skulle förlängas tillfredagen den 22 januari 1999.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /99:FiU2 -betänkanden /99:KU1och KU144 § Beslut rörande utskottsbetänkande somslutdebatterats den 10 decemberFöU1 Totalförsvarets budget för 1999Mom. 1 (anslagsförordningen)1. utskottet2. 1 (m, kd)3. res. 2 (c, fp)Förberedande votering:110 för res. 124 för res. 2164 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:166 för utskottet110 för res. 124 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 39 v, 14 mpFör res. 1: 73 m, 37 kdAvstod: 15 c, 9 fpFrånvarande: 18 s, 9 m, 4 v, 5 kd, 3 c, 8 fp, 2 mpMom. 4 (den säkerhets- och försvarspolitiska kon-trollstationen)1. utskottet2. 6 (mp)Votering:176 för utskottet49 för res. 675 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 2 m, 4 v, 37 kd, 14 c, 8 fpFör res. 6: 35 v, 14 mpAvstod: 2 s, 71 m, 1 c, 1 fpFrånvarande: 18 s, 9 m, 4 v, 5 kd, 3 c, 8 fp, 2 mpNalin () anmälde att hon avsett att rösta ja menmarkerats ha avstått från att rösta.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.5 § betänkande 1998/99:TU1Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 1998/99:1delvis)Anf. 1 ():Fru talman! I början av det här seklet var vi allabesjälade av att bygga upp och att modernise-ra . Då orkade vi med det vi inte gör . Idet då fattiga satsade vi på att bygga järnvä-gar och vägar. sker alla dessa beslut under vån-da. Det är lättare att skicka ut Perssonpengar till då-ligt skötta kommuner och landsting än att satsa i enframtidsinriktad infrastruktur.Det svenska samhällets investeringar i järnvägar,vägar och luftfart har för den socialdemokratiskaregeringen alltmer blivit en restpost - en restpostsedan allt annat klarats av. Den socialdemokratiskaregeringen inser uppenbarligen inte hur viktigt det äratt investera och underhålla det anläggningskapitalsom är så viktigt för samhällsutvecklingen, för till-växten, för sysselsättningen och för att lägga grundentill en framtid i Sverige.Tre partier i den svenska , ,, har i decenniervarit övertygade om att den ekonomiska tillväxten,där investeringar i infrastruktur likaväl som investe-ringar i ny teknik och forskning ingått som en viktigdel, varit en av grundvalarna för en fortsatt utvecklingav det svenska välfärdssamhället.Jag måste därför - inte av elakhet eller av ironiutan med vemod - konstatera att Socialdemokraternaunder senare tid alltmer kommit att driva en politiksom inte befrämjar den tillväxt som så välbehöver för att klara sig i ett allt hårdare internatio-nellt klimat.Det går inte att få fart på , om socialdemo-kraterna samarbetar med kommunister och miljöpar-tister. Det förvånar mig att ett socialdemokratisktparti, som i politik och på arbetsplatserbekämpat kommunismen, nu enbart för att behållaregeringsmakten sätter sig och utövar denna makt påkommunisternas villkor.Det finns mycket lite av gott att vänta sig av denpolitiken.Politiken måste enligt vår moderata övertygelsevara inriktad på tillväxt. Investeringar i vägar, järnvä-gar och flyg är viktiga inslag i en näringspolitik somgör attraktivt att investera i och att drivaverksamhet i.Investeringar i vägar, järnvägar och flyg är ocksåviktiga för att vårt näringsliv skall kunna uppnå sålåga transportkostnader att det långa avståndet tillmarknaden inte utestänger eller försvårar från attkonkurrera med de företag som redan finns på mark-naden och inte har de långa avståndens belastning.Men det är inte bara varor utan också personersom skall förflyttas. Det måste vara komfortabelt attresa. Det måste vara smidigt att resa. Det får inte taonödigt att färdas från en ort till en annan.Skall vi behålla våra företag och deras huvud-kontor måste kommunikationerna, vid sidan av en radandra faktorer, fungera väl. Det är därför vi moderaterupplever det som angeläget att satsa på goda ochsnabba kommunikationer. Vi kan inte som regerings-alliansen med kommunister och miljöparti motsättaoss en expansion på flygområdet.Fru talman! Hur har då kommunikationsfrågorna- trafikpolitiken - hanterats i den budget för 1999som vi nu skall ta ställning till i ?På vägområdet ville socialdemokraterna före valetanslå mer än i den budget somsocialdemokraterna presenterade efter valet.Regeringens förslag att nu frysa 500 miljoner kro-nor på vägområdet innebär i princip att inga nya väg-projekt kan sättas i gång. Man kommer inom Vägver-ket bara att kunna avsluta de pågående arbetena. Detär med andra ord i princip investeringsstopp på vä-gområdet. Detta är en oklok politik som leder till ensuboptimering av den tillgängliga kapaciteten somVägverket står för.Vi moderater anser det vara synnerligen angelägetatt investeringar i vägnätet över tiden hålls på enjämn och god nivå samt att vägunderhållet inte efter-sätts. Ryckighet är ett slöseri med pengar och resur-ser.Trafikmängd, framkomlighet och slitage bör meraän det tillfälliga statsfinansiella läget vara vägledandeför investeringar och underhåll.Vi moderater kan inte ställa upp på att det svenskavägnätet är färdigbyggt. Den socialdemokratiskaregeringen gör detta genom sitt regeringssamarbetemed kommunister och miljöparti.Kommunisterna vill dra ned på anslagen till vä-garna. vill t.o.m. gå så långt som attsänka anslagen . Men dessa partier vill avkända skäl inte dra den fulla och omedelbara konsek-vensen av vad de vill, ty i så fall skulle de yrka avslagpå regeringens förslag redan för . Istället uttrycker de i hotande ordalag att de 2000 förväntar sig att regeringen kommer attställa upp på deras krav på stora nedskärningar påvägområdet. Denna politik vore förödande för Sveri-ge.Vi moderater förstår inte att regeringen vill drivaen vägpolitik i som gör det svårare och dyra-re att ta sig fram med bil - det av det svenska folketmest uppskattade sättet att förflytta sig.Vi moderater förstår inte hur man vill driva envägpolitik, som fördyrar och försvårar den svenskaindustrins råvaruförsörjning. Bärigheten på många avvåra vägar är undermålig. Men tillräckligt med peng-ar för att förbättra bärigheten vill man inte bjuda påfrån regeringens sida.Vi moderater vill driva en vägpolitik som gör attalla skall kunna utnyttja de speciella fördelar somvägnätet erbjuder. Ett bra vägnät leder till att person-trafiken i form av restider förkortas, att snabba va-rutransporter från dörr till dörr underlättas och attenskilda bilägare slipper att drabbas av onödiga ochökade underhållskostnader.Vi moderater vill anslå merän regeringen för upprustning inte bara av det all-männa vägnätet utan också av de enskilda vägar sommänniskor i glesbygd och det enskilda skogsbruket ärså beroende av.Vi upplever det som viktigt att de som bor i gles-bygden har bra kommunikationer. Därför är Centernsförslag till indragning av hela anslaget för stöd tillkommunala flygplatser på liteförvånande.Vad gäller järnvägarna tror vi moderater på ensuccessiv utbyggnad. kan genom att höjasina banavgifter driva på en ökad effektivisering ochen ökad konkurrens mellan olika trafikslag som i sintur kan leda till att kapital kan frigöras för investe-ringar utan att skattemedel behöver tas i anspråk i såstor utsträckning som regeringen vill.Fru talman! I detta sammanhang är det på sin platsatt kommentera den högaktuella . Entunnel genom är en förutsättning för attVästkustbanan, som är så viktig för både person- ochgodstransporter, skall kunna blir ett konkurrenskraf-tigt alternativ till vägen.Jag tror att vi med tillgänglig teknik baserad påredan gjorda bittra erfarenheter och med beaktande avhårda miljökrav kan bygga en tunnel genom Hal-landsåsen inom samhällsekonomiskt försvarbararamar.Slutförs inte projektet nu är jag övertygad om attstarka krav kommer att växa fram på enmodern och rationell dubbelspårig Västkustbana dären tunnel genom är en nödvändig kom-ponent.Den socialdemokratiska sjöfartspolitiken, som idet närmaste höll på att haverera för några veckorsedan, har av en djupt chockad regering fått en myck-et otillfredsställande lösning som inte utanbetydande och successivt stegrad statlig subventione-ring kan förhindra en fortsatt utflaggning av svenskafartyg.Fru talman! Detta avsnitt kommer Tom Heymanmed sina mycket djupa insikter och egna praktiskaerfarenheter av internationell sjöfart om attbehandla.På postens område motsätter vi oss att staten medskattepengar skall subventionera Posten för en rik-stäckande betalnings- och kassaservice. Ny teknikoch andra aktörer ute i landet kan med all sannolikhetåta sig att ombesörja detta arbete. Det är därför enligtmoderat uppfattning angeläget att Posten ser över sinbetalnings- och kassaservice och försöker finna andramer rationella och mer konsumentvänliga lösningar.Det är inte bara banker och läkemedelsföretagmed statligt ägande och den svenskflaggade handels-flottan som flyttar verksamhet utomlands för att denäringspolitiska förutsättningarna är bättre i andraländer i än i Sverige.Det har visat sig att de svenska åkerierna - ävendet på grund av en missriktad ekonomisk politik ochen diskriminerande skattelagstiftning - tvingas ut-omlands för att klara konkurrensen med de utländskaåkerierna, som har rätt att verka i Sverige.Det behövs en trafik- och näringspolitik, som gördet möjligt för svenska åkerier - utan att flytta ut - attdriva en lönsam och konkurrenskraftig verksamhetfrån baser i . Det går inte att som havärldens högsta inkomstskatter och arbetsgivaravgif-ter. Det går inte att som ha världens högstaenergiskatter och fordonsskatter och tro att dettaförstärker den svenska åkerinäringens konkurrens-kraft.Vad beträffar de svenska åkerierna med omfattan-de utlandstrafik finns det inte tid för en tvehågsenregering att krypa bakom utredningar. Här krävsomedelbara åtgärder. Det är bråttom.Fru talman! Det går inte att när trafikpolitikendiskuteras i ett vidare ekonomiskt sammanhang gåförbi trafikproblem. Den stora inflytt-ningen till - uppemot en kvartsmiljon per tioårsperiod - skapar allt allvarligare stoppi trafikflödet. kommer om inte krafttag tasi form av investeringar i nya genomfarts- och förbi-fartsleder att plågas av sämre miljö, stora parkerings-bekymmer och stora trafikstockningar.Kraftfulla initiativ måste tas för att komma tillrätta med problemen. Det är oklokt att skjuta proble-men . Ett finansiellt utrymme måsteskapas för att bygga bort friktionerna. Det ligger inationens intresse att trafikproblem löses.Detta är inte bara en fråga för dem som bor i Stock-holm.Brutna löften och överenskommelser under gång-na år - oberoende av vilka som brutit dessa löften -får inte lägga hinder i vägen för en framåtsyftande,snabb och inte minst klok omdaning av väg- ochjärnvägstrafiken i Stockholmsregionen.Slutligen vill jag ta upp taxfreefrågan. Under se-nare tid har vi fått belägg för att en del färjeförbindel-ser kommer att läggas ned när taxfreeförsäljningenupphör. Ett stort antal arbetstillfällen försvinner,godsflödet kommer att förändras, biljettpriser ochfrakttaxor kommer att höjas och ett av det svenskafolket uppskattat resande försvinner.Den socialdemokratiska regeringen har varit syn-nerligen passiv, trots att den länge varit medveten omkonsekvenserna för . Det är först , när destora länderna , och Storbritannienbörjar ge uttryck för ett uppskov , som densvenska statsministern har börjat röra sig i rätt rikt-ning. Det är väsentligt att ett sådant uppskov kommertill stånd och att uppskovet omfattar en så lång periodsom . Därmed skulle färjetrafiken på mångaställen i kunna upprätthållas på en acceptabelnivå.Tyvärr påverkas inte våra förbindelser med Got-land, som inte har rätt till taxfree. Jag vill gärna ställafrågan: Skulle inte subventioneringen av Gotlandstra-fiken med skattemedel kunna nedbringas, ja, kansket.o.m. slopas, om exempelvis skattefri provianteringbörjade tillämpas för båttrafiken mellan ochfastlandet? Skulle inte en skattefri proviantering varapositiv för utvecklingen av ? Frågan är värdett närmare studium, fru talman.Med detta vill jag yrka bifall till den moderata tra-fikpolitiken och därmed till reservation nr 8.Anf. 2 ():Fru talman! Utgångspunkten för Vänsterpartietsställningstagande i transportfrågor är det principbe-slut för trafiken som fattade efter arbete. Det som är nytt meddetta trafikpolitiska beslut jämfört med dess före-gångare är begreppet hållbar utveckling. Att trans-portpolitiken skall motverka regional obalans ochunderlätta för näringslivets behov m.m. finns medredan i tidigare trafikpolitiska beslut. Dessa allmännakrav på vilka funktioner transporterna skall fyllatycker är rimliga.Vad gäller begreppet hållbar utveckling krävs enprecisering av vad som avses. Har begreppet ingetdefinierat innehåll fyller det ingen funktion. Ingen jaghar träffat säger sig vara för en ohållbar utveckling.En tämligen allmänt vedertagen definition av begrep-pet är att den pågående utvecklingen inte får inskrän-ka på kommande generationers möjligheter att få sinabehov tillgodosedda.Vägtrafiken i är till beroendeav fossila bränslen. Fossila bränslen är inte förnybara,så här krävs en gigantisk omställning.Luftföroreningarna från trafiken leder till konsek-venser som inte är hållbara i längden. Halterna avmarknära ozon - det skall inte förväxlas med hög-höjdsozonet som det som bekant råder brist på -överskrider normeri stora delar av . Episoder med höga halter avmarknära ozon uppstår när fordonsavgaser kombine-ras med solljus. Marknära ozon vållar huvudvärk,luftvägsbesvär och skördeskador. Även dieselavga-serna ökar i omfattning och är enligt färska forsk-ningsresultat väsentligt mer cancerogena än vad somansetts vara fallet tidigare.Transporterna är den största anledningen till attSverige inte lyckats minska sitt bidrag till växthusga-serna i den omfattning som vi har krävt att andraländer skall göra. Detta faktum är pinsamt med tankepå vilken aktiv roll spelade när klimatkon-ventionen kom till stånd 1992.Den här uppräkningen skulle jag kunna fortsättamed om jag fick möjlighet till det.För att summera: Transporterna är den största enskil-da orsaken till att nuvarande utveckling inte är håll-bar.Hur skall man då förhålla sig när man skall taställning till olika trafikpolitiska utvecklingar? För attförklara hur jag ser på det skall jag göra en liknelsemed att köra bil på en väg. rekommen-derar att man riktar blicken framåt för att se vilkahinder som eventuellt dyker upp för att på så sättkunna parera . För dem som inte vågar utgå frånett långsiktigt framtidstänkande kan sikte tas på detvägavsnitt som kan ses närmast motorhuven. Dennastrategi riskerar dock att leda till obehagliga över-raskningar och tvära girar.Dagens trafikpolitik skulle jag vilja likna vid entredje strategi. När utvecklades från ett agrartland till ett industriland hade infrastrukturinvestering-ar en dynamisk tillväxteffekt. När man försökerupprepa samma trick, kan det liknas vid att manskulle orientera sig under bilkörningen genom att tittai backspegeln. Hur den färden kommer att sluta är lättatt räkna ut.Vänsterpartiet tar sikte och väjer inteför den miljöanpassning alla länder förr eller senaremåste göra. Rent konkret yrkar vi i årets budgetmo-tion på att regeringen inför budgetpropositionen våren1999 flyttar över ansenliga medel från kontot förväginvesteringar till ändamål med större samhäll-snytta.Motivet för detta är enkelt. Fler vägar underlättarför mer vägtrafik som i sin tur leder till en ökning avtrafikens skadeverkningar på hälsa och miljö. Denträngsel som finns i storstadsområdena kanåtgärdas med effektivare och modernare metoder.I går meddelade transportministerett beslut att låta kommuner införa miljöstyrandeavgifter på vägar och/eller parkeringar. Storleken påavgifterna skall sättas så att de minskar trafikström-marna. Intäkterna skall kommunerna behålla självaoch använda till kollektivtrafiksatsningar eller andraangelägna verksamheter. Det är väl känt att det idagens genomsnittligt tar att för-flytta sig med bil än vad som var fallet för 100 årsedan då man åkte med häst och vagn. Det krävsalltså mer moderna lösningar på dagens problem.Vägavgifter för att minska belastningen på vägar-na är på väg att införas i flera andra EU-länder. Underden allmänna motionstiden lämnade inen motion med förslag liknande det som skall genom-föras i . Denna motion är inte uppe tillbehandling , men jag vill ändå passa på tillfälletatt förklara vår principiella inställning till hur biltra-fikproblemen skall tacklas.Vänsterpartiet har inga negativa känslor i förhål-lande till bilar som sådana. Bilen är i många lägen ettoöverträffat transportmedel, särskilt för människor iglesbygd. Bilismens skadeverkningar härrör dockhuvudsakligen från tätorterna, där kollektiva trans-porter oftast finns att tillgå. Ur folkhälsosynpunktbehöver merparten av oss gå och cykla mer för attmotverka folksjukdomar. Helst skall vi kunna göradet utan att råka ut för en trafikolycka.Trots stora trafiksäkerhetsanslag till Vägverketökade antalet dödsfall i trafiken 1997. 541 personerfick sätta livet till. Det är som en Estoniaolycka fastutspridd över året. Det finns ingen anledning att ac-ceptera att människors liv förkortas på detta sätt. Attsänka hastigheterna och vidta åtgärder för att minskatrafikintensiteten är samhällsekonomiskt effektiva sättatt minska risken för trafikolyckor med dödlig ut-gång.En annan infallsvinkel på trafiksäkerhet är kon-sekvenserna av den avreglering kollektivtrafikenutsatts för. Tidtabellerna har pressats maximalt, vilketknappast underlättar för busschaufförerna att priorite-ra en säker körning. Tiden för att underhålla fordonenhar också minskat, vilket tydligt kan avläsas i detkraftigt ökade antalet anmärkningar vid besiktningar-na. Att trafikeringsrätten är tidsbegränsad lockarknappast till långsiktiga investeringar.Gotlandstrafiken är också en illustration av hurdyrt det kan bli om det inte finns ett offentligt an-svarstagande. Budgeten belastades med ca 322 miljo-ner i kostnader i samband med att avtalet med upphörde. Denna summa skall jämfö-ras med de 20 miljoner som det skulle kostamed en snabbåtstrafik som är tillgänglig året runtmellan och fastlandet.Hösten har varit dramatisk beträffande sjöfartensvillkor. är en varm anhängare avsvensk sjöfart. Vi bedömer att detta transportslag haren stor utvecklingspotential de närmaste årtiondena.Alldeles för många och tunga långtradare befinner sigpå vägarna med onödigt vägslitage och luftförore-ningar som följd. Långväga godstransporter borde gåtill sjöss eller på järnväg om det skall finnas en chansatt uppfylla de miljömål beslutat om. Medtanke på hur stora summor som anslås till anläggningoch underhåll av vägar är sjöfarten ett intressant al-ternativ när det statsfinansiella utrymmet är begrän-sat. Vägar på vatten kostar ingenting. Av för ossokänd anledning riskerade regeringens förslag att ledatill ytterligare utflaggning av svenska båtar. ett intensivt opinionsarbete kunde en uppgörelseträffas som motverkar utflaggning den närmaste ti-den.Bromma flygplats har plågat kringboende i åratal.Flygtrafiken ökar i i en omfattning som ärfullständigt ohållbar med tanke på den förstärkningav klimathotet det innebär. utökade kapaci-tet skall räcka för den trafik som går på Brom-ma, och dessutom är X 2000 ett fullgott alternativtsom många av oss skåningar använder. Därför bordeden segslitna striden om få ett snabb slut såatt marken kan användas för bättre ändamål. Flyget iövrigt och regionalpolitiska aspekter på detsammakommer att behandlas av senare i denhär debatten.Det svenska vägnätet är i princip färdigbyggt. Inteens med egna kalkyler går det att få lön-samhet i de nya vägsatsningarna. I propositionenkonstateras att endast tre av de fem större vägobjektsom färdigställts ansågs lönsamma. Där-för vill att åtgärder för att stimulera detkollektiva resandet och för att miljöanpassa gods-transporterna prioriteras på bekostnad av nyinveste-ringar inom vägsektorn. Vår hållning är att det är merväsentligt att underhålla det befintliga vägnätet ochatt med biljettstöd göra det möjligt även för de mind-re bemedlade att åka tåg. har rustats uppför stora summor. Då borde det också trafikeras imycket större utsträckning än vad som är fallet i dag.Sture kommer att behandla tågtrafikennärmare i ett senare inlägg.Slutligen måste jag beröra den väsentligaste tra-fikfrågan i den landsända jag kommer från. är snart färdigbyggd. Oroande uttalandenfrån handelsminister tyder på att vi måsteerinra om det beslut som togs i denna kammare närbron mot vår vilja klubbades igenom. Avgiften för attköra över med bil skall motsvara vad det kostar att tabilen på en färja. Vid miljöprövningarna för bronanvändes ett tak på 10 000 fordon för attbegränsa skadeverkningarna för miljön. Priset för attta tåget måste hållas på en rimlig nivå för att intestimulera den avgasproducerande trafiken ytterligare.Vänsterpartiet lär återkomma i detta ärende.Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1,14, 19 och 20. I övrigt stöder vi utskottets förslag.Anf. 3 ():Fru talman! Vi kristdemokrater står bakom allavåra reservationer inom utgiftsområdet, men för attvinna tid vid omröstningen vill jag yrka bifall endasttill reservation 7 under mom. 16.Jag kommer i mitt anförande att till största delenägna mig åt järnvägen samt telekommunikationerna.Tuve Skånberg kommer att beröra vägar, luftfart samtpost m.m. Sjöfarten skall ju diskuteras senare och jagåterkommer då med synpunkter.I den senaste valrörelsen fanns det tre viktiga om-råden som i stort sett alla partier slog vakt om, nämli-gen vård, skola och omsorg. Dessa frågor är att be-trakta som hjärtefrågor för oss kristdemokrater. Ickedesto mindre är det så att många människor har syn-punkter på just det område vi skall besluta om ,nämligen kommunikationerna. Alla människor berörsju av kommunikationer på ett eller annat sätt. Vadvore sjukvården utan ambulanserna? Vad vore om-sorgen utan färdtjänsten och telelarmet? Utan att gå indjupare på jämförelser här konstaterar jag att kom-munikationer är ett viktigt område, och vi berörs allaav det.Kristdemokraterna har förstått det viktiga med brakommunikationer för utveckling och väl-färd. Vårt avlånga land gör oss särskilt beroende avbra transporter. Alla trafikslagen har sina fördelar ochen större samverkan är värd att eftersträva. Sjöfartensenergisnåla transportsätt borde utnyttjas mer, likasåjärnvägen, vilket jag skall återkomma till.Fru talman! När det gäller utgiftsramen skiljer sigvårt budgetförslag väldigt lite från majoritetens -närmare bestämt eller , omman så vill uttrycka det. Det handlar om att vi villspara in något på administrationen hos Banverketsamt - 30 miljoner vardera. 20 miljoner avdessa vill vi sedan lyfta tillbaka till anslagA 2 för ökade trafiksäkerhetssatsningar.Om endast skriver vi ett nytt årtusende.Ett ganska stort bekymmer är datorom-ställningen. Det finns stor risk för att vårt samhällekommer att drabbas av svåra störningar om det intetas krafttag på detta område. Vår oro har vi beskrivit ivår trafikmotion samt i vår IT-motion. Men just idenna del har det behandlats i försvarsutskottet ochdärför skall jag inte här fördjupa mig i ärendet. Det ärdock viktigt att påpeka regeringens ansvar för attöverblicka och påskynda processerna hos olika aktö-rer i samhället.