prot · GL09112 · 1998-05-26 00:00:00 — Där har en högskole-utbildning kommit till på grund av att företagen harhaft ett behov av utbildad arbetskraft i området. Detär mycket bra att en sådan har kommit till stånd ochatt regeringen har gett resurser till det.Ministern har i svaret angivit att företagens spe-ciella behov ger vissa merkostnader, att företagenställer krav. Det är givetvis rätt att industrin alltidställer krav på utbildningar. Jag tycker på något sättatt den också skall göra det för att utbildningen skallbli bra. Men givetvis förutsätter vi att näringslivet, idet här fallet gruvindustrin, är så pass förutseende finansierar en bra utbildning som har framtidenför sig.Jag hoppas, fru talman, att ministern har med sigdetta i bagaget vid framtida överväganden inom dettaområde.Anf. 51 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag skall ha med mig detta i bagagetockså när jag nu avreser just till Gälliva-re och Jokkmokk.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1997/98:311 om Po-lenkabelnAnf. 52 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig när jag avseratt ge tillfälle för nationens folkvalda representanter iriksdagen att öppet diskutera Polenkabelns lämplighetoch att öppet diskutera kabelns betydelse som ett led ilandets energiomställning.Jag vill inledningsvis påminna om attriksdagen relativt behandlat frågan om bety-delsen av överföringsförbindelser i omställningen avenergisystemet. beslutade omriktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272). Riktlinjerna in-nebär bl.a. att energipolitiken skall bidra till ett bred-dat energi-, miljö- och klimatsamarbete i Östersjöre-gionen. I detta sammanhang sägs bl.a. att en förbätt-rad infrastruktur på energiområdet i Östersjöområdetavsevärt skulle öka försörjningstryggheten i Sverigeoch övriga . Det sägs också att aktivtskall verka för en integrering av de nationella energi-systemen i och . Enligt minuppfattning är Polenkabeln en viktig del i den förbätt-rade infrastruktur och den integration som de energi-politiska riktlinjerna åsyftar.När det gäller frågan om en diskussion om Polen-kabelns lämplighet vill jag framhålla för attriksdagen genom ellagstiftningen fastställt formernaför prövning av ansökningar om nätkoncessionen.Enligt såväl den gamla ellagen (lag (1902:71 s. 1),innefattande vissa bestämmelser om elektriska an-läggningar) som den nuvarande ellagen (1997:857) ärdet regeringen som prövar ansökningar som gällerutlandsförbindelser, bl.a. vad avser lämplighet frånallmän synpunkt. Ellagstiftningen ger alltså formelltsett inget utrymme för i prövningen. Dethindrar inte att risdagen tar upp frågan i andra sam-manhang, vilket bl.a. är skälet till att jag är här i dag.Jag vill också för framhålla att det inte ärjag som avgör vad som skall diskuteras i riksdagen.Som nämner har vid flera till-fällen, senast i sitt beslut om 1998 års statsbudget(prop. 1997/98:1, utg.omr. 21, bet. 1997/98:NU2,rskr. 1997/98:133) inom ramen för sin finansmaktangivit de ekonomiska ramarna för Affärsverketsvenska kraftnäts () medverkan iprojektet med Polenkabeln.Därmed har jag besvarat frågor. Inter-pellationen tycks i övrigt bygga på flera missuppfatt-ningar. Av utrymmesskäl kan jag bara kommentera demest iögonenfallande av dessa.Eva berör ett möte som jag haft med företrä-dare för . Enligt min uppfattningär det en viktig uppgift för ett statsråd att informerasig om stämningarna i olika frågor. Det var ocksåsyftet med det aktuella mötet. Det har inte varit frågaom påtryckningar. Det är inte heller fråga om på-tryckningar när jag i och på andra håll re-dovisar motiven för regeringens beslut om Polenka-beln.Enligt min uppfattning är det av nationellt intresseatt bygga ut överföringssystemet för el för att möjlig-göra en effektivare, säkrare och miljövänligare elför-sörjning för som helhet och för övriga Öster-sjöregionen. Detta är i enlighet med de energipolitiskariktlinjerna. Därför kan Polenkabeln betraktas som ettnationellt intresse från energisynpunkt, även om detplanerade elutbytet är relativt litet.Att Polenkabeln betraktas som ett nationellt in-tresse innebär i sig inte att projektet skall prövas en-ligt 4 kap. 2 § lagen (1987:12) om hushållning mednaturresurser m.m. (NRL). Regeringen får i ett visstfall besluta att en anläggning eller en åtgärd inte fårutföras utan tillstånd enligt 4 kap. NRL, om den kanantas få betydande omfattning eller bli av ingripandebeskaffenhet. Betydande miljöstörningar eller andraingrepp i naturen är faktorer som beaktas vid dennabedömning.Regeringen har ansett att Polenkabeln inte kanantas få en så betydande omfattning eller bli en såingripande beskaffenhet att tillåtlighetsprövning enligt4 kap. 2 § NRL bör ske. Denna uppfattning delas avflera remissinstanser, bl.a. och . En nätkoncessionenligt ellagen skall förenas med de villkor som be-hövs för att skydda de allmänna intressena och denenskildes rätt samt med de villkor för anläggningensutförande och utnyttjande som behövs av säker-hetsskäl eller som annars behövs från allmän syn-punkt, vilket naturligtvis även innefattar villkor förskydd mot störningar på berörd natur- och kulturmil-jö. I detta sammanhang tillämpas bl.a. 2 och 3 kap.NRL. Jag hänvisar i övrigt till vad som framförts idenna fråga i samband med konstitutionsutskottetsgranskning av ärendet om Polenkabeln.Jag är naturligtvis medveten om den lokala opini-onen mot Polenkabeln. har ochde andra intressenterna, efter att ha lyssnat på bl.a.denna opinion, funnit en teknisk lösning som med enförhållandevis liten kostnadsökning kan innebära atteventuell miljöpåverkan kan reduceras. Jag hoppas attdetta kan leda till en sakligare och mera konstruktivdiskussion om kabelprojektet.Anf. 53 ():Fru talman! Tack för svaret, sedan låg det på bordet ett meddelandeom att inte skulle ha tid att besvarainterpellationen eftersom han skulle på LRF:s års-stämma. Men jag förstår att när debatten om kärnkraf-ten har kommit emellan kan han lika gärna stanna här.Jag har reagerat därför att jag tycker att man harförsökt forcera fram ett besked om Polenkabeln. Vivet att har sagt att man borde pröva fråganenligt 4 kap. i naturresurslagen. Vi vet att Fiskeriver-ket har sagt att det inte är relevant med de undersök-ningar man jämför med, t.ex. tånglaken i ifråga om Fennoskandia, vandringsfisk som lax. Det äralltså många remissinstanser som har varit väldigtskeptiska till Polenkabeln. Jag har varit på möten medallmänheten. Vi tog upp bipolär kabel, som opinionenhela tiden krävt att få. Men det skulle man absolutinte kunna tänka sig. Man fick ut mindre el om detblev störningar plus att det kostade mer.Då var man inte intresserad.Och det gjorde naturligtvis att detta gick i stå.Detaljplanen över Strömriktarstationen godkändesinte. Jag har ju varit med människorna på lokal nivå,med fiskare och med ortsbefolkningen, och man köröver dessa totalt. Elektrodstationen var från börjantänkt att placeras i Vångsjö som är ett naturskyddatområde. Allt detta visar att man struntar i människor-na och vad de tycker.Senast i går fick vi besked om att en enig mil-jönämnd i har sagt nej till en eventuellPolenkabel med hänvisning till försiktighetsprincipen.Miljönämndens yttrande kommer att ligga till grundför kommuns remissyttrande till Närings-departementet om den nya tekniska lösningen. SomAnders vet har man nu tagit tillbaka dengamla ansökan om vattendom och det skall komma enny ansökan till som skall baseras på den nyatekniken. Men den nya tekniken med återledare är juinte heller prövad. Det vore väl lämpligt att man följ-de ellagen och elförordningen och lät myndighetenpröva. Myndigheten måste väl ändå vara den som harkompetens att avgöra om det är lämpligt med en kabelmed återledare.Med tanke på den tidigare debatten måsteman också fundera över vem som skall skicka i väg eloch vem som skall ta emot el. Är det meningen attSverige skall sälja el till kontinenten som viskall avveckla kärnkraften? Priserna kommer då för-modligen att stiga. Kan vi konkurrera med brunkols-baserad el som produceras i ? Om vi skall säljakärnkraftsel eller vattenkraftsel på kontinenten, hurskall vi då kunna avveckla? Detta passar väldigt braför dem som gillar kärnkraft. Professor säger att det är jättebra med kablar, för dåkan vi ha kvar våra tolv reaktorer och börja användaelen som råvara och sälja den. Men jag trodde att vihade tänkt att bygga upp ett biobränslebaserat ochförnybart system i och inte göra oss beroendeav brunkolsbaserad elimport. Vill man vara riktigtvulgär, som brukar vara, kan man sägaatt vi får också importera rysk kärnkraftsel. Det sce-nariot vill jag inte gärna se framför mig.Jag har fått ett TT-meddelande om att man nu hargått in på den stora gigantiska elmarknaden. Carl-ErikNyquist i skall bli någon typ av chef ellerordförande för detta. Vi skall arbeta ihop med Ryss-land och dess största bolag som har av markna-den. ser som en potential att säljaelen till.Så jag frågar mig: Hur skall vi kunna bygga uppdet förnybara systemet? Vad kommer det att få förmiljökonsekvenser?Anf. 54 Näringsminister ():Fru talman! tog upp tre saker.För det första frågade hon: Varför kabel? Det ären viktig fråga. Vi har ett tjugotal utlandsförbindelseroch också många kablar - så det här med kablar äringenting nytt, utan det har funnits under lång till -och skälet till att vi vill ha kabeln är vi helt enkelt villskapa ett elförsörjningssystem som inte gör att vi iSverige måste bygga en produktionskapacitet för elsom klarar extrema högkonjunkturer kombinerat medextrema torrår kombinerat med de kallaste dagarna.Om vi inte har större nät eller utjämnar mellanhög- och lågkonjunktur, mellan vått och torrt, mellankallt och varmt måste vi ju investera i en enorm totalproduktionskapacitet som kanske bara används varttionde eller . Vi förstår ju alla att detinnebär en väldig miljöförstöring att göra på det sät-tet. Då binder vi kapital och naturresurser till sådantsom vi egentligen inte behöver. Därför skall vi ha ettordentligt nät och ju större nätet är, desto bättre kan vihantera svängningar i konjunktur och klimat. Det ärskälet till att vi vill ha denna kabel.Den andra frågan löd: Varför ett nät runt ? Jo, därför att det i närområdet finns mycketproduktionskapacitet och olika konjunkturcyklar.Vad är förutsättningen för att bygga ett sådant nät?En första förutsättning - som jag ser det - är ju har likvärdiga villkor när det gäller marknad ochmiljö. Vi kan alltså inte upprätta fungerande markna-der runt med någon form av social dump-ning eller kärnkraftsdumpning. Det kommer jag aldrigatt medverka till. Och det är viktigt att säga, men detinnebär inte att jag för den skull inte vill arbeta för attåstadkomma en sådan kabel och en sådan struktur.Det är från miljösynpunkt långsiktigt riktigt. Men detkräver att vi ställer lika hårda krav på de produk-tionsanläggningar som finns utanför som pådem som finns i Sverige.Den tredje frågan som ställde var: Hurskall denna kabel se ut? har fel när honsäger att vi inte har kablar med återledare. Det finnssådana kablar också i . Den teknik somnu den sökande föreslår och som vi skall pröva är enteknik som är väl känd och beprövad. Jag tycker att vihar hanterat den här frågan på ett korrekt sätt.Anf. 55 ():Fru talman! Från anför man att man intekänner till just den här tekniken. Dimensionen ärmycket större än vad den tidigare var.Professor emeritus vid , nybliven pristagare till Cancerfon-dens miljömedicinska pris på , vädjade den14 april till talman och miljöminis-ter att inte bygga kabeln till medelektrodstationer eller med återledarkablar. Bådametoderna ger allvarlig elektromagnetisk påverkan påBCEC-systemen hos fiskar, varnade professor gäller försiktighetsprincipen. Det är frågaom en väldigt stor kabel. Fennoskans amperestyrka ärbara en tiondel av den som den nya kabeln kommeratt ha. Därför är inte denna jämförelse relevant.Efter mötet med i Stockholmupplevde miljönämndens ordförande det som att ville påverka beslutet iKarlshamn. När var i sade han:Vill ni ha ström i , får ni acceptera kabeln,och därmed basta. Är inte det att påverka?Svenska kraftnät har inte presenterat en ny teknisklösning för att tillmötesgå opinionen. Svenska kraftnäthar ju förbjudits, med hot om vite, att anlägga enelektrodstation i havet utanför . Krav frånVattendomstolen har också gjort att det tidigare alter-nativet med elektrodstationer har fått överges. Dettaär vad som ligger bakom.När det gäller spotmarknaden och detta med mil-jökonsekvensbeskrivningar har vi fått många upp-vaktningar från miljövänner. De har talat om att manborde göra en miljökonsekvensbeskrivning av denimporterade elen från , och jag har hållitmed dem fullständigt. Jag tycker också att det skallgöras en miljökonsekvensbeskrivning av den importe-rade elen som kommer från . Det tyckte de intealls. Vi försöker åtminstone att vara konsekventa. Detvore bra om kunde säga att detkommer att bli lika bra kvalitet på elen. Då skulle jagjubla, men hur i fridens dar skulle det gå till, om manhar en avreglerad marknad och går ut på spotmarkna-den och köper det som är billigast?Vi vill naturligtvis jobba tillsammans på den nor-diska elmarkanden, precis som man har gjort. INorge säger man att det inte kommer att märkas närBarsebäck 1 och 2 läggs ned, kanske bara några småfluktuationer, eftersom överskottet av el är så passstort, vilket vi också har. Vår marknad är mättad.Orsaken till att vi vill producera mera el är ju ocksåför att kunna hålla någorlunda vettiga priser. Men hurskall man ha råd att bygga upp biobränslebaseradelproduktion om det är mycket billigare att köpabrunkolsbaserad el från ? Det undrar jag.Sedan detta med toppar: Vi i , linje 1 ochlinje 2 har varit dumma som först har byggt ut kärn-kraften och sedan byggt in sig i ett beroende av attanvända kärnkraft när det är som kallast och när detär toppar. Det är därför som man har byggt ut kärn-kraften, för att kunna använda den fullt ut några må-nader . Det är det som är så vansinnigt. Dess-utom spiller man två tredjedelar av värmen rakt ut iluft och vatten. Det anser jag vara kapitalförstöringoch helt vansinnigt.Jag vill ha svar dessa frågor: Hur kommer det sigatt anser att detta är allvarligt ochatt det är farligt även med återledarkablar? Hur harmyndigheten fått chans att yttra sig om miljökon-sekvenserna av den nya återledarkabeln? Hur kommervi undan miljöpåverkan om det är spotmarknadspri-serna som gäller och man vill köpa det billigaste?Anf. 56 Näringsminister ():Fru talman! är fantastisk när hon ställerfrågor och påstår nästan vad som helst så tvärsäkert.Jag önskar att jag själv kunde vara lika tvärsäker.Det är inte alls så att vi har förbjudit den förstalösningen. Regeringen har behandlat den första lös-ningen med elektrodstationerna. Det har vi gjort efteren omfattande remissomgång, där olika myndigheterhar haft möjlighet att tycka och säga sitt. Det viktigas-te är vad sådana tunga myndigheter som och säger. De tycker attdet här är en fullt möjlig teknik.Det är inte så att har ett stort överskott påel, utan de har ett underskott på el.Jag försöker hålla mig till frågorna, och den förstafrågan var om kabeln kommer till bara därför att viskall kunna köpa billig brunkol. Nej, det står i ansö-kan när det gäller Polenkabeln att den skall användasför nettoexport. kommer alltså under de flestaår att ha en produktionskapacitet som är större än manhar behov av, och kommer man attsälja. Vissa år har ett stort underskott, mendet sammanhänger inte alls med kärnkraften utan medvattenkraften. Jag vet i alla fall att det där jag bor ärolika snömängd , och det är det sombestämmer hur mycket vattenkraftsproduktion vi har.Därför kommer vi att behöva köpa vissa år. Det ärtrots allt bättre från miljösynpunkt, än att fatta beslutom att bygga ut alla älvar för att klara situationen närdet är som torrast. Det har alltså med miljöfrågan attgöra.Den andra frågan handlade om miljöprövningen.Den kompletterande ansökan som Svenska Kraftnätnu har lämnat in kommer att prövas i vanlig ordning.Remissinstanserna kommer att höras, och vi får se vadde säger om den här tekniken. Jag vill vänta på det.Det är ingen ny teknik, utan det är en beprövad tek-nik. Det blir intressant att se vilka synpunkter dekommer att ha. Vi får vänta med att döma tills vi harsett det.Anf. 57 ():Fru talman! Under hot om vite har Svenska Kraft-nät dragit tillbaka den ursprungliga lösningen.Jag önskar att hade träffat so-cialdemokraten , som sitter med iEurosolar i . Han talar om det decentralise-rade energisystemet, med makten över energin. Densom har makt över energin har makten över ekono-min. Det kan vi väl vara överens om. Det är framti-dens melodi att ha makten över energin. Vi skall intesälja ut våra bolag - inte heller Härnösand.Jag funderar på den ryska marknaden. Man går inpå den här gigantiska elmarknaden. Jag ser hur CarlErik klappar sig för bröstet och mår gott.Hermann talar om ett decentraliserat system,att satsa på sol och på vind och på det som gör att vifår makten över energin. Det är smått mot stort, miljömot vinstmaximering och enkelhet mot komplexitet.Det är så; det har jag läst i rapporten ivärlden, som är en klok sak. Trots att det finns hygg-liga datormodeller för den globala ekonomin finns detinga som efterliknar jordens ekosystem eller det glo-bala politiska systemet.Vi har en jord. Vi skall försöka samsas om det härenergisystemet i . Vore det inte bättre att gebidrag och satsa på öst, så att de byter ut sina reakto-rer, och att satsa på biobränsle och energieffektivitet?Hans Nilsson jobbar utmärkt med detta i Baltikum.Han jobbade tidigare med effektiv energianvändningpå men är i på IEA. Han har t.o.m.lyckats få bankerna att gå in med lån för att börjaenergieffektivisera i . vänder man sig tillUkraina. Jag tycker att sådana lösningar är bättre änatt bygga en massa kablar runt jorden.Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! Jag måste säga att jag har en annanuppfattning, om man nu verkligen vill tänka på mil-jön. Det är klart att man kunde säga att vi inte skall hanågra kablar, elledningar eller elgator utan att vi flyt-tar folk och produktion dit där produktionen finns. Viskulle då kunna flytta stora delar av befolk-ning till , och och inteha några kablar och ledningar. Jag är inte säker på attdet är särskilt vettigt från miljösynpunkt. Det liggerfaktiskt ett värde i att i stället flytta elen dit där män-niskorna finns, än att flytta människorna dit där elenfinns.Det är samma sak med den här kabelutbyggnadenrunt , att det syftar till att inte bygga dubblakapaciteter. Det måste vi försöka åstadkomma.Sedan har vi som har makten över energin formu-lerat lagar så att vi har kontroll över utlandsförbindel-serna. Jag har själv gått till och ändrat dengamla lagstiftningen så att vi har denna kontroll överutlandsförbindelserna, just därför att vi skall ägakablarna, äga och äga . Viskall själva kunna bestämma om vi vill ha import ellerexport. Som tanke och som idé är det en fördel omman bygger ihop detta nät och gör ett rikt, väl förgre-nat nät. Men det skall bara användas på ett sådant sättatt det förhindrar miljödumpning.Vi har makten att göra det när det gäller Polenka-beln. Det är inte kabeln i sig som är ett bekymmer.Det vore bra om använde sin tid till attberätta att kabeln i sig är en bra miljöinvestering.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellationerna 1997/98:272 och298 om säpoAnf. 59 Justitieminister ():Fru talman! har frågat vadjag avser att göra för att en omSäkerhetspolisen skall kunna förverkligas. Bo Kön-berg har å sin sida satt i fråga regeringens forsknings-program om den militära underrättelsetjänsten ochfrågat dels om jag avser att ta ytterligare initiativ föratt få en snabb och samlad belysning av det svenskainrikesspionaget, dels om jag är beredd att ta initiativför att Säkerhetspolisens roll under efterkrigstidenutreds och ges största möjliga offentlighet.Marianne har i sin fråga sagt bl.a. attmänniskor har rätt att få veta om de funnits med iSäkerhetspolisens register och att det behövs enkommission efter förebild av den norska Lundkom-missionen för att öppna registren.Ett viktigt inslag i arbetet med att göra Säkerhets-polisen öppnare är att ge forskare och enskilda möj-lighet att ta del av material i Säkerhetspolisens regis-ter. En regeländring innebärutvidgade möjligheter för forskare att ta del av sådantmaterial, och denna riksdag kommer att taställning till regeringens förslag till ny polisregister-lagstiftning. Det förslaget ger en-skilda en reell möjlighet att ta del av de eventuellauppgifter som finns registrerade om dem; självklartmed de begränsningar som följer av behovet att inteäventyra brottsutredningar m.m. Förslaget öppnarregistren i den utsträckning som är möjlig utan attsamtidigt omöjliggöra Säkerhetspolisens verksamhet.En kommission behövs således inte för att åstadkom-ma detta. , som hänvisar till, gav för övrigt i sig inte de norskamedborgarna någon möjlighet att kontrollera even-tuella uppgifter om dem i säkerhetspolisens register.Många anser att det finns anledning att med per-spektiv på historien och i ett större sammanhang un-dersöka vilka konsekvenser Säkerhetspolisens över-vakning haft för enskilda. Behovet av en sådan ut-redning för tiden efter det att ett förbud mot åsiktsre-gistrering infördes har av en del anförts som det star-kaste och av andra det enda skälet för en sannings-kommission. Exempelvis anfördes inte något annat ändetta skäl av de "76 kända svenskar", bland dem fyrapartiledare, som i en debattartikel i några månader sedan krävde en kommission. Vaddessa tycks förbise är att även regeringen anser att detfinns skäl för en sådan utredning. Det var ju ocksådärför som regeringen lämna-de ett tydligt uppdrag till : Undersökhur många fall liknande som perso-nalkontrollsystemet kan ha orsakat! Uppdraget rörtidsperioden t.o.m. . Därefterupphörde de gamla reglerna om personalkontroll attgälla.Nämnden måste i fullgörandet av sitt uppdrag bl.a.klarlägga vilka regler för registrering som har gälltunder perioden, undersöka hur registreringar har ägtrum och söka efter sådana registreringar som kansättas i fråga. Vidare skall nämnden kritiskt granska ivilken omfattning sådana uppgifter lämnats ut i per-sonalkontrollärenden och hur anställningsmyndighe-ten har hanterat dessa uppgifter samt slutligen belysavilka konsekvenser som sådana utlämnanden har fåttför enskilda. Resultatet av nämndens omfattandearbete kommer förhoppningsvis att vara klart redanföre utgången av 1998. Vi kan således relativt snartvänta oss en mycket intressant rapport i just det ämnesom och många med hennebegär klarhet i. Någon kommission behövs därför inteheller för detta ändamål.Bo Könberg har framför allt riktat in sig på rege-ringens uppdrag till () om attgenomföra ett särskilt forskningsprogram om denmilitära underrättelse- och säkerhetstjänsten. Hanmenar bl.a. att forskning tar tid och att det förefallermycket osannolikt att det aviserade forskningsprojek-tet kommer att ge till resultat en samlad och tillförlit-lig bild av det svenska inrikesspionaget under efter-krigstiden. Han beklagar också att riksdagsmajoritetenhittills avvisat kraven på en kommission.Det är sant att det tar tid att utföra forskning avhög kvalitet. Å andra sidan kan forskningen ge engrundlig och källkritisk belysning av frågeställningaroch material och kommer på så sätt att bidra till attviktiga delar av vår historia blir belysta i sina politis-ka, kulturella och sociala sammanhang.Vi är alla överens om att vissa frågor om desvenska säkerhetstjänsternas historia bör belysasytterligare. Enligt min mening har inte några starkaoch sakliga motiv framförts som övertygar om att ens.k. är den enda eller den bästavägen till ett klarläggande. En kommission är ju ingetannat än en statlig kommitté, med de begränsningarsom följer av det till kommittén givna uppdraget, desssammansättning och den tidspress som den måstearbeta under.