prot · GL0991 · 1998-04-16 00:00:00 — Men eftersom jag inser att det inte finnsnågon möjlighet att få igenom det avser jag från attyrka på det.Fru talman! Jag kommer att rösta på reservation 1för avslag på propositionen om . Iövrigt kommer jag att avstå från att rösta.Anf. 67 har sagt till om att opinionsyttringarfrån åhörarläktaren inte är tillåtna. Om ni inte följerreglerna måste vi till slut visa ut allihop.Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag har med intresse lyssnat på Birgit-ta . Hon går tillbaka och pekar på våragamla självständiga landskap. Det var först medMagnus allmänna landslag och MagnusErikssons allmänna stadslag som vi fick om icke en såendast två rikstäckande lagar. fick vi enenda lag för hela . Jag ser detta som en om änlångsam så dock mycket viktig utveckling.Jag som skåning har ju blivit inkorporerad medSverige och upplever inte att detta skulle vara någotstörre problem.Men det verkar som tycker attnu har vi nått så långt som vi behöver när det gällerfördjupad gemenskap. Jag för min del är övertygadom att vi måste fördjupa gemenskapen vidare ochvidare. Det är en förutsättning för fred. Den fördjupa-de gemenskapen bygger bl.a. på att vi skapar gemen-samma regler. Det har vi sett historiskt. Det är det visysslar med i dag.För mig är detta en del av min vision av den för-djupade gemenskapen, vilken är en förutsättning förfred. Av uppfattas tydligen dettasom ett negativt tvång.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Jag är verkligen för en fördjupad ge-menskap, . Jag tycker att den nordiskamodellen för fördjupad gemenskap fungerar bra. Ingetland försöker styra något annat land. Vi är överens omatt det var för små enheter i . Såsmåningom bildade vi ett land, . Det är, tyckerjag, en ganska lagom storlek på ett land som skullekunna ha möjlighet att på ett demokratiskt sätt styrasig själv. Människor kan lära känna varandra, mankan se om man har förtroende för personer eller inteså att man vet om man vill ha dem som förtroendeval-da. Man kan i ett gemensamt politiskt rum diskuterade frågor man skall ta ställning till.Det finns något som heter lagom. Ett träd växertills det blir lagom stort. Det växer inte till himlen.Menar att målet är en enda stat i värl-den, en världsstat?Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag skulle önska att vi kunde ha detsom mål. Men vi människor är så svaga käril att jaginte tror att vi klarar av att leva upp till den drömmen.Det är mer än en vision, det är en dröm.Jag tycker att det är intressant när talar om den nordiska modellen. Då är det dennordiska modellen som ser den . Gå tillbaka i tiden. Vilket motstånd fanns detfrån människor som tänkte på samma sätt som BirgittaHambraeus när vi fick våra första rikstäckande lagar?Det tog innan människor utan visionerbörjade tillämpa lagarna. Då var visionärerna klokanog att se till att gå ett steg vidare och stifta en ny lag.Den tog det också att få människor att ac-ceptera.Om inte visionärerna, trots motståndet, hade tagitde steg de tog hade inte haft nå-gon nordisk modell att tala om . gäller det attinte stanna upp, utan att fortsätta den vision som våraföregångare har pekat ut för oss.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! De nordiska länderna var ju i krigmed varandra under århundraden. De var ärkefiender.Vi styrde en halva av , den finska halvan, påett ganska oförskämt sätt, tror jag. Vi började bli självständiga stater som istället samarbetade. Mycket tack vara vår kung, skullejag vilja säga. Det kanske är en häftig historieskriv-ning, men jag tror att Bernadotternas anfader varväldigt viktig i det här sammanhanget.Vi byggde upp länder. Vi släppte utan krig.Vi är strängt taget en förebild för hur man skall kunnalösa upp unioner som inte fungerar, och fortsätta ettförtroendefullt samarbete. Vi har faktiskt en del attvara stolta över i Norden.Gun säger att en dröm är en enda världsom styrs som en enda stat. Det är mycket intressant.Det är alldeles uppenbart att vi snabbt bör lära osskinesiska, eller åtminstone indiska, eller lära oss dekulturerna. Det är märkligt att ser dettasom ett mål. En enhetsstat utan kulturell mångfaldsom rimligen styrs av de stora språkgrupperna och destora kulturgrupperna.Jag kan inte alls se att det här är ett lämpligt mål.Jag tycker i stället att den önskvärda världen är envärld som består av många regioner, där varje regionkan se sig som ett centrum som samarbetar med allaandra regioner och där man skapar en schyst värld däringen utnyttjar någon annan, där ingen har maktbefo-genheter över någon annan eller kräver att få ta ianspråk andra länders råvaror och resurser. En schystvärld där vi låter varandra utvecklas efter olika förut-sättningar, där vi inte styr varandra men där vi samar-betar alltmer förtroendefullt.Anf. 72 ():Fru talman! Vet verkligen vad det ärden tar ställning till, frågar i en mycketvälskriven och initierad artikel i iförrgår angående dagens beslut om anslut-ning till . Av majoritetens skriv-ningar i betänkandet från justitieutskottet att döma ärsvaret uppenbart: Nej. Men också, att det bryr den siginte om.Inför den mycket utbredda oron, inte bara i vårtland, att kommit och fortsattkommer att innebära att det blir allt svårare för för-följda människor att nå fram och söka asyl i ettSchengenland, hänvisar utskottet trosvisst till social-försäkringsutskottets yttrande, i vilket hänvisas till demigrationspolitiska riktlinjerna från december 1996.Men migrationspolitik handlar om allt från arbets-kraftsinvandring och familjeåterförening till interna-tionella adoptioner. Det är ett område som vi kanbesluta fritt om.Men i beslut blanda-des, helt avsiktligt, principerna för den allmänna in-vandringspolitiken samman med den i internationellakonventioner reglerade asylrätten. Ett sätt att vilsefö-ra, försåvitt inte den dåvarande riksdagsmajoriteten avsocialdemokrater, moderater och centerpartisteregentligen anser att alla asylsökande i princip saknarpolitiska skäl för sin ansökan om asyl. Det är ju sombekant en inte helt ovanlig uppfattning i den allmännadebatten, och det kan kanske vara matnyttigt för endel att ansluta till den.Att värna asylrätten har inte ett smack med de all-männa migrationspolitiska riktlinjerna att göra. Hur justitieutskottetuppfattat dess yttrande vet jag inte, men man väljer attordagrant upprepa det. Här förefaller den gamla devi-sen gälla: Tagit del, men inte förstått.Fru talman! Kärnan i Europatanken är den friarörligheten över gränser för människor, folk och na-tioner. Därför välkomnade jag medlemskap iEU. Därför välkomnar jag när EU kommer att ha enfri rörlighet för människor inom EU. Men för migsom liberal får det aldrig ske till priset av alltmerslutna gränser för dem som finns utanför EU; ett EU,som förhoppningsvis kommer att omfatta alltfler avde nya demokratierna i Europa.Under det var tanken på fri rörlighetför människor, särskilt mellan östra och västra , en vision som få trodde vi skulle få uppleva iverkligheten. När muren föll i blev den visio-nen möjlig att förverkliga. Men i stället förvandlademurens fall detta till en skräckvision för Västeuropasregeringar. De såg för sina ögon horder av fattigamänniskor välla in över gränserna till det rika Europa.Det var mycket tydligt i mina kontakter med dem somarbetade med dessa frågor i Schengenstaterna under1991 och 1992, då jag själv som statssekreterare förinvandrar- och flyktingfrågor reste runt i Västeuropa.Glädjen över att människor i öst äntligen kunderöra sig fritt i förbyttes i en frenetisk strävanatt så effektivt som möjligt kunna stänga ute alla demsom inte är önskade. Det gäller i särskilt hög graddem som skulle kunna tänka sig att söka asyl undanförtryck och övergrepp i enlighet med internationellakonventioner till skydd för flyktingar, som ocksåEuropas regeringar skrivit under.Under det var det de kommunistiskaregimerna i öst som på alla sätt sökte hindra männi-skor att röra sig från öst till väst. är det rege-ringarna i väst som nästan lika framgångsrikt bedriversamma politik. Vad menade t.ex. medtalet om öppna gränser under det ? Var detbara ett inslag i en ideologisk kamp för kapitaletsfrihet? Är öppna gränser i farligare änunder kommunismens välde i öst? Den frågan berörsvarken av eller i dag.Fru talman! Mindre än efter murens fallframstår människors fria rörlighet, särskilt om dekommer utifrån, som det största hotet för regeringarnai EU, väl i klass med organiserad brottslighet, narko-tika och terrorism. De europeiska regeringarnas pani-kåtgärder den gångna julhelgen när ett tusental kurdernådde , gav verkligheten i ett nötskal.Det som EU-staternas regeringar inte an-ser kvalificerat för en medlemskapsansökan, på grundav landets bristande respekt för mänskliga rättigheter,tvingades av EU att ta över skyddet av kurder somförsöker fly från . Det är i överensstämmelsemed svensk politik, kommenterade vår socialdemo-kratiske utrikesminister detta . Europatanken är från det hållet inte tillför att delas med fler än absolut nödvändigt. Det ärockså därför som många EU-regeringar tvekar införatt släppa in fler medlemmar i kräver inte vare sig öppnareeller slutnare gränser för EU. Det är en fråga om vadEuropas regeringar själva vill - och de vill användaSchengen till att göra det svårare att komma in. Omman avskaffar den inre gränskontrollen kommer detvarken fler eller färre oönskade människor in iSchengenområdet . Men om man vill und-vika att olika regler leder till olika behandling, kandet vara önskvärt med en intern harmonisering - menden måste inte alls ligga på den mest restriktiva nivån.Det säger ingenting om.Schengensamarbetet kom inte till som en förut-sättning men väl för att underlätta för människor attröra sig fritt utan onödiga passkontroller - och det ärbra. Till detta arbete hör också att åstadkomma enharmoniserad asyl- och invandringspolitik inom EUpå grundval av de internationella konventioner somfinns - och det vill inte regeringar. I Amster-dam förenades ett införlivande av en restriktivSchengenhantering med närmast till intet förpliktandelöften att titta närmare på asyl- och in-vandringspolitikens innehåll.Fru talman! I själva verket har vi i sedanbörjan av 80-talet kunnat se en alltmer restriktiv asyl-och invandringspolitik i den ena staten efter den and-ra. Genom att skjuta över ansvaret till mer liberalaeuropeiska grannstater har de mest restriktiva lyckatstvinga andra att följa efter. Även har följtefter, om än i långsammare takt. Med förändringarna iden svenska flyktingpolitiken haranpassningen genomförts. Den var vi i intetvingade till - den genomförde riksdagsmajoritetensjälv.Med nuvarande omfattningkommer listan på viseringspliktiga stater att utvidgasmed ytterligare ett tjugotal för svensk del - till närma-re 130. Att kräva visum av potentiella asylsökande ärett effektivt sätt att hindra dem från att ta sig hit - ochdet är ju avsikten. Utskottsmajoriteten hänvisar till attregeringen i sin proposition uttalat sig för "att tilläm-pa en så generös inresepolitik som möjligt" och "attdet övergripande målet för den svenska viseringspoli-tiken är att skapa så stor frihet som möjligt" . Detta ärrent hyckleri.Att ständigt lägga nya länder till listan över vise-ringspliktiga stater kan inte vara detsamma som attföra en så generös politik som möjligt. Det är precistvärtom. Det vore faktiskt detsamma som om vi hadedödsstraffet kvar i och regeringen ständigtupprepade att man eftersträvar ett avskaffande - sam-tidigt som antalet verkställda avrättningar ständigtökade.Schengenavtalet kräver således inte alls en omfat-tande viseringsplikt - det kräver endast en harmoni-sering mellan . En harmoniseringkan inom ramen för Schengen innebära allt från attomfatta alla till att omfatta inga stater. Hur det blirväljer Schengenstaternas regeringar själva. I proposi-tionen redovisar regeringen inte ett enda initiativ frånsvensk sida för att på allvar reducera antalet vise-ringspliktiga stater. Den tystnaden är talande.Den svenska flyktingpolitikens utveckling går moten allt större likformighet med den i övriga EU-stater.Det är också konsekvensen av att inte ha en gemen-sam EU-politik vad gäller asylrättens innehåll. Densvenska regeringens passivitet inför dessa frågorshantering under regeringskonferensen i äruppenbar - och mot denna bakgrund helt naturlig.Den ambitioner och Schengen-samarbetets utveckling i praktiken lämnar därför ingasom helst garantier mot en framtida fortsatt svenskanpassning till en än mer restriktiv asyl- och invand-ringspolitik.Fru talman! Det praktiska in-ger allvarlig oro, också vad gäller viktiga integritets-och kontrollfrågor. Det är därför synnerligen an-märkningsvärt att regeringen begär att förstskall fatta beslut om anslutning till Scheng-ensamarbetet och senare avser att återkomma med deförslag till lagändringar som kommer att krävas - utanatt på något sätt redovisa omfattning och innebörd avdessa. Än mer anmärkningsvärt är det förstås att riks-dagsmajoriteten tydligen avser att fatta det beslut somregeringen begärt. Devisen tycks vara: Först ett rejältbeslut att gå med - sedan får vi se vad det blir förkonsekvenser - fast då är vi förstås redan med.I går kväll blev jag inför dagens riksdagsbehand-ling uppringd av den tidigare riksdagsledamoten , som var djupt bekymrad överdagens väntade beslut. De som liksom vi argumente-rade för att borde gå med i EU för att utifrånvåra utgångspunkter vara med och påverka utform-ningen av EU-samarbetet avsåg inte att som regering-en bara traska patrull efter dem som bestämmer tak-ten. Men för regeringen och riksdagsmajoriteten tycksdet också i fallet Schengen vara en takt som passar.EU-vänner för vilka takten inte passar bör därför i dagsäga nej till en anslutning till dagens Schengensamar-bete. Det är inte ett samarbete för öppnare gränserutan för mer slutna.Fru talman! Jag yrkar i enlighet med min motionJu16 avslag på regeringens förslag om an-slutning till . Vid en eventuellvotering kommer jag vidare att stödja reservationerna8, 9 och 11.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 73 TALMANNEN:Följande statsråd deltar i frågestunden:statsminister , justitieminister , statsrådet , arbetsmarknads-minister och statsrådet . Statsrådet och jord-bruksminister är av sjukdom för-hindrade att delta . Statsministern besvarar all-mänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inom rege-ringen.Polisens användning av datorer i kriminalspaningAnf. 74 ():Fru talman! Den socialdemokratiska riksdagsle-damoten har i ett brev till poliser ochnämndemän i på socialdemokratisktbrevpapper bl.a. skrivit: I fårinte polisen använda datorer för att bekämpa brott. IModeraternas är det tillåtet att inneha barn-porr.Dessa påståenden är, för att uttrycka det milt,otillständiga och ren desinformation.Eftersom justitieministern och företräder Socialdemokraterna är det viktigt förmig att få veta om justitieministern tar avstånd frånAnita påståenden.Anf. 75 Justitieminister ():Fru talman! Jag utgår ifrån att det på när det gäller polisens möjligheter att använ-da datorer och inställning i den fråganbaserar sig på den motion som har lagthär i med anledning av den lagstiftning somvi föreslår när det gäller polisens register och datahan-tering. Där finns ju en motion från somgår ut på att man inte skall få använda datorer närman håller på med kriminalunderrättelseverksamhet,dvs. samlar information om grov brottslighet. Jagantar att det är det som har reageratemot.När det gäller barnpornografin gäller det väl deninställning som har att vi inte skall total-förbjuda all barnpornografi.Om det är detta det handlar om, har jag ingen an-ledning att ta avstånd ifrån det. Där har ju Moderater-na och vi socialdemokrater olika uppfattning.Anf. 76 ():Fru talman! utvecklar inte sinaresonemang. Hon vet väl att om hon utvecklade demskulle det bli klarlagt var vi moderater står.Jag kan alltså bara konstatera att justitieministerninte tar avstånd från den desinformation som bl.a. gerintryck av att vi skulle ha olika mål när det gällerbarnporren. Vi har valt olika medel, men vi har sam-ma mål. Brevet ger intryck av att vi varken vill jagadem som är misstänkta eller skydda barnen.Justitieministerns svar gör att det vi misstänkerblir ytterligare bekräftat, nämligen att vi kommer attfå en valrörelse där Socialdemokraterna inte kommeratt sky några medel utan tillgripa även rent oetiskamedel för att vinna.Anf. 77 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan inte se att det ligger någondesinformation i att säga det som självasäger i sin motion, nämligen att polisen inte skall fåanvända datorer i kriminalunderrättelseverksamheten.Jag antar att inte förnekar att det är pådet viset. Ni har väl inte ändrat uppfattning sedan niskrev motionen? Jag utgår ifrån att intestöder förslaget att förbjuda all barnpornografi. Mo-deraterna är med på att förbjuda innehav av vissbarnpornografi, men är faktiskt inte medpå att förbjuda allt innehav av barnpornografi. Därfinns det en skillnad mellan socialdemokrater ochmoderater. Det är väl ingenting som skall döljas. Detär väl inte desinformation att påpeka dessa skillnaderi vår politiska inställning?Anf. 78 ():Fru talman! Justitieministern fortsätter med desin-formationen. Justitieministern säger att vi skulle vareemot att man använder datorer i kriminalunderrättel-severksamhet. Vi är emot att vi datoriserat registreraruppgifter om människor som inte är misstänkta förbrott.När det gäller barnpornografin handlar det om oli-ka metoder för att uppnå precis samma mål. Hävdarnu justitieministern att ingen i någon situation kom-mer att få inneha barnpornografi framöver? I så fallhävdar justitieministern att det över huvud taget intekommer att finnas någonting i närheten av ett försvar-lighetsrekvisit. 79 Justitieminister ():Fru talman! Det är klart att den här debatten behö-ver fördjupas så att man i detalj kan granska skillna-derna mellan den moderata uppfattningen och densocialdemokratiska. Det gäller både datorerna ochpolisen och barnpornografin.När det gäller datorerna tror jag att det viktigasteär att polisen enligt inte får användadatorer när man håller på med underrättelseverksam-heten. När det gäller frågan om att registrera ickemisstänkta personer förstår jag över huvud taget inteModeraternas inställning. Den betyder att det inte fårstå i polisernas datorer att det var som varoffret för det mord som skedde på , efter-som han i allra högsta grad var oskyldig men blevregistrerad.Det finns skillnader i våra uppfattningar om barn-pornografin. De är ganska avsevärda. Vi är överensom att det måste finnas ett skyddat område som inteär förbjudet för ett visst innehav av kortvarigt slag föratt uppnå vissa syften. Men dessutom anser Modera-terna att man i flera situationer och i flera samman-hang skall kunna inneha barnpornografi. Det finns enskillnad där. Vi får väl erkänna den och tala om denför väljarna så att de kan ta ställning till vilket deanser vara det rätta.SudanAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Vi ser nu bilder både i TV och itidningar från och den svältkatastrof som finnsdär. Här krävs det snabba åtgärder för att människorinte skall lida och dö på grund av att de inte har mat.Det är litet av ödets ironi att som vi i väst-världen ofta pratar om överproduktion finns de härbekymren så nära oss.Jag skulle vilja fråga statsrådet vad regeringen nugör för att få till stånd snabba åtgärder.Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Detta är en katastrof som har en väl-digt stor omfattning. Det behövs en stor internationellinsats. Det är FN som leder den insatsen. De gick utmed en appell till medlemsstaterna . Sverigesvarade med härom-veckan till FN. , , har Sverigestött olika projekt genom och andraprojekt på runt . Sammanlagt är det37 miljoner kronor.Jag vill gärna understryka att en svårighet i sam-manhanget har varit tillgängligheten, dvs. att nå utmed biståndet i på grund av stridigheterna.Men säger att det går litet bättre, och då är vimed.Anf. 82 ():Fru talman! Jag är tacksam för det svaret. Jag troratt det är oerhört viktigt att man nu agerar snabbt ocheffektivt och att man också visar att den här hjälpenger resultat.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller med om detta. Jag blevmycket förvånad när jag såg hur ironiseraröver detta och använder det som ett vapen i den de-batt som har uppstått om biståndets höjning år 2001.Han ironiserar över detta att man inte ger tillräckligtstöd till . Jag tror inte att han har en blekasteaning om det hela. Jag är glad för att tog upp detta. Jag vet att det finns en stark majori-tet i för fortsatta svenska biståndsinsatseroch även för en höjning framöver nu när vi har bättreordning på finanserna och råd med det.Upplysning om kommunismenAnf. 84 ():Fru talman! Regeringen med statsministern i spet-sen har på ett kraftfullt sätt agerat för att vi svenskar iallmänhet och ungdomar i synnerhet inte skall glöm-ma vad som hände . Men kom-munismen har ju också väldigt mycket blod på sinahänder och har begått många mord. Förmodligen harfler mord begåtts i kommunismens namn än i nazis-mens.Min fråga till statsministern är: Vad avser stats-ministern att göra för att vi svenskar skall få bättrekunskaper om de folk- och massmord som har begåttsi kommunismens namn?Anf. 85 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte främmande heller för ensådan diskussion. Det finns dock en stor skillnad. Jagupplever att kommunismen är död och att den ären rörelse som inte fångar någon. Däremot sticker junazismen upp sitt fula tryne igen. När vi möttes avchockartade siffror om okunnigheten kring Förintel-sen, morden på judar, zigenare och andra, då reagera-de vi spontant och upprört.Den rörelse jag tillhör har under hela sin historiafört en upplysningsverksamhet om kommunismensmål och gärningar, som faktiskt har resulterat i att denaldrig har fått något fotfäste i . När sammautveckling nu tycks vara internationellt förekomman-de kan jag bara glatt konstatera att kommunismenuppenbarligen är död, och så bör den också förbli.Anf. 86 ():Fru talman! Jag vill inte påstå att kommunismen ärdöd. Det finns ju faktiskt länder som fortfarande ärkommunistiska, t.ex. . Statsrådet ,som finns här i kammaren , har ju i det samman-hanget uttalat att skall ses som en renässans-furste. Jag vet inte på vilket sätt kommunismen skullevara död. Just faran att man försöker göra kommun-ismen rumsren gör det viktigt att informera om alla defolkmord som har begåtts i kommunismens namn. Detkanske rör sig om 40 miljoner eller 80 miljoner -ingen av oss vet hur många miljoner som har dött ikommunismens namn. Jag vill inte påstå att kommun-ismen är död, utan den håller på att bli rumsren. Då ärdet anständigt att informera om vad kommunisternahar gjort.Anf. 87 Statsminister ():Fru talman! I min värld, förhoppningsvis också ifrågarens värld, blir kommunismen aldrig rumsren.Kommunismen har varit ett uttryck för förtryck avdemokratiska fri- och rättigheter och av mänskligarättigheter och har ohyggliga brott på sitt samvete.Den har i bekämpats med stor framgång avdemokratiska socialister, socialdemokrater och fack-liga företrädare. Det har varit en lång och hård strid,men den har vunnits. Vi har all anledning att i allasammanhang upplysa om de våldsamt negativa kon-sekvenser som kommunismen har inneburit i de län-der där den har praktiserats, men vi kan nu med glädjese att den är på väg bort. Skulle det återigen bli enrenässans och de demokratiska krafterna inte var påsin vakt, då är jag en av de första som är beredd attställa mig i spetsen i kampen mot kommunismen.VälkomsthälsningAnf. 88 TALMANNEN:Vi skall strax gå vidare med en ny fråga, men förstvill jag hälsa välkommen till oss bland åhörarnaen delegation från , ledd av desstalman, doktor 's a great pleasure for me to welcome you as re-presentatives of the National Assembly of South Af-rica, doctor Frene Ginwala and her multiparty delega-tion. Warmly welcome with us here today! (Applåder)Arbete till kvinnorAnf. 89 ():Fru talman!