prot · GL09118 · 1998-06-04 00:00:00 — Det är inte trovärdigt.Posten Brevs resultat har i det närmas-te tredubblats jämfört med , då den redovisadevinsten uppgick till . Varför, herrtalman, denna uppmålade bild av ett företag i kris, ettföretag som kan uppvisa nämna resultatsiffroroch som har av landets brevmarknad?Som uttryck för ett gammalt posthjärtas välviljaskulle jag vilja tro, men Postens och regeringens age-rande slår snabbt undan denna villfarelse, att dennapessimistiska, svartmålade och osanna bild av Postensnuvarande och kommande situation mer är ett uttryckför ovana och osäkerhet vid den avreglerade situatio-nen än ett uttryck för sanningen och en schyst verk-lighet.Också beräkningarna av Postens merkostnad föratt upprätthålla en rikstäckande posttjänst rymmermånga frågetecken. 1990 beräknades merkostnadentill . hade summanenligt VD sjunkit till 600 miljoner kronor.Öhrlingutredningen uppskattar merkostnaden till 400miljoner kronor, och Kommunikationsdepartementetbedömde merkostnaden till 100 miljoner kronor.Jag påstår, utan att ha sett någon ordentlig analys, attdessa siffror, antaganden och bedömningar inte speg-lar verkligheten.Att dela ut post på landsbygden, den s.k. olön-samma glesbygdsdistributionen, är inte den dåligaaffär som alltid har hävdats. vet vi, genom såvälPosten som genom tingsrättsförhandlingar, att det isjälva verket, vilket inte alls är förvånande, är dyrareatt dela ut brev i storstäderna än vad det är på lands-bygden.Med detta som bakgrund och med vetskapen omatt rikstäckningen också medför intäkter, är det följd-riktigt att utskottet godtar regeringens avsikt att åläg-ga att tillhandahålla den samhällsomfat-tande posttjänsten utan ersättning.Jag har, herr talman, medvetet uppehållit mig enstund vid frågetecknen kring Posten AB:s ekonomiskautveckling, kostnadsstruktur och marknadsmässigaagerande som dominant på en avreglerad marknad.Jag har gjort det som bakgrund till vår begäran om enparlamentarisk utredning för att genomgående analy-sera postmarknaden och Postens ekonomi men ocksåför att klarlägga företagets kärnverksamhet och över-gripande målsättning.En fungerande postmarknad med mångfald ochkonkurrens förutsätter bl.a. tillsynsmyndigheternasoch beslutfattarnas tillgång till insyn och ett fullgottbeslutsunderlag.Med hänvisning till tre utredningar, nämligenÖhrlings ofullbordade samt ytterligare två utredningarsom vi ännu inte har sett skymten av, avvisar utskottetförslaget med orden "inget behov avnågon ytterligare utredning" . Det beklagar jag, efter-som jag förstår att den utredning som regering ochutskott i det här ärendet mycket lutar sig mot, , inte ger den breda, djuplodande ochheltäckande analys som jag tycker att man kan fordrasom beslutsunderlag vid behandling av betänkandensom detta.Hälften av landets postkontor har lagts ned. Ytter-ligare ett stort antal nedläggningar har aviserats. 56sorteringsterminaler har, med åtskilliga miljoner iförlust, bantats till 13, och brevets väg från avsändaretill mottagare har i många fall förlängts i såväl tid somi rum. Jag inser mycket väl att vi i ett snabbt förän-derligt samhälle behöver vidta åtgärder som innebärbåde omorganisation och förändring, men detta fårinte innebära försämring, vare sig för landsbygdeneller för tätorten. Förändring men inte försämring.Postens aviserade planer på en mer decentraliseradorganisation bör kunna medverka till detta.Det är ett steg i rätt riktning att Post- och telesty-relsen nu föreslås att ur ett konsumentperspektiv ochur ett regionalpolitiskt perspektiv bevaka att sam-hällsomfattande posttjänster finns att tillgå och attdetta skall ske i nära samarbete med Konsumentverketoch . För vår del menar vi att beslutom förändrade verksamheter, exempelvis nedläggningav postkontor, indragning av lantbrevbärarlinjer ellerportoförändringar alltid skall föregås av regionalpoli-tiska konsekvensanalyser. Målet bör vara att servicenbehålls, men kanske och antagligen ibland i nya for-mer.Den rikstäckande kassaservicen, som är underutredning, och som innebär att alla skall ha möjlighetatt verkställa och ta emot betalningar till enhetligapriser, har grundläggande betydelse för den regionalautvecklingen, för att uppnå de postpolitiska målen ochför att uppnå en grundläggande samhällsservice överhela landet. Det är viktigt att eventuella förändringar idetta servicenät sker varsamt och grundas på ett all-sidigt beslutsunderlag som innehåller regionala kon-sekvensanalyser.I avvaktan på resultatet av pågående utredningsar-bete om betaltjänst och kassaförsörjning bör därförenligt vår mening ingen minskning av antalet servi-ceställen med postala betaltjänster ske. Jag förutsätteratt Postens besked så sent som , "attservicenivån skall upprätthållas genom oförändratantal serviceställen", och utskottets uppmaning att"det finner det angeläget att Posten AB:s rationalise-ringar och organisationsförändringar genomförs på ettsocialt ansvarsfullt sätt" utgör den garanti som behövsför att upprätthålla en grundläggande samhällsserviceöver hela landet.En väl fungerande lantbrevbäring är, herr talman,av grundläggande betydelse för landsbygden, för denregionala utvecklingen och för möjligheterna att upp-nå de postpolitiska målen. Trots tydligheten i gällandelagstiftning har hushåll på landsbygden diskrimineratsoch tvingats välja mellan att betala en godtyckligsumma för lagstadgad service eller att hämta sin postkilometervis hemifrån. Det är oacceptabelt. En levan-de landsbygd med expansiva framtidsnäringar behö-ver en såväl lagenlig som utökad service, inte enlagstridig och försämrad sådan.Den verksamhet med utökad lantbrevbärarservicesom pågår på många ställen i landet är väl värd attstödja och utveckla. Från min egen tid som cyklandelantbrevbärare vet jag mycket väl vilken trygghet detinnebär för många äldre på landsbygden att lantbrev-bäraren kommer till eller förbi deras hem.Det bör därför, menar vi, ankomma på regeringen att itillståndskravet meddela sådana villkor att lantbrev-bäringen kan tryggas och vidareutvecklas, givetvisutan att landsbygdbefolkningen tvingas betala extraför den postservice som den är berättigad till.Herr talman! Slutligen instämmer jag givetvis isamtliga centerreservationer, men jag yrkar, för vin-nande av tid, bifall endast till reservationerna 2 och 5.Samtidigt vill jag passa på att rikta ett uppriktigttack till trafikutskottets ledamöter och till kansliet förgott samarbete, kamratlig tillvaro och berikande dis-kussioner under denna mandatperiod.Anf. 229 ():Herr talman! Jag kommer inte att hålla något långtanförande, eftersom vi i inte har väcktnågra motioner med anledning av proposition1997/98:127 som ligger till grund för detta betänkan-de.Däremot har vi vid behandlingen i utskottet till-sammans med avgivit två reservationer,reservationerna 1 och 8, och tillsammans med Center-partiet, och reservation 5.Jag skulle därmed kunna hänvisa helt till dessa re-servationer som vår syn på en framtida poströrelse ivårt land. Men jag måste kortfattat nämna att Folk-partiet vill se att en fullt genomförd avregle-ring sker av postservicen i hela landet. Vi tror och vivet att detta kommer att ge en bättre och framför alltbilligare postservice för konsumenterna. Detta anservi vara av stor betydelse för framtiden. I detta sam-manhang måste vi hänvisa till att vi också tror på enfull insyn beträffande den service som gäller förtjänsterna till post- och brevmottagarna i vårt land,var de än är bosatta.Det är också angeläget att konkurrenslagens reglerefterföljs, vilket vi har utvecklat i reservation 1. Vianser också att det är angeläget och grundläggande attvar man än är bosatt i vårt land skall det finnas en välfungerande postservice. I detta sammanhang är detangeläget att visa på den utmärkta service som kanfinnas i samband med lantbrevbäring. I reservation 5anför vi att det är angeläget att lantbrevbäringen äveni fortsättningen tryggas och vidareutvecklas utan attlandsbygdsbefolkningen tvingas betala extra eller resalånga vägar för att hämta sin post för att erhålla denpostservice som de borde ha rätt till i hemmets närhet.Herr talman! Efter detta vill jag tacka utskottetsledamöter och kansli för ett gott samarbete under degångna fyra åren och hoppas att vi alla skall få njutaav en fin sommar var vi än vistas i vårt vackra land.Anf. 230 ():Herr talman! Egentligen skulle jag kunna säga attdetta är en repris på många tidigare debatter när detgäller Posten. Problemet blev väl synligt först när vibolagiserade Posten, och då kom alla problem. Förutfungerade det ganska bra. Posten var uppbyggd medskattebetalarnas medel, och alla fick sin post ochkunde ställa krav. Sedan kom den fantastiska konkur-rensen, och då startade problemen.I stort sätt är vi väl ganska eniga i utskottet om attdet behövs en post som fungerar över hela landet ochatt det också har stor betydelse för privatpersoner,företag, organisationer och offentlig förvaltning attdenna goda postservice finns i hela landet.Jag tror faktiskt inte att det går att konkurrensut-sätta postservicen på ett sådant sätt att den blir effek-tivare, dvs. genom fler konkurrenter på en så begrän-sad marknad.Vidare är det bra att skallta till vara och bevaka både kommunal- och regional-politiska perspektiv vid översynen av hur postverk-samheten fungerar för konsumenterna. Man skall då takontakt med och ,som kanske är de som har kontroll över hur det ser ut.I betänkandet säger man att endast seriösa pos-toperatörer skall få bedriva postverksamhet. Men en fråga som man kanske måste ställa sig ärföljande: Hur har det varit med dem som i mindreskala har startat postverksamhet? Det finns uppgifterom att vissa har startat en verksamhet och fått etable-ringsbidrag. Staten är alltså med och betalar för attkonkurrensutsätta en verksamhet. Bidrag kan uppbä-ras , med viss förlängning. Om detär så att man kan få nyföretagarstöd, eller vad det nuheter, för att driva en verksamhet och konkurrera medbefintliga företag, anser jag att det är felaktigt att maninte kan starta småföretagsverksamhet för att drivaden under en mycket kort tid.Det talas också här om Postens infrastruktur, ochdetta återkommer man väl senare till. Det gäller dåpostnummer, eftersändning och postboxar. Vi skallkomma ihåg att allt detta från starten har byggts uppmed hjälp av skattebetalarnas medel. Det är ungefärsom att säga att en kommun köper in bilar för att ha isin verksamhet. Plötsligt vill alla kommuninvånare hatillgång till en sådan här bil för att kunna bedriva endel av sin verksamhet. Jag tycker faktiskt inte att dettaär rätta vägen att gå. Det här måste kunna lösas påannat sätt.Sivert och var inne pålantbrevbäringsservicen. Även jag menar att det intekan vara så att människor som kanske i generationerhar bott på ett och samma ställe helt plötsligt måsteflytta sin postlåda, kanske kilometervis, för att dessläge skall passa in i lantbrevbäringsrutten. Då måsteman ju ha egen bil för att komma till sin postverk-samhet eller betala dyra pengar. Sådana signaler harvi i utskottet fått. skriver man att man skall skötaden saken. Jag känner dock stor oro vad gäller de härmänniskorna när man inte klart uttalar att det här intefår ske.Herr talman! Det är tydligen regel att man när manslutar i skall tacka för den tid som varit. Detär många som jag här i skullevilja tacka. Framför allt gäller det många anställda iriksdagens lokaler som gör ett otroligt bra jobb för attvi skall kunna fullfölja vårt riksdagsarbete.Per talade om ett gemensamt storttack till varandra i går. Det gäller då oss som avgår.Låt mig ändå, herr talman, tacka framför allt ut-skottskanslierna som har gjort ett fantastiskt arbeteoch även utskottsledamöterna. Det som varit intressant är att man har kunnat skilja påsak och person i debatterna. Det tror jag att vi allatjänar på. Det är ju sakpolitiken som är viktigast, intevem som framför den. Om man dessutom har litethumor och glädje, så sprider kanske också det ljusöver vår verksamhet. Alla lägger ned ett oerhört stortarbete här.Vidare gäller det de stenografer som skall försökatolka det som sägs här. Det är fantastiskt att i proto-kollet få läsa vilka bra saker man sagt och att se har gjort det på ett så korrekt sätt att man nästanblir rådlös. Stenograferna bör alltså också ha ett storttack. De gör ett otroligt bra arbete.Jag vill också tacka herr talmannen.Slutligen yrkar jag bifall till reservation 3 i dettabetänkande.Anf. 231 ():Herr talman! Posten är inte bara menför många människor är det så. Avregleringen avpostmarknaden har, som många här sagt, kantats avden ena processen efter den andra operatörer emellan.Kanske är det faktiskt ett resultat av en otillräckliglagstiftning i samband med avregleringen. Det ärockså troligt att en avreglering inte hade kunnat skeutan dessa konfrontationer inom det juridiska syste-met. Därför har staten ett stort ansvar för såväl post-lagstiftningen som , men även för hur Pos-ten agerar på postmarknaden.Med en tilltagande konkurrens ökar betydelsen avatt lagstiftningen på postområdet verkligen förmår tatill vara de intressen som får svårare att hävda sig påen fri marknad. Jag syftar då på risken att glesbygds-hushållen och glesbygdsföretagen faller mellan sto-larna och det blir en sämre service.I det här sammanhanget vill jag också lyfta framde små postoperatörer som har att hävda en litenverksamhet gentemot , som i sin tur har attleva upp till ett samhällsansvar. För att över huvudtaget klara detta behöver man vettiga spelregler. Vihar därför uttalat att vi , beroende på hursituationen utvecklas, inte är främmande för en samfi-nansiering, kanske i form av koncessionsavgifter frånövriga operatörer, för att nå upp till de målsättningarsom vi vill skall slås fast inom postpolitiken.Det övergripande målet för postpolitiken skall en-ligt regeringens, och , utskottets förslag vara renod-lat och bara ange den tjänst som staten skall garanterautan att precist ange servicenivån. Detta motsätter vioss. Vi anser att det i högsta grad är befogat att statengaranterar en rimlig servicenivå även som ett övergri-pande mål. Detta motsäger inte det resonemang somregeringen i sin proposition i övrigt för beträffandebehovet av flexibilitet i lagstiftningen angående nyatekniker, nya tjänster och utvecklingen av marknadssi-tuationen i dess helhet. För att säkerställa en kvali-tetshöjning bör tydliga servicemål uttalas, särskilt förglesbygden.Vi anser, som är bekant för vissa, att situationen inte är särskilt bra. Ambitionsnivån beträffandeutdelningen måste t.ex. höjas. Det slutgiltiga måletmåste vara att alla fasta hushåll har samma serviceni-vå beträffande mottagning av adresserade försändel-ser som omfattas av postlagen. Detta innebär att måletinte skall vara att antalet hushåll utan daglig utdelninginte skall öka, utan att antalet hushåll utan dagligutdelning skall minska.Regeringen bör precisera det här målet i etappmåloch återkomma till med förslag om finansi-eringen i fråga om måluppfyllelsen, i den mån det intekan uppnås genom just konkurrensen.Vi beklagar att kravet om rabatterade frimärken iavtalet mellan och staten avskaffas. Ävenom vissa hushåll, som anges i propositionen, inteutnyttjar sina privatrabatter bör den möjligheten fin-nas kvar för den trots allt ganska stora andel av män-niskorna som faktiskt använder sig av rabattsystemet.Visst är hushållens kostnader för porto förhållandevislåga. Men eftersom det rör sig om en statistisk uppgiftgrundas det hela på en medelnivå. Rabattfrimärkenabör därför finnas kvar just med hänsyn till de gruppersom konsumerar ganska mycket och som kanske harlåga inkomster.Även jag vill slutligen tacka utskottet, särskilt dessordförande men också alla andra ledamöter i utskot-tet. Eftersom jag inte kandiderar igen vill jag äventacka kammarkansliet, kammarservice och stenogra-ferna. Stenograferna har av och till, har jag fått höra,haft ett extra hårt arbete med mig. Jag ber om ursäktför det. Jag tackar förstås också alla andra som trotsallt har gjort mitt uppdrag ganska trivsamt. Tack!Slutligen yrkar jag bifall till reservation 4.Anf. 232 PER ():Herr talman! betänkande 13handlar om statens ansvar på postområdet. I betän-kandet tillstyrker utskottet regeringens förslag tilländringar i postlagen. Ändringarna syftar dels till attpå ett förbättrat sätt uppnå de postpolitiska målen,dels till att anpassa lagstiftningen till ett beslu-tat EG-direktiv.Förslaget i betänkandet innebär bl.a. att det nuva-rande begreppet grundläggande postservice i postla-gen ändras till samhällsomfattande posttjänst. Detövergripande målet skall liksom vara att allaskall kunna skicka och ta emot adresserade försändel-ser. Detta mål skall kompletteras med ett servicemålsom preciseras i lagtext, tillståndsvillkor och avtal.Paketbefordran föreslås inte längre utgöra post-verksamhet. Tillstånd kommer följaktligen inte attkrävas för denna service. Servicen kommer dock äveni fortsättningen att utgöra en del av den samhällsom-fattande posttjänsten.Tillstånd att bedriva postverksamhet föreslås för-enas med villkor som behövs för att säkerställa densamhällsomfattande posttjänsten.Kravet på rabatterat porto för privatpersoner slo-pas, och ett förenklat redovisningskrav inrättas. Istället föreslås ett bemyndigande för regeringen attmeddela föreskrifter om ett pristak för postverksam-het.Kravet på enhetliga priser hindrar inte en diffe-rentierad prissättning på olika tjänster om det fördessa finns en differentierad kostnadsbild. En tjänstsom innebär lokal befordran kan därmed erbjudas tillett lägre pris under förutsättning att tjänsten erbjudsinom hela landet och att priset för lokal befordran avenstaka försändelser är enhetligt över hela landet.Det är inte minst ur regionalpolitiska skäl av avgö-rande betydelse för såväl privatpersoner som företag,organisationer och offentlig förvaltning att det finnsen fungerande postservice i alla delar av landet. Sta-ten har, och skall även fortsättningsvis ha, ett ansvarför den rikstäckande post- och kassaservicen. Detinnebär att man skall kunna nå alla med brev ochpaket samt betalningar oavsett adressort.Servicekraven på den samhällsomfattandeposttjänsten i postlagen anges som att posttjänstenskall vara av god kvalitet och att det skall finnas möj-lighet för alla att få aktuella försändelser befordradetill rimliga och, vad gäller enstaka försändelser, en-hetliga priser.Med betänkandets förslag kommer det övergri-pande målet för posttjänsten och kraven på serviceni-vån att definieras var för sig. Härigenom öppnas enmöjlighet att diskutera alternativa servicenivåer. Detger en flexibel och långsiktigt hållbar definition avposttjänsten, kombinerad med en sevicenivå som kanändras vid behov.I betänkandet föreslås att det i postlagen införs enbestämmelse om att tillstånd att bedriva postverksam-het får förenas med villkor om skyldighet för till-ståndshavare att t.ex. tillhandahålla en samhällsomfat-tande posttjänst, att i verksamheten ta hänsyn tillhandikappades behov av särskilda posttjänster och attbeakta totalförsvarets behov av posttjänster.Majoriteten i utskottet anser att fördelarna med attförena tillstånden med villkor är flera. Det skaparexempelvis möjlighet att differentiera kraven medhänsyn till bl.a. omfattningen av respektive operatörsverksamhet.I reservation 1 anser Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet att tillståndsplikten för befordran av brevbör avskaffas och att det inte heller finns något behovav prisreglering. Jag tolkar det så att uppfattningen ireservationen bygger på en helt annan syn än den somvi i majoriteten står för vad gäller marknadens möj-lighet att klara en rikstäckande servicenivå som är likaför alla.Vi socialdemokrater menar att en fungerandemarknad inte råder i hela landet. Genom tillstånds-villkor garanteras alla och hela landet fungerandeposttjänster. Det blir användarnas behov och önske-mål, och inte marknadens, som sätts i centrum vidutformning av den posttjänst som staten skall säker-ställa. Samma basservice kommer att säkerställas.Därmed tillgodoses också de regionalpolitiskakrav på grundläggande postservice som tas upp inågra av de andra reservationerna.Den postala infrastrukturen behandlas inte i be-tänkandet. Sedan regeringen överlämnade propositio-nen till har till rege-ringen, på regeringens uppdrag, överlämnat en rap-port med - postnummer,eftersändning och postboxhantering. Rapporten be-reds i . I avvaktan påresultatet av den beredningen föreslås att inga åtgär-der nu vidtas.Utvecklingen på postmarknaden präglas av ensnabb förändring. Det är inte enbart tillkomsten avnya aktörer inom traditionell postbefordran som stårför förändringarna.Vad gäller brevbefordran sker en snabb tillväxt avelektroniska substitut.På betaltjänstområdet sker en kraftig nedgång iantalet transaktioner. Det beror främst på att dentekniska utvecklingen och framväxten av nya tjänsterändrat beteendet hos kunderna. Förändringarna harskapat en ny konkurrensbild gentemot traditionellpostverksamhet.I reservation 1 framförs synpunkter på PostenAB:s agerande på postmarknaden. Synpunkterna harkanske inte så mycket med den nu aktuella postlagenatt göra, eftersom det är postlagen vi hanterar och intePosten AB:s verksamhet, men jag väljer ändå attkommentera den delen i reservationen.Reservanterna utgår från den omständigheten attPosten AB vid ett flertal tillfällen varit part i mål ochärenden som handlagts inom ramen för konkurrensla-gens bestämmelser och framhåller att det är oaccepta-belt att bryter mot konkurrenslagen.Jag har naturligtvis inte någon anledning att här italarstolen ta i försvar, men jag vill ändåerinra om att , när vi hade en borgerlig ma-joritet, tog ett beslut att ombilda tillett av staten helägt aktiebolag och då också godkändeförändringar i fråga om statsmakternas styrning, insynoch kontroll. borde, enligt beslutet, sålångt möjligt verka under samma förutsättningar somvanliga aktiebolag. Det blev därmed en uppgift förPosten att utforma mål och strategier förverksamheten.Denna nya roll för , i förhållande tillPostverket, har medfört att nya situationer har uppståttpå det konkurrensrättsliga området. Till detta kommeratt den nya konkurrenslagen trädde i kraft så sent somden , endast efter brevmonopo-lets upphörande. På en sådan marknad, med nya för-utsättningar, nya aktörer och ny lagstiftning, är detknappast ägnat att förvåna att viss osäkerhet råder ominom vilka ramar det nya postbolaget kan agera.Flera ärenden som hamnat hos Konkurrensverketär sådana som själv initierat genom attbegära s.k. icke-ingripandebesked. harockså i samtliga fall efter det att Konkurrensverketmeddelat ett beslut som gått emot följtdetta men i vissa fall begärt omprövningar i högreinstans.Majoriteten ser ingen anledning att vidta någraytterligare åtgärder. Vi utgår naturligtvis från attKonkurrensverket även fortsättningsvis följer till-lämpningen av lagstiftningen inom området.I reservation 5 tas frågan upp om att Posten tagitut avgifter för lantbrevbäring och att för-ändrat sin policy gentemot kunder som bor utanförordinarie lantbrevbärarlinjer.Jag vill då påminna om en gammal grundregelsom säger att det skall finnas två avlämningsställenper kilometer enkel färdväg. Om det kravet inte äruppfyllt är önskemålet att postlådan skall vara place-rad längs lantbrevbärarens huvudväg. Det finnsemellertid möjligheter till service utöver dennagrundnivå. Den som vill att lantbrevbäraren skall göraen avstickare från huvudvägen kan få en sådan utökadservice men då mot betalning.När Posten AB:s Malmöregion - som första regi-on i landet - 1995 såg över utdelningspolicyn upplev-de naturligtvis en del av de avberörda lantbrevbärarhushållen att de plötsligt tving-ades betala för något som de tidigare fått gratis. I detsammanhanget gjordes undantag för gamla och han-dikappade. Åtgärderna väckte en intensiv debatt, somockså återspeglas i reservationerna.Enligt de uppgifter som jag har inhämtat finns förnärvarande inte några planer på ytterligare översyn istor skala över hela landet.