prot · GL0954 · 1998-01-22 00:00:00 — Politik är ju att välja. Solidaritet med människor ivårt eget land, som har det svårt. Där går vi in pågrundtrygghet, kanske medborgarlön så att alla har sinbastrygghet tillfredsställd och inte ramlar genomskyddsnätet. Den andra solidariteten är solidaritetmed människor globalt sett, människor i andra länder,som har det svårt.Vi måste ändra vår livsstil i vårt land. Men Sveri-ge måste också ändra sin livsstil i förhållande tillövriga världen. Det håller inte längre . Den sominte inser det är blind. Vi kan inte fortsätta på det härsättet. Vi måste ändra vår livsstil. Det tror jag är detviktigaste.Det hjälper inte att säga: Vi renar avgaserna påbilarna så kan vi fortsätta att köra bil. När man de-struerar och bygger en enda bil går det åt mer energiän vad som genomsnittligt går åt för driften av en bil.Det räcker alltså inte att köra avgasfritt eller användavätgas eller få ut bara vatten i avgasröret. Vi måsteminska konsumtionen. Den största konsumtionen närdet gäller bilen är inte bränslet, utan det är självatillverkningen och skrotningen. Vi måste ändra livs-stil. Vi får lov att välja nu.Anf. 172 ():Herr talman! Något som de fyra icke-socialistiskapartierna och socialdemokraterna kan vara stolta överär det utredningsarbete, den överenskommelse och detprincipbeslut om pensionerna som togs under förramandatperioden.Sedan har visserligen eftervården skötts på litetolika sätt inom de olika partierna. Det måste man välkunna få säga som denna, när det ser ut somom vi börjar gå i hamn med de beslut som då varutestående.Man kan känna viss besvikelse över de turer somvi har sett inom det socialde-mokratiska partiet som lett till en tvåårig försening avdet reformerade pensionssystemet. Jag befarar att mankan få liknande problem när vi söker bre-da lösningar på de stora frågorna i vårt land. Jag troratt det i grunden är så att socialdemokraterna helstskulle vilja bestämma själva. De längtar nog egentli-gen efter dagar i en svunnen tid när man hade så gottsom egen majoritet.I så fall bådar det inte gott för framtiden. Jag trornämligen att breda lösningar kommer att bli alltmerbetydelsefulla både i den praktiska verkligheten, iparlamentet men de kommer också att efterfrågas avmedborgarna i vårt samhälle.För att väljarna skall veta det och eftersom detta ären flerpartiöverenskommelse vill jag, innan jag åter-kommer till det, få säga, herr talman, att det som vikristdemokrater är särskilt nöjda med i det reformera-de systemet är den starkare familjeinriktning som vifår i det nya systemet jämfört med ATP. Vi får barnårsom grund för ordentliga pensionsberäkningar och vifår möjlighet att dela pension mellan makar. Vi ärnaturligtvis också mycket glada över just premiere-servsdelen.Det är bra att vi nu börjar gå i hamn med de härfrågorna. Men när det gäller socialdemokraternas viljai fråga om övriga delar av trygghetssystemen har jaginte samma optimism.När det gällde en ohälsoförsäkring klarade intesocialdemokraterna av detta. nåddesbred politisk enighet om att vi skulle ha en ohälsoför-säkring som var sammanhållen. I stället för sjukför-säkringen, förtidspensionen och arbetsskadeförsäk-ringen. Direktiven framförhandlades till utredningen.När socialdemokraterna hade återkommit i regerings-ställning gick det något halvår, sedan klarade man intedetta längre, utan man var tvungen att se till att mansjälv fick bestämma. Det kom alltså helt nya direktivensidigt utfärdade, och den rekonstruerade utredning-en kunde inte lägga fram något komplett förslag pådet här området. Här klarade ni alltså inte av att sökade breda lösningarna.Därför skulle jag vilja veta: Hur är det med viljanhos socialdemokraterna att söka hållbara lösningarlångt in för de trygghetssystem som inteär pensionerna?I höstas behandlade vi budgeten, och i i vårt be-tänkande, SfU1, har vi en reservation från fem avriksdagens sju partier där man vill ha en bred uppgö-relse som får grunda sig på att vi går in i ett utred-ningsarbete där vi tar upp de andra delarna. Alla utomsocialdemokraterna och vill göra detta.Vi har olika utgångspunkter. Vi vill se olika slutpro-dukter. Vi inser att ingen kan bestämma själv, utan attvi måste söka oss fram tillsammans. Detta vill alltsåinte socialdemokraterna ställa upp på, utan man villfortsätta lappandet och lagandet i de gamla systemen.Varför vill ni göra detta?Vi har inte fått, tycker jag, något bra svar på detta.Jag hoppas att vill svara på detta i dag.En sak som jag är glad över är att socialde-mokraterna tvärt har vänt från den hållning de hade idebatten om det reducerade basbe-loppet. Vi kristdemokrater var de enda som då villeatt pensionerna skulle beräknas på ett oreduceratbasbelopp. har ni ändra er. Det tycker jag är bra.Anf. 173 () replik:Herr talman! undrade om detfanns möjlighet till breda uppgörelser också på andraområden. Det är alltid en styrka om man kan uppnådet. Men det beror helt och hållet på förutsättningar-na. De är inte alldeles klara och ljusa, som jag kan se.I vissa fall förfäktar andra partier, t.ex. Modera-terna, ett systemskifte. Jag vet inte hur nära Modera-terna och ligger. Det är naturligt-vis en styrka om man kan ha breda uppgörelser och enbred uppslutning bakom försäkringar. Det är intemöjligt på vissa områden.Vi har gjort uppenbara förbättringar. Vi har tidiga-re dragit ned och gjort besparingar i socialförsäkring-arna som varit nödvändiga. Vi har reparerat det.En höjning till inom sjukförsäkringen är natur-ligtvis att stärka systemet.Sedan säger att vi bara lapparoch lagar. Så är inte fallet. Vi har ett bra och starktsystem. Men det gäller att anpassa det till verklighetenoch till den nya tiden, och det är vad som sker.Anf. 174 ()replik:Herr talman! säger att det är bra omman har breda uppgörelser. Jag är fortfarande förvå-nad över att socialdemokraterna inte kan ställa upp påatt samtliga partier som finns i går in iett brett beredningarbete.Det är fem partier som mycket starkt efterfrågardetta och som har avgett en gemensam reservationutan att låsa upp sig för några detaljer. Det är en endasak, , som vi definitivt är överens ommåste ingå i ett hållbart system , nämligenatt ingen skall ställas utanför systemen. Vi har i dagkanske 900 000 människor utanför. Vore det fel attalla partier i gick in i ett gemensamt be-redningsarbete?Anf. 175 () replik:Herr talman! Möjligheterna till uppgörelse berorhelt och hållet på förutsättningarna. Vi kan se attandra partier förfäktar ett systemskifte och vill haprivatiseringar och en helt annan modell för socialför-säkringarna. Ta som exempel inkomstbortfallsprinci-pen, som är oerhört viktig i socialförsäkringarna ochsom vi aldrig släpper. Det finns olika delar i detta.Det är omöjligt att gå in i överläggningar när det intefinns förutsättningar för det.Anf. 176 ()replik:Herr talman! Finns viljan så finns förutsättningar-na. Ni vill inte ens pröva och se om man tillsammanskan förhandla fram direktiv som skulle kunna ge ettbrett uppdrag till en parlamentarisk utredning. Dettabeklagar jag djupt.Anf. 177 ():Herr talman! är enhistorisk dag inom socialförsäkringen. Då presentera-de Socialdemokraterna tillsammans med de fyra bor-gerliga partierna ett gemensamt förslag till pensions-reform. För mig som socialdemokrat känns detmycket tillfredsställande att vi kan säkra och tryggapensionerna för framtiden i ett obligatoriskt systemsom omfattar alla.ATP-reformen var en milstolpe i kampen för densociala tryggheten. Men vi vet sedan flera år tillbakaatt systemet inte klarar de påfrestningar som väntarframöver.Ett förhållande som man måste ta hänsyn till redannu är att medellivslängden ökar. Pensionerna skallbetalas ut under en allt med ökade kostna-der som följd. När ATP infördes var andelen pensio-närer i . Om 25 årkommer andelen att vara . Självklart måste viplanera för detta.ATP-systemet är inte finansiellt stabilt. Om vi haren låg tillväxt eller kanske ingen alls blir det obalans isystemet. Det beror på att de intjänade pensionsrätter-na och pensionerna följer prisutvecklingen och inteden samhällsekonomiska utvecklingen. Därför ökarkostnaderna i förhållande till inkomsten.Sambandet mellan avgifter och ersättningar ärockså svagt i ATP-systemet. bestäms pensio-nens storlek av inkomsten under de 15 bästa in-komståren, och det krävs för att få full pension.Den som arbetat och har med bra in-komst får därför lika mycket, eller mer, än den somarbetat med medelinkomst. Detta trots att densom arbetat betalat in betydligt mindre tillsystemet.Dessa brister i ATP-systemet avser man med detnya pensionsförslaget att rätta till. Det nya ATP-systemet blir därmed mer stabilt och långsiktigt. Omvi skulle behållit dagens ATP-system hade vi antingenbehövt höja avgifterna, sänka pensionsförmånernaeller successivt höja pensionsåldern. Det är mot bak-grund av detta som fattade beslut om prin-cipöverenskommelsen om ett nytt pensionssystem,och har vi alltså underlag för ett genomförande.Herr talman! Det viktigaste med pensionsreformenär att vi också kommer att ha ett obligato-riskt och allmänt system som omfattar alla försäkrade.Pensionsreformen bygger på inkomstbortfallsprinci-pen, vilket också ATP gör. Det garanterar en stan-dardtrygghet också för vanliga löntagare. Det liggerhelt i linje med det system för socialförsäkringar somvi har i landet.Staten kommer också att ansvara förpensionerna. Det gäller även premiereservdelen. Detinnebär att även de två och en halv procenten somfinns i premiereservdelen blir en del av de statligapensionerna.Det är ingen hemlighet att premiereservdelen är enkompromiss, och jag som socialdemokrat är intealldeles förtjust i den. Men med denna förvaltning ochinnebörden att också de pengarna går in i det offentli-ga sparandet är jag ändå tillfredsställd med förslaget.Det som är oerhört viktigt är att pensionsreformenliksom ATP till största delen är ett fördelningssystem.Den pension som de yrkesverksamma tjänar in ett åranvänds för att betala pensionerna för demsom redan är pensionärer. Genom att pensionsrefor-men bygger på ett följsamhetsindex innebär det att närdet går bra för blir det också bättre för pen-sionärerna.I september förra året hade vi socialdemokraterkongress och beslutade om hur vi ser på pensionssys-temet. Vi har haft mycket diskussion i partiet. Det ärmed glädje jag kan konstatera att den uppgörelse somnu finns överensstämmer med det vi tror.Först gäller det premiereservsystemet. Där sade viatt premiereservens försäkringsfunktion skall knytastill staten och handhas av en statlig myndighet. Pensionsmedlen skall förvaltas av AP-fondernatills den enskilde väljer något annat. Staten har ettövergripande ansvar för att pensionsmedlens förvalt-ning sker på bästa möjliga sätt. Ett statligt fondbolagkommer att inrättas som alternativ placeringsmöjlig-het för den som vill ha en statlig förvaltare.För det andra sade vi att det inte skall vara en av-giftsväxling. Uppgörelsen bygger på att den ur-sprungliga löneväxlingen inte genomförs. Pensionernafinansieras med 18 ½ %, hälften arbetsgivaravgifteroch hälften egenavgifter. Höjningen av egenavgifternaskall kompenseras med höjt grundavdrag. Pensions-systemet är fullt finansierat.För det tredje sade vi om ersättningsnivåerna attde skall ligga väl i nivå med ersättningsnivåerna i detnuvarande ATP-systemet vid en tillväxt på . Denpensionsreform som uppgörelsen omfattar innebär attlåg- och medelinkomsttagare kommer att få pensionersom ligger väl i paritet med nuvarande ATP-system.Uppgörelsen innebär att pensionerna för framtidenär säkrade. Vi får ett system som går att lita på inför2000-talet.Sedan ATP-striden är pensionerna en hjärtefrågaför oss socialdemokrater. Att vi nu får ett allmänt ochoffentligt pensionssystem som vilar på samma grundsom ATP är betydelsefullt för oss. Pensionen fortsät-ter att vara en del av vår generella välfärd.Till sist: Den kommande pensionen bygger på in-komsten under hela livet. Varje krona ger pension.Anf. 178 () replik:Herr talman! säger att den 9 januari1998 var en historisk dag i socialförsäkringssystemetshistoria. Det kan jag tänka mig att tyck-er.Han säger också att vi har fått ett pensionssystemsom omfattar alla. Jag ställde tidigare en fråga tillstatsrådet . Jag frågade om deunga arbetslösa som inte har kommit in i det systemsom leder till pensionsgrundande inkomster, dvs.sådana som måste arbeta och få socialbidrag i kom-munerna osv. Hur omfattas de av detta pensionssys-tem. Hur skall de kunna komma upp som detkrävs för att man skall kunna få full pension?Jag tycker det är synd att inte tarupp att det är arbetslösheten som ställer till problemför alla våra socialförsäkringssystem, och då förståsockså pensionssystemet. Det som jag och Vänsterpar-tiet anser är det enda nödvändiga att göra med dagensATP-system är att anpassa det till samhällsekonomin.Resten är ideologiska förändringar. Om sedan BörjeNilsson anser att man måste göra ideologiska föränd-ringar i systemet får det stå för honom.Anf. 179 () replik:Fru talman! Det är ju ändå så att pensionssystemetär kopplat till livsinkomsten och även till ersättning-arna man har ifrån socialförsäkringarna. Men kampenmåste riktas mot arbetslösheten. Det är den som skallbekämpas. Det är grunden till det hela.Jag måste bestrida att det är fråga om en ideolo-gisk förändring. Det nya pensionssystemet följergrunddragen i ATP-systemet. Det är ett obligatorisktsystem, och det omfattar alla. Det nya systemet knytstill staten, och det blir ett offentligt sparande. Jag kandärför inte ansluta mig till uppfatt-ning att det skulle innebära någon förändring. Syste-met följer i stort sett ATP-systemet.Anf. 180 () replik:Fru talman! Hade vi tyckt samma sak hade förståsockså vi stått bakom pensionsuppgörelsen. sade att premiereserven kommer att vara ettoffentligt system. Ja, för dem som väljer att ha ettoffentligt sparande. För alla andra kommer det inte attvara ett offentligt system, och det är ju det som ärsyftet från och borgarnas sida.Jag skulle också vilja ställa en fråga till BörjeNilsson. Det står i tidningen att en lobbyfirmahar anställts för att popularisera pensionsreformenoch göra medborgarna positiva till den. Är det verkli-gen så illa ställt med den här uppgörelsen, , att socialdemokraterna måste anlita en lobbyfir-ma för att klara det?Anf. 181 () replik:Fru talman! Den sista frågan får till . Hon finns ju med påfrågestunden här , vad jag förstår.Beträffande premiereserven är jag alldeles överty-gad om att flertalet väljer det statliga placeringsbola-get. Vi kan ju se att AP-fonderna är oerhört skickligtskötta. Men uppgörelsen kring premiereserven är juen kompromiss. Inte heller jag är vidare förtjust idetta, men i en kompromiss får man ta och ge. Menhelheten i pensionsförslaget ställer jag upp på. Det ärmycket bra.Anf. 182 () re-plik:Fru talman! Jag har svårt att förstå varför social-demokraterna fortfarande accepterar att så stora grup-per står utanför våra trygghetssystem . De ärnollklassade och är därför hänvisade till socialbidra-gen. Jag vill fråga vad man tänker göraåt detta.Anf. 183 () replik:Fru talman! Grundtanken med socialförsäkringar-na är ju att de är kopplade till inkomsten. Det är så detär uppbyggt. De ger ersättning i förhållande till deninkomst som finns. Men det finns ändå en grundnivå isamtliga system, och så är det också i det nya pen-sionsförslaget som lagts fram för tillfället.Anf. 184 () re-plik:Fru talman! Den nya pensionsreformen byggerbåde på en garantipension och på en inkomstrelateraddel. Som vi har sagt här tidigare står fem partier bak-om den. Jag tror att det finns förutsättningar för att viskall kunna prata oss samman i en ny utredning omsocialförsäkringssystemen. Det är angeläget att få inalla grupper i systemet. Jag tycker faktiskt att det ärvärt ett försök, . 185 () replik:Fru talman! Jag tycker också att det är bra att manhar kunnat träffa en överenskommelse om pensioner-na. På det sättet formas systemet stabilt och långsik-tigt. har vi en pensionsreform som gäller förframtiden. När det sedan gäller överenskommelser istort på socialförsäkringsområdet är det en styrka omman kan uppnå sådana, men det beror påförutsättningarna. Här märker jag att man ser litetolika på socialförsäkringarna från ochäven från sida. Det beklagar jag natur-ligtvis.Anf. 186 MY ():Fru talman! förliden höstkunde ingen av oss undgå att ta del av bilder frånsvenska sjukhem av gamla, kroppsligt vanskötta pati-enter eller att läsa om hur blöjor ransonerades ochåteranvändes och hur doktorns receptblock fick ersät-ta kontakt och stimulans.Själv minns jag särskilt den bild som en oktober-morgon dominerade en av våra största dagstidningarsförstasida. Den föreställde tre gamla kvinnor halvlig-gande över sjukhemmets så när som på ett glas vattentomma träbord. Bilden sades symbolisera det nyabegreppet inom svensk åldringsvård, "de gamla so-cialt döda". jag varit engagerad iäldrefrågor har jag aldrig någonsin stött på detta be-grepp, och låt mig kraftfullt få säga att det heller ald-rig någonsin får tillåtas bli vedertaget. För om såskulle bli fallet, är människovärdigheten i den svenskaäldrevården förlorad.Den massmediala fokuseringen förde ändå det go-da med sig att äldrevården debatterades man och manemellan och även här i denna riksdag. Upprördhetenvar mycket stor, liksom engagemanget och viljan tillförändring. Detta resulterade även i ett löfte frånsocialministern om ett nationellt program - det hartalats om det här - för upprustning av vården avoch omsorgen om de äldre. Programmet är aviserattill , och jag tycker att detta är mycket bra.Jag tar för givet att hela sjukhemsproblematikendå kommer att belysas och att de uppenbara bristernai sjukhemsvården som bl.a. jag själv pekat på underåren, t.ex. brister i rehabilitering, läkemedelshante-ring, smärtlindring, avsaknaden av kontinuerlig geri-atrisk läkartillgång och otillräckliga resurser för vård ilivets slutskede, då kommer att avhjälpas. Men jaghoppas också, precis som tidigarei debatten, att den viktiga frågan om hur våra gamlavärderas och bemöts än en gång kommer att fokuseras- och utan att ytterligare en utredning anses nöd-vändig.Vi vet nämligen att här finns stora bristersom vi alla har ett ansvar för att åtgärda. Det kanskeallra viktigaste för en god, trygg och värdig äldreom-sorg och äldrevård beror inte enbart på ekonomi,huvudmannaskapsregler och tillsynsansvar utan kan-ske fastmer på den attityd som var och en av oss, ochdärmed samhället i stort, har till åldrandet.Det är ovärdigt vårt samhälle att våra allra äldsta,kroppsligt svårt sjuka och ofta dementa medmänni-skor inte ses som de unika människor de är. Även engammal människa till synes helt borta från dennavärld är där hon ligger i sin sjuksäng en unik varelse.Hon skall därför bemötas på exakt samma sätt somden som är ung och frisk önskar bli bemött. Värdighe-ten får aldrig tas ifrån den som är mest utsatt.Det är för denna kammare måhända inte helt obe-kant att jag har vädjat till då aktuell soci-alminister att utreda behovet av en statlig äldreom-budsman. Jag vet av lång erfarenhet och är helt över-tygad om att om det är någon grupp i vårt samhällesom är i behov av att bli synliggjord, så är det just demycket gamla och mycket sjuka - de som bokstavligttalat inte själva kan föra sin talan.Den senaste tidens rapportering från äldrevårdenstyrker denna min övertygelse och gör att jag återigenvädjar till dagens socialminister att hon i sitt nationel-la handlingsprogram även tar initiativ till en talesmansom kraftfullt kan föra dessa utsatta människors talan.Fru talman! Den intensiva äldrevårdsdebatt somrasade har avtagit i styrka, trots attvardagstillvaron för dem det gällde inte märkbart harförändrats. Alltför många av oss är lika snara tillplötslig upprördhet som till snabb glömska. Meninnebörden och tillämpningen av ord som empati ochvärdighet i äldrevården måste ständigt hållas levande isamtal människor emellan, såväl innanför som utanfördetta hus.Därför har jag velat påminna oss alla om att vi harett ansvar för att alltfort hålla i gång den ideologiskaäldredebatten. De människor det gäller förmår ju oftainte själva att göra detta och oftast har de inte hellernågon till sin hjälp som orkar eller kanske vågar.Anf. 187 ()replik:Fru talman! My och jag är överens omvikten av en attitydförändring. Jag vet att tiden ärknapp, men jag skulle vilja höra litet mer av My Pers-son hur detta skulle kunna gå till. Det räcker liksominte att bara tillsätta en äldreombudsman. Jag tror attdet är väldigt viktigt att äldre själva går ut och bidrartill den här attitydförändringen. Jag brukar ta upp detmed pensionärsorganisationerna.Jag tror också att medierna är viktiga. Alla somsåg på TV kunde seen väldigt vital människa. Vi får alltför ofta bara se denegativa inslagen.Det vore bra om My har några fundering-ar kring detta på 60 sekunder.Anf. 188 MY () replik:Fru talman! räcker inte långt. Jag troratt en äldreombudsman främst behövs för dem sominte själva kan gå ut och visa upp det vitala och godaåldrandet, som säger. Det ärkanske det som överväger.En äldreombudsman kan göra exakt samma saksom jag tycker att barnombudsmannen har kunnatgöra, nämligen att ytterligare fokusera på och tala omatt den här gruppen människor finns och bevaka derasintressen och komma med goda förslag - sådana somjag inte hinner ta upp . Det handlar om attsynliggöra dem på ett alldeles speciellt sätt. Det skeralldeles för sällan , därför att de inte kan tala försig själva och väldigt många andra som borde göradet, gör det inte.Anf. 189 ()replik:Fru talman! Väldigt många äldre borde egentligensjälva läsa delbetänkandet till utredningen om bemö-tande av äldre som just ger barns bilder av äldre. Jaghade barnbarnen hos mig . Några av bar-nen tog upp att mormor städar så ofta. Det blev ensjälvkritisk granskning. Jag skall inte städa när barn-barnen är hos mig. Det är inte den bilden de skall haav mig. Jag tror att det finns många saker som manskulle behöva göra här.Vi i är ju inte så lyckliga över den mo-dell för äldreombudsman som My föreslår. Vihar en idé om en sådan i stället. Det finnsmycket att diskutera här.Anf. 190 MY () replik:Fru talman! Jag skulle mycket gärna förlänga dethär samtalet om vi hade möjlighet. Vi kan kanskefortsätta utanför kammaren sedan.Jag tycker att det är otroligt viktigt att vi över hu-vud taget får en attitydförändring till stånd i vårt sam-hälle . Det gäller inte bara de gamla som är sjukaoch som jag främst talar om när jag talar om en äldre-ombudsman. Det gäller också alla vitala personer somär . Jag förstår inte hur vi anser att vi harråd att inte se dem som den resurs de är. Vi måste tade vitala äldre till vara och vara glada och stolta överdem. Men vi får inte glömma de ganskamånga gamla som över huvud taget inte har någonsom talar för dem. Där tycker jag att vi här i kamma-ren har en stor uppgift, var och en i sin stad, att se tillatt vi talar om att det är fint att bli gammal. Det finnsmånga gamla som har det svårt. Dem måste vi hjälpa.De som inte har det svårt skall vi se som en resurs ochta vara på.Anf. 191 ():Fru talman! Det är frestande att fortsätta den härdiskussionen, men jag tänkte ta upp några andra sa-ker. Det är litet tråkigt att inte socialministern är när-varande i kammaren. Det är också något klent medandra debattörer.Det sociala området handlar ju inte bara om soci-alförsäkringar - debatten har ju präglats väldigtmycket av det - utan innehåller så mycket annat.Det märks ju också på de många utredningar som hargjorts och görs inom det här området. Det kan nogvara bra med utredningar, men de har en tendens atthämma utvecklingen eller genomförandet av redansjälvklara åtgärder, dvs. åtgärder som man vet behö-ver göras. Detta präglar inte minst folkhälsoområdetsom jag tänkte ta upp i dag.Regeringen har ju tillsatt en utredning om folk-hälsomålen. ser vi hur folkhälsoarbetetnedprioriteras ute i landsting och kommuner. Det ärinte alls samma fart på det nu som det var från slutetav 70-talet till mitten av 80-talet.