prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — fick interpella-tioner förfalla i oacceptabel omfattning under åbero-pande av arbetsanhopning. Under dessför-innan var det ännu värre. Då väcktes totalt 261 inter-pellationer. Av dessa blev 22 inte besvarade. Det kan inte anses vara en godtagbarordning.Det har talats en del om respekt för le-damöter. Jag kräver inte att statsråden skall visa re-spekt mot mig som enskild ledamot. Jag tycker att detär ett anständighetskrav att visa den respekten motriksdagen som institution, dvs. att besvara interpella-tioner.Fru talman! Jag ber att få yrka bifall till reserva-tion nr 10. Där finns en liten brasklapp. Jag inser attdet inte går att införa ett ovillkorligt krav på att allainterpellationer skall besvaras. Men i vart fall bör såske om det inte föreligger synnerliga skäl.Timmen är sen, men må ursäkta.Jag lever i total ovisshet om skälen till varför majori-teten har beslutat avstyrka motionen. På två raderavfärdas den, s. 36 i betänkandet: "Utskottet avstyrkermotion 1997/98:K214 (m), i vilken föreslås en änd-ring av bestämmelserna om interpellationers besva-rande. "Tycker inte , vid närmare efter-tanke, att utskottsmajoriteten har tangerat gränsen förvad beredningskravet faktiskt medför? Jag svävar itotal okunnighet om varför majoriteten vill avslåmotionen. Inför kommande motionsperiod skulle jagvara tacksam om jag kunde få en liten vägledning.Anf. 205 () replik:Fru talman! Självfallet skall fåvägledning. Det framgår av betänkandet att utskotts-majoriteten först vill pröva talmanskonferensens för-slag som pekar på att det numera i infallernärmast en gång en plenifri vecka. Om deplenifria veckorna räknas in i svarstiden för interpel-lationerna, räknar majoriteten att det problemet - somförvisso är reellt - framöver inte kommer att vara ettproblem. Då blir svarstiden tre i stället för två veckor.Vi vill pröva det först. Men det kan mycket väl finnasanledning för att återkomma omden lösningen inte fungerar.Anf. 206 () re-plik:Fru talman! Det var inte riktigt svar på frågan,. Jag har skrivit i motionen att jaginser att man inte i alla lägen kan hålla . Men att av interpellationernafår förfalla under ett , och de allra flesta islutet av , har inte med plenifriaveckor att göra. Det hela gäller att statsråden hänvisartill sin egen arbetsanhopning. De har ändå ett rege-ringskansli på 2 000 personer som de borde kunnasätta i arbete. De vet att det väcks mångainterpellationer i slutet av riksmötet.Anf. 207 ():Fru talman! Det här kommer att bli mitt sista anfö-rande från talarstol.Det är självt som har tagit initiativet tillden nya budgetprocessen. Det har visat sig att deninnebär att makt urholkas. Ett utgiftstakläggs fram på ett tidigt stadium, och man har intelängre enligt RO rätt att samla majoriteter kring en-skilda förslag. Jag är glad över att utskottet föreslåratt beställer en utvärdering av budgetpro-cessen av talmanskonferensen, där mina och andrasmotioner kan beaktas.Konstitutionsutskottet fortsätter att undersöka hurriksdagen bäst skall behandla EU-frågorna. Enligtregeringsformen 10 kap. 5 § kan vi med hjälp avobligatorisk rösträkning och två tredjedelars majoritetöverlåta beslutanderätt till Europeiska gemenskaper-na, EG.Det är viktigt att vi får reda på i förvägnär ett beslut kommer att innebära en sådan överlåtel-se.Fru talman! beslöt vi, med anledning avjordbruksutskottets betänkande 24, om rätt för EU-länderna att skicka hit sina fiskeflottor. Ingenstans ibetänkandet står det att lagändringen innebär att vilämnar ifrån oss beslutanderätt på detta område. Jaghar i ett brev till föreslagit attutskottet tar initiativet till rutiner för att tydligt marke-ra denna speciella beslutsform.Fru talman! Jag vill nu lämna några synpunkter påriksdagsmännens rätt att själva bestämma hur de villutföra sitt arbete och hur de skall kunna användasymboler på ett medvetet sätt så att den enorma bety-delsen av som institution i en demokratiskstat klargörs.I några särskilda yttranden till betänkandet har jaghöjt rösten när det gäller det oskick som utövas avtjänstemän och enskilda ledamöter i förvaltningssty-relsen när de hindrar andra ledamöter att användariksdagens lokaler för sitt politiska arbete.Enskilda riksdagsledmöter har inte särskilt mycketpengar till sitt förfogande för sitt arbete. Ändå är vivalda som individer och har skyldighet att driva defrågor vi blivit invalda på. Vi har emellertid enmycket stor tillgång i , som vimåste kunna få bestämma över själva. Regeringsfor-men 4 kap. 8 § gör det omöjligt för någon att stoppaen ledamots ämbetsutövning, med mindre än att femsjättedelar av fattar beslut om detta. Men deregler som gäller för användandet av riksdagenslokaler utgör ett reellt hinder för dem som vill drivapolitik där. Och det är ju faktiskt ett politiskt arbete viskall utföra i detta hus.Den förnyelse av arbetsformerna som efterlyseshindras av stel fixering vid åldrande rutiner för vad vifår göra. Som det nu är har vi rätt att samla storaskaror besökare i andrakammarsalen utan restriktio-ner, eller utan att anmäla det på något sätt, men vi harinte rätt att ordna något organiserat. Dessa reglermåste ändras.Jag har ända , innan de här bestämmel-serna ändrades, ordnat konferenser i bl.a. andrakam-marsalen, där jag har sammanfört folk med olikakompetenser till samtal. Därefter har jag sammanställtrapporter som delats till samtliga riksdagsledamöter.Det har t.ex. gällt energikonferenser på 70-taletmed forskare som talar för annat än kärnkraft. Under80-talet byggde vi nätverket , som upp-märksammade och stärkte småföretagare som börjatproducera framtidens förnybara energisystem. Somordförande i ,som verkat med en riksdagsman som ordförande ihuset , har jag sammanfört jordbrukaresom lever på ekologisk odling med olika inriktningmed forskare från och myndighetspersonersamt riksdagsmän från alla partier. KRAV-märketsbegynnelse skedde faktiskt i Riksdagshuset.När SAF bjöd landets gymnasielärare i samhäll-skunskap på subventionerade resor till för attinformera om EG/EU samordnade jag 1993 en inbju-dan på papper till dessa lärare från leda-möter från samtliga partier. Ämnet var Alternativ tillmedlemskap i unionen. Först hävdadesdet att vi inte hade rätt att använda papper.Sedan hindrades vi från att ta emot de 200 gymnasie-lärarna i andrakammarsal och tvingadesordna konferensen i i och för sig utmärk-ta lokaler på . Andrakammarsalen stod tomhela dagen.Fru talman! Min förhoppning är att ledamöternakommer att se till att dessa regler ändras. Det är inteförvaltningskontoret som skall avgöra hur ledamöter-na får lägga upp sitt politiska arbete.Till sist, fru talman, är det viktigt att vi skapar ytt-re traditioner som genom sin symbolik förmedlarriksdagens betydelse i vår demokrati. Som människorär vi ledamöter som folk är mest, jämlika med var ochen annan människa. Men vi måste se till att uppdragetatt vara riksdagsman högaktas. Jag tror att det vorebra att anlita socialpsykologisk expertis, för att lära aven kunnig utomståendes reaktioner hur vår organisa-tion uppfattas av allmänheten.Som exempel har jag i en motion nämnt riksda-gens högtidliga öppnande. Alla som ser detta på TVfår helt klart för sig att de mest betydelsefulla perso-nerna i är kungen, drottningen och kronprin-sessan. De riksdagsmän folket valt framstår som enanonym skara utan intresse för allmänheten.Kungen gör absolut inget fel. Tvärtom är han ochhans hus synnerligen skickliga på att representeraSverige och omges med en stab som är kunnig just idet vi saknar i , symbolers betydelse.Det vore naturligt att utforma högtidli-ga öppnande så att riksdagsmännen står i fokus ochpresenteras för allmänheten, t.ex. genom en högtidliginmarsch i kammaren valkretsvis. Jag är säker på attkungen också gärna skulle utforma sitt tal så att dethelt fokuserade på betydelse. om-bud för folk, som enligt grundlagen fått detoerhört viktiga uppdraget att vara folkets främstaföreträdare och besluta om lagar som alla - ocksåstorföretag, transnationella företag och finansmyndig-heter - måste följa och som folket utkräver ansvarfrån vid varje allmänt val.Detta måste försvaras, fru talman, därför att vikänner inte något bättre sätt att säkerställa demokra-tin; folkets rätt att styra sig självt.Anf. 208 ():Fru talman! Jag skall också säga några ord omriksdagens arbete med EU-frågor.Vi har från lagt en rad förslag imotioner, och det är naturligtvis glädjande och till-fredsställande att KU i stor enighet har bestämt sig föratt försöka utreda de här frågorna.Före medlemskapet hade jag förmånen att få resa iEuropa, ibland i EG-delegationens regi, och diskuterafrågor om medlemskapet. Vi fick då ofta frågan varfördet fanns en så pass stark kritik mot den europeiskagemenskapen i . Ett av mina svar var att detvar de demokratiska bristerna i EG:s beslutsprocess.Då sade man att alla medlemsländer ju är demo-kratiska stater - det är i själva verket ett villkor för attfå vara med i unionen. Ja, sade jag, men de som fattarbeslut i Coreper, en stor del av dem som fattar beslut iministerrådet om lagstiftning, i kommissionen, i denviktiga domstolen och i den viktiga ärju allt annat än folkvalda. Makten utövas av en byrå-kratisk meritokrati, som naturligtvis har fått sin maktav själva systemet. Det är t.o.m. så att det är domsto-len som har bestämt att lagstiftningen i unionen äröverordnad den nationella lagstiftningen.Då undrade man om inte parlamenten är de somkan lyfta på den nationella arenan och samlade byggstenar som behövs till en europeisk union.Själva unionsbygget blev alltså viktigare än självafolkstyret.När jag var i gjorde FinancialTimes en intervju med en gammal tjänsteman i Core-per, och han sade just, som många kan förvänta sig:Samarbetet i löper väldigt smidigt, så längesom vi inte blandar in för många av politikerna.Attackerna mot folkstyrets makt kommer frånmånga håll. klagas det här i på att viinte får del av information, t.ex. när regeringen utar-betar förslag om sysselsättningsprogram som lämnastill kommissionen, eller får information där man till-sammans med kommissionen utarbetar förslag till enny regionalpolitik. Det här är också exempel på makt-förskjutningar, som inte finns reglerade i riksdags-ordningen. Det finns ingen skyldighet för regeringenatt samråda med när man utarbetar förslagtillsammans med kommissionen.EU-nämnden gjorde ettbesök hos och Landstingsförbun-det, som klagade på att de via fickinformation om att företrädare för regeringlade förslag inom EU:s kommittéer och inom kom-missionen som i högsta grad angick Landstingsför-bundet och . De ansåg att riksda-gen borde ta initiativ för att se till att Kommunför-bundet och blev informerade.I själva verket är det så att fackutskott isådana här frågor inte alls blir informerade, om deinte själva råkar få reda på att sådana här frågor be-handlas och alltså begär informationen. Men det finnsingen skyldighet för regeringen att informera om vadman håller på med i de här kommittéerna.Företrädarna för och såg tämligen förvånade ut när deupptäckte hur det här fungerar.En icke folkvald byråkratisk elit har fått sin maktförstärkt inom Europeiska unionen på ett ganskakraftfullt sätt. Man skulle kunna säga att det har sketten tyst revolution. En del av oss här i kammaren tyck-er kanske att vi genom att delta i ,genom att delta i arbete eller genom atti ratificera fördrag och konventioner ärmaktutövare i det här sammanhanget i EU-arbetet.Men det kan inte vara så att folkstyret har en möj-lighet att avskaffa samma folkstyre genom ett majori-tetsbeslut. Det kan inte vara rimligt att säga att ratifi-cering av ett fördrag som innebär en kraftig maktför-skjutning till byråkratiska organ är ett uttryck förfolkstyret. Risken är att vi som vanliga ledmöter ham-nar i en situation där vi säger att vi måste ge makt åtde redan mäktiga medan de maktsvaga lämnas åt sittöde.Jag hoppas, fru talman, att konstitutionsutskottetskall ha framgång i sitt arbete med att se över dessafrågor och komma med ett förslag som stärker riksda-gens roll i EU-arbetet.Detta var mitt sista anförande när det gäller konsti-tutionella frågor i . Jag vill tacka samtligaledamöter i KU för de fina debatter vi har haft både isjälva utskottet och här i kammaren.Anf. 209 () replik:Fru talman! Jag vill något bryta mot den gängseordningen eftersom det är två ledamöter som intekommer att delta vidare i debatter. Det ärBengt , som jag har haft den stora glädjen att fåarbeta med i samma parti, och , somjag har fått arbeta med i samma utskott. De kommeratt lämna . Övriga ledamöter, som BirgittaHambraeus, har blivit avtackade tidigare. Jag villändå säga att de har varit utomordentligt stimulerandeoch bra samarbets- och diskussionspartner i de frågorvi har haft att behandla. Jag tror att hela utskottetinstämmer när det gäller och tackarför många frejdiga duster och bra gemenskap.Anf. 210 ():Fru talman! Trots den sena timmen, och trots att viär i slutet på det fjärde och under dennamandatperiod, måste jag säga att jag är tacksam attjag får stå i talarstol. Med tanke på vadKenneth sade alldeles tror jag faktiskt attdet bara är och jag av dem som deltar idenna och tidigare debatt, inklusive , som inte kan lova att vi intekommer tillbaka åtminstone nästa mandatperiod. Manfår se hur det blir. Vi kan väl prata om den sakensenare.Frågan om arbetsformer handlar igrunden om demokratins - folkstyrets - möjligheteroch hur demokratin fungerar. Man kan naturligtvis,som gjorde, på ett ganska klacks-parksartat sätt prata om som en hedervärdgammal institution.Man kan också, och jag tycker att det är ganskauppenbart att det är alltfler som gör det, se demokra-tin som en gammal hedervärd institution som också ärineffektiv och föråldrad. Det finns andra bättre formerför att styra samhället än att bry sig om vad folk tyck-er och låta folkstyre gälla. Det är ett ganska krångligt,omodernt och ineffektivt sätt att sköta samhället på.Det blir alltfler som faktiskt för den typen av resone-mang.Jag tror inte att är inne på det,men han är farligt nära när han talar om riksdagenmed en klackspark.Jag lyssnade på professor i riksdagensandrakammarsal tillsammans med tal-mannen. Han hade ungefär samma känsla som jag harhaft . Han hade också noterat att defini-tionen på demokrati plötsligt hade omvandlats till atthandla mer om effektivitet. Han gjorde jämförelsenatt vi är på väg tillbaka till de gamla oskarianskatraditionerna där man fattade beslut i slutna rum ochansåg att pöbeln skulle hållas undan så mycket sommöjligt.Han har skrivit en bok om precis detta att viär på väg i brant utförsbacke med demokratin. Efterden föreläsningen tror jag att den är mycket läsvärd.Många i riksdag borde ta den till sig ochfundera litet grand på sin kammare.Det finns flera allvarliga problem med demokratini . Några tas upp i det här betänkandet,och en del har också diskuterats från talarstolen.EU är ett av de stora problemen. Skall vi över hu-vud taget vara med i den här byråkratiska, odemokra-tiska och dyra processen? Har det gett någonting åtfolkstyret, eller drar det bara bort? Leder det barautför? Det är inte givet vilken slutsats man kommertill i den diskussionen. Än så länge tror jag inte tvärsäkert kan säga att det har varit positivt i allafall.Personligen tror jag att vi klarar bätt-re utan detta. Men är vi med, och vi måste försökaorganisera det här så bra som möjligt i alla fall. Såmycket respekt för folkstyret måste vi ha. Därförtycker jag att det känns ganska bra trots att vi harkommit in i det här eländet, som jag ser det, och trotsatt vi har en riksdag som beslöt om ett dåligt sätt atthantera EU-frågorna. Det är ett dåligt sätt att ta tillvara de möjligheter som ändå finns. finns det enbegynnande insikt om att man faktiskt måste försökaförändra det här systemet med t.ex. EU-nämnden.Riksdagens påverkan på regeringen, och indirekt pålagstiftningen, är minimal. Det måste stärkas. Denutgångspunkten tycker jag att vi verkar vara ganskaeniga om i KU när vi nu fattar beslut om att genomfö-ra en ny utvärdering och förändring av det här syste-met . Det finns många vägar man kan gåför att förbättra. Jag tror att vi skulle kunna ha betyd-ligt fler debatter här i kammaren så att partiernatvingas ta ställning på ett helt annat sätt. Det finnsmånga andra sätt.Budgetprocessen är den andra stora frågan. Riks-dagens ställning har allvarligt försvagats, och folksty-ret därigenom, genom den nya budgetprocessen. Härär det också oerhört viktigt att KU faktiskt har varitöverens om att ställning måste stärkasigen. Vi måste bryta trenden i utförsbacken i denmeningen också. Det är bra.Jag har kvar. Därför vill jag ocksåsäga att jag vill bifalla reservation nr 1 om att införaen motionstid året runt. Jag tycker att den ordning vihar med två veckors motionstid är föråldrad ochganska dålig.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1997/98:176 Lärandets verktyg - nationellt programför IT i skolanBostadsutskottets betänkande1997/98:BoU10 BostadspolitikenKonstitutionsutskottets betänkande1997/98:KU33 Uppskov till 1998/riksmötemed behandlingen av vissa ärendenFinansutskottets betänkande1997/98:FiU30 Uppskov med behandling av ärendenSkatteutskottets betänkande1997/98:SkU31 Uppskov med behandling av ärendenJustitieutskottets betänkande1997/98:JuU25 Uppskov med behandling av ärendenLagutskottets betänkande1997/98:LU29 Uppskov med behandling av ärendenUtrikesutskottets betänkande1997/98:UU25 Uppskov med behandling av ärendenSocialförsäkringsutskottets betänkande1997/98:SfU15 Uppskov med behandling av ärendenSocialutskottets betänkande1997/98:SoU26 Uppskov med behandling av ärendenKulturutskottets betänkande1997/98:KrU18 Uppskov med behandlingen av vissaärendenTrafikutskottets betänkande1997/98:TU15 Uppskov med behandlingen av vissaärendenJordbruksutskottets betänkande1997/98:JoU27 Uppskov med behandlingen av vissaärendenNäringsutskottets betänkande1997/98:NU16 Uppskov med behandlingen av förslagom bemyndiganden till regeringen avseende kre-ditgarantier, m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande1997/98:AU14 Uppskov med behandling av ärendenNäringsutskottets betänkanden1997/98:NU14 Riktlinjer för Telias verksamhet1997/98:NU9 Ändringar i konkurrenslagen, m.m.Finansutskottets betänkanden1997/98:FiU26 Utvecklingen inom den kommunalasektorn1997/98:FiU28 Vissa kommunalekonomiska frågor15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 3 juni1997/98:819 av () till socialministernVårdrelaterade infektioner1997/98:820 av () till justitiemi-nisternUpphovsrätten1997/98:821 av () till statsrådet /98:822 av () till statsrådetThomas ÖstrosFastighetsskatten1997/98:823 av () till statsrådetYlva JohanssonIdrott och hälsa1997/98:824 av () till utrikesministernUrangruva i redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 9 juni.16 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att följande skriftliga svar på frågor in-kommitden 3 juni1997/98:765 av () till finansminis-ternBankavgifterna1997/98:772 av () till utbild-ningsministernStudenters rättssäkerhet1997/98:775 av () till social-ministernInkomstberäkning för funktionshindrade1997/98:776 av () till socialministernSocialtjänstlagen och för ungdomar1997/98:779 av () till i Tåkernområdet1997/98:780 av () till i Tåkern1997/98:784 av () till kulturminis-ternTåkern-Omberg1997/98:785 av () till kommunika-tionsministernPortot för postförskott1997/98:786 av () till socialmi-nisternSjälvmord bland unga1997/98:789 av () till statsrådet /98:790 av Elisebeht () till social-ministernTatuering m.m.1997/98:791 av () till socialmi-nisternDemenssjuka1997/98:792 av () till näringsminis-ternAssi Domäns skogsmark1997/98:793 av () till statsrådetThomas ÖstrosStadsmissionen och skatteplikten1997/98:795 av () till jordbruksmi-nisternBekämpningsmedlet Permetrin1997/98:799 av () till socialministernTextade TV-sändningar från riksdagen1997/98:800 av () till miljöministernSopningen av gatorna1997/98:803 av () till kulturministernFilmstödet1997/98:806 av () till arbetsmark-nadsministernFöretagshälsovården1997/98:807 av () till näringsministernUtredning om kärnsäkerhet1997/98:808 av () och kärnsäkerheten1997/98:810 av Per () till miljöministernVästerhavetSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 9 juni.17 § Kammaren åtskildes kl. 23.09.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 7 § anf. 10 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 54 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 101(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 120(delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 17.49,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 165(delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.