prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — Före elmarknadsre-formen kunde man inte se detta, utan det var först närsärredovisningen infördes som det stod klart för kon-sumenten.Miljöpartiet vill ha ändrade regler för kooperativaföreningar som äger och driver vindkraftverk. Samtli-ga nu lämnade leveranskoncessioner gäller till år2000. Detta är ett beslut som har legat fast och som vialla har varit medvetna om att elmarknads-reformen antogs. verkade vara väldigt för-vånad över detta, men jag vill peka på att det harfunnits med i tidigare betänkanden.Inför de nya koncessionerna skall de nuvarandeutvärderas. Denna översyn kommer att påbörjas inomkort. Frågan diskuterades också , och vivisste redan då att frågan om en översyn av leverans-koncessionssystemet skulle komma upp till behand-ling.Vi vet också, och det pekas på detta i utskottsbe-tänkandet, att länsstyrelserna har fått uppdraget att tafram lämpliga områden för ytterligare vindkraft. Detintressanta är att väldigt många remissinstanser ärpositiva. Därför tror vi också att vindkraften kommeratt vara en del i det nya systemet. Vi kan också sedetta i samband med de leveranskoncessionsförhand-lingar som kommer att börja gälla efter år 2000.Med detta yrkar jag bifall till näringsutskottetshemställan i betänkandet och avslag på de två reser-vationerna.Anf. 196 () replik:Fru talman! försvarar det nuva-rande systemet med fasta och rörliga eltariffer. Detförstår jag, och det respekterar jag naturligtvis.Men om nu inte förändringen kan komma direktvill jag ändå ställa en fråga till hon inte en viss förståelse för, och tycker hondessutom inte själv, att vi skall ha ett system som gördet intressant för så många som möjligt i landet attverkligen vara med på att minska sin elanvändning?Det är väl alldeles självklart att med det nuvarandesystemet kommer det knappast, oavsett hur vi vänderoch vrider oss, att vara särskilt intressant för de flestasmåkunder att spara el. Är vi överens om den princi-pen kan det innebära att vi kommer framåt ifrågan.Anf. 197 () re-plik:Fru talman! tar upp en viktig fråga.Självfallet tycker jag, och även det socialdemokratis-ka partiet, att det är viktigt att det sparas el.Tittar vi på ellagstiftningen ser vi att tarifferna förnätverksamhet skall vara skäliga och utformade påsakliga grunder. Med saklig grund menas att det helaskall vara objektivt och icke diskriminerade. Skälig-hetsprövningar skall kunna baseras på de intäkter ochkostnader som kan hänföras härtill inom det aktuellakoncessionsområdet.Vi vet också att överföring av el - nätverksamhet- är en kapitalintensiv verksamhet med höga fastakostnader. Kostnader för elöverföringen till en visskund utgörs därmed till stor del av de fasta kostnadersom inte kan påverkas så mycket av mindre variatio-ner i förbrukningen. Det är detta som är litet knepigt.Jag utgår från att samtliga dessa frågor kommer attbelysas även fortsättningsvis och i samband med denya leveranskoncessionsavtalen.Anf. 198 () replik:Fru talman! Det är så som sä-ger. Vi använder det här systemet på fler områden isamhället. Jag tror faktiskt att vi börjar närma oss denpunkt där vi måste ta ställning till de här systemen.På vattensidan har vi redan problem, framför allt ikommuner som har ont om vatten, med att den fastaavgiften avskräcker eller omöjliggör för folk att varaintresserade av att spara.Jag tolkar ändå svar som attfrågan återkommer. Den kommer upp i olika sam-manhang när vi skall bestämma skattesystem och närvi skall försöka driva energisparfrågan vidare.Anf. 199 () re-plik:Fru talman! Det tycks som att ochjag är överens i frågan.Jag kan förstå att det går att försöka föra in flerfrågor i detta med fasta och rörliga kostnader. Det ärju inte direkt frågor som hamnar i näringsutskottet,men de är ändå viktiga för samhället och framför alltför konsumenterna, som skall stå för kostnaderna.Men just elmarknadsreformen kommer ju att följasmycket noga av både den nya energimyndigheten ochde utvärderingar som kommer att göras.Anf. 200 () replik:Fru talman! Tycker att det ärrimligt att en liten konsument skall betala fören mätare? Det kan man kanske jämföra med ett före-tag av Volvos storlek. Är det rimligt med den kostna-den? I kostar det inte något att göra ett byteoch man får göra det . I får manvänta . Dessutom kostar det . Ärdet rimligt?Anf. 201 () re-plik:Fru talman! tar upp frågan om timmät-ningen. Den diskussionen har vi också haft här tidiga-re.Det är naturligtvis riktigt att den tekniska utveck-lingen kan göra att mätarna inom en ganska snarframtid kanske kommer att bli ännu billigare. Jagtycker faktiskt att det är viktigt att det finns timmäta-re. Dygnsvariationer på elpriset gör nämligen att detfinns incitament som möjliggör ett sparande av el.Den enskilde konsumenten kan se när han eller honskall använda sin el.Eva vet säkert också att den norska situatio-nen inte är helt jämförbar med den svenska. Det ärmånga bitar som saknas. Vi kan inte jämföra medNorge. Bl.a. har jämnare priser eftersom el-kraftproduktionen är mer baserad på vattenkraft, ochman använder inte kolkondenskraftverk och annat iden omfattning som vi gör här i Sverige.Anf. 202 () replik:Fru talman! Det märkliga är ju att har såoerhört mycket högre pris. Jag har en prisjämförelsemed exklusive skatt och moms.Det billigaste är Hedmarks energi. Det kostar15,per kWh. Detskiljer alltså per kWh. I är det billi-gast hos Agrokraft. Där kostar det per kWh.Högst pris har med per kWh. Detär skillnad.Det skulle betyda att om man har en förbrukningpå 20 000 kWh skulle man tjäna omman bytte elleverantör. Men, som sagt var, vem troratt man skulle byta elleverantör om man kanske an-vänder 1 000 kWh och man skulle tjäna någon hund-ring på att byta? Då betalar man inte 2 500 kr.Birgitta sade att syftet var att manskulle skapa en likvärdig konkurrens och en starkareställning för konsumenterna. Jag tycker inte att kon-sumenterna har fått en starkare ställning i . Jagtycker att det är vissa som försöker kapa åt sig avkakan.Anf. 203 () re-plik:Fru talman! säger att det inte lönar sigför den som använder 1 000 kWh. Det kan jag hållamed om. Men jag undrar vad det är för konsumentsom använder så litet el. Jag undrar om det hushålletfinns.De siffror som redovisar baserar sigprecis som jag sade inledningsvis på att den norskaelproduktionen har en helt annan mix än den svenskaproduktionen. Det är en orsak.En orsak är naturligtvis också att är ettstörre land och att vi inte har samma koncessioner föröverföringar som har. Därav är det naturligtvisolika priser. Men vi har ändå en prisutjämnande fak-tor genom den nordiska elbörsen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Vissa frågor om arbetstidFöredrogsArbetsmarknadsutskottets betänkande 1997/98:AU8Vissa frågor om arbetstidAnf. 204 ():Fru talman! Rimligen bordetiden ha räckt för att regeringen skullekunna lägga fram den proposition om arbetstiden somhade aviserats till denna vår. Men det är tydligt attregeringen är splittrad i denna fråga. Eller också ärdet av rent valtaktiska skäl som man inte vågar sättaned foten nu.Ganska skickligt har regeringen lyckats undvikaatt göra några utfästelser om en generell arbetstids-förkortning, som man fortsätter att ingemånga människor förhoppningen om att de skall fåkortare arbetstid utan att det kostar någonting. Förvisst finns det de som hoppas få jobba mindre, samti-digt som väldigt många ser detta som ett överväldi-gande hot mot familjens ekonomi.Sveriges problem är inte att vi jobbar för mycketutan för litet. Sysselsättningen måste höjas om ekva-tionen skall gå ihop . Inga Perssonpengar ivärlden kan rädda välfärden om plötsligtskulle sänka sin produktion av varor och tjänster medbortåt som vissa partier drömmer om. Redan nuhar en internationellt sett mycket låg faktiskarbetstid. De flesta ekonomer finner ett klart sambandmellan längre arbetstid, lägre arbetslöshet och högrevälstånd.Arbetstidskommittén gjorde en grundlig genom-gång av vetenskap, praktiska försök och internationel-la förhållanden. Den kom fram till att det inte finnsnågonting som tyder på att en generell arbetstidsför-kortning eller ett ännu lägre övertidstak skulle skapafler jobb. Snarare kommer det att slå ut många företagi den internationella konkurrensen eller driva demfrån . Påståenden från ochMiljöpartiet att kortare arbetstid för männen i indust-rin skulle skapa fler arbeten för kvinnor i den offent-liga sektorn är rent nonsens.Eftersom Moderata samlingspartiet levde i tron attdet skulle komma en proposition om arbetstider nu ivår skrev vi ingen parti- eller kommittémotion i dennaviktiga fråga under den allmänna motionstiden. Detkänns litet naket just . Som tur är har vi två enskil-da motioner från två moderata bröder, ochSten Tolgfors. De innehåller kloka tankar och vi harnu reserverat oss till förmån för deras motioner.Alla, t.o.m. statsminister , talar nu-mera om vikten av att avreglera den svenska arbets-marknaden. Och det är just avregleringsperspektivetsom och Tolgfors tar upp. De framhåller medrätta att arbetsmarknaden inte styrs av andra grund-läggande förutsättningar än andra marknader. Görman en resurs dyr eller svåråtkomlig, t.ex. genomomfattande regleringar, så kommer efterfrågan på denresursen att minska. Detta gäller naturligtvis ävenefterfrågan på arbetskraft.I stället för att införa nya kostsamma regleringaranser vi moderater att det är dags att skrota arbetstids-lagen som är otidsenlig och innehåller en rad hinderför arbete och företagande. De grundläggande reglersom behövs till skydd för människors liv och hälsafinns i arbetsmiljölagen. Därutöver bör anställnings-förhållandena regleras genom avtal. Kollektivavtalenhar sin givna plats, men det skall också öppnas enmöjlighet för varje arbetstagare att själv träffa avtalmed sin arbetsgivare inom ramen för eller vid sidanav gällande kollektivavtal.Vissa av de beslut om arbetsmarknadens avregle-ringar som måste fattas måsteföregås eller kompletteras av en avreglering på euro-peisk nivå. När det gäller arbetstidsbestämmelser ärSverige bundet av EG-direktivet om arbetstider. Sve-rige har emellertid som vanligt ängsligt övertolkat dekrav som direktivet ställer på medlemsländerna.Arbetstidskommittén hade i uppdrag att undersökapå vilket sätt flexibla arbetstidsregler skulle kunnainföras i svensk lagstiftning. Tyvärr innebär majorite-tens förslag att man tar direktivet rakt upp och nedoch lagrar det ovanpå vårt redan befintliga regelsys-tem. Om kommitténs förslag genomförs blir resultatetsnarare mindre flexibilitet än mer. Den prioriteradeuppgiften för majoriteten blev att stärka incitamentenför att sluta kollektivavtal. Vi moderater är mycketkritiska mot att incitament för företagande och nyan-ställningar helt saknas.Föreställningen att mängden arbete är begränsadoch bör ransoneras har inget stöd i vare sig teori ellerhistoriska fakta. Det finns inget stöd för teorierna omatt en generell arbetstidsförkortning skulle genererafler jobb. Företagen måste i stället kunna utvecklasoch växa för att fler människor skall få jobb i Sverige.Arbetslösheten kan varaktigt pressas ned endast ge-nom ökad ekonomisk aktivitet i vårt land.Moderata samlingspartiet kommer aldrig att ac-ceptera en i lag bestämd generell arbetstidsförkort-ning. Att dela på arbetslösheten - det vore den slutli-ga kapitulationen inför de problem som brot-tas med.Fru talman! Jag avslutar med att yrka bifall till re-servation nr 5.Anf. 205 MARGARETAANDERSSON (c):Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation nr 1 under mom. 1 vid arbetsmarknadsut-skottets betänkande AU8. Det handlar om arbetstids-förkortningar och arbetstidsregler, och jag kan barabeklaga att vi inte har fått den nya lagstiftning somman hade aviserat skulle komma under våren 1998.Den hade behövts eftersom den lagstiftning som vi nuhar inte fungerar så väldigt bra och behöver rättas till.Vissa EU-regler som vi har strider i en del fall motvarandra.Det går dock att göra en hel del inom ramen förden gällande lagstiftningen. Många företag harredan börjat diskutera med sina fackliga organisatio-ner hur man skall hantera dessa frågor, som tas upp iArbetstidskommitténs betänkande. Många har kommitett stycke på väg, andra är på väg att sluta avtal sominnebär införande av olika former av arbetstidsför-kortningar, arbetstidsbanker och annat som det finnsutrymme för i den lagstiftning som gäller.Det finns, som vi från sida ser det,ingen lagbunden begränsning av antalet möjliga ar-betstimmar. Ett företagsamt samhälle ger möjligheteratt öka det totala antalet arbetstimmar, och det behö-ver vi i vårt land, om vi skall fortsätta att värna sys-selsättning och välfärd.Vi tror väldigt mycket på en mer individuellt an-passad arbetsmarknad, med mycket mer flexibla ar-betstider. Ett förslag som inte var så tydligt utformat ikommitténs förslag var att man skall inrätta en arbets-tidsbank, där man på ett tydligare sätt skapar möjlig-heter för den enskilde medarbetaren att tillsammansmed företaget förfoga både över arbetstidens längdoch över dess förläggning. I detta fall har arbetsmark-nadens parter ett gemensamt ansvar för att utforma devillkor som skall gälla för en arbetstidsbank och ävenför hur reglerna för uttag av den inarbetade arbetsti-den skall se ut.Det skall också ges ökade möjligheter till lokalaöverenskommelser. Det öppnas redan i den lagstift-ning som gäller vissa möjligheter, men de avser intedirekt arbetstider utan andra frågor. Vi från Center-partiet anser därför att det är viktigt att man nu kom-mer med en lösning på de här frågorna och att man ide fortsatta förhandlingarna kommer fram till en ar-betstidsbank, vilket vi tror skulle vara en av lösning-arna på arbetstidsreglerna.Anf. 206 ():Fru talman! Vi tycker att det är hög tid att refor-mera de regler som gäller på arbetstidsområdet. Sve-rige har en helt annan arbetsmarknad än i slutetpå 60-talet, när 40-timmarsveckan arbetades fram.Även arbetstidslag ter sig mycket för-åldrad. krävs det större flexibilitet på arbetstids-området. Politikerna skall bestämma mindre, och deberörda människorna - anställda och företagare -skall bestämma mer.Naturligtvis krävs det regler av säkerhets- och häl-soskäl, men det finns stora möjligheter att avregleraarbetstidsområdet. Arbetstagare, företagare och fackkan lösa många av de frågor som har varitstatligt reglerade. Vi föreslår en ramlagstiftning somger stort utrymme för flexibilitet, med regler om rätttill vila, och som medger överenskommelser om för-skjutningar av arbetstiden inom ramen för en genom-snittsberäknad arbetstid. Det generella nattarbetsför-budet bör tas bort, och den enskilde arbetstagarensmöjligheter att få den arbetstid han eller hon vill hamåste bli större.Föräldrar som har annan anställningsform än till-vidareanställning måste också ha rätt till tjänstledighetför vård av barn. Vi tycker vidare att man löpandeunder året enligt egna önskemål skall få disponera dendel av semestern som överstiger fyra veckor.Fru talman! Vi tror inte att sänkt normalarbetstidskulle skapa fler jobb. Internationellt finns inget sam-band mellan kortare arbetstid och låg arbetslöshet. Viarbetar inte sammanlagt för mycket i vårt land utanför litet. Däremot bör det framöver finnas möjligheterför individer och grupper på arbetsmarknaden att istörre utsträckning än välja kortare arbetstidframför höjd lön. En arbetstidsförkortning som växerfram underifrån - i sampel mellan arbetstagare ocharbetsgivare - kan öka produktiviteten.Vissa tider i ens liv - exempelvis när man har småbarn - kanske man vill arbeta mindre, och andra tidervill man arbeta mer. Den här typen av avvägningarbör överlämnas till medborgarna själva, samtidigtsom de generella reglerna i samhället alltjämt bör utgåfrån att det skall löna sig bättre att arbeta än att varaledig.Fru talman! Åtskilliga försök har gjorts, specielltute i kommunerna, med förkortade arbetstider. Dethar visat sig att man i flera fall har fått bättre produk-tivitet, bättre hälsa och trivsel, men det har inte lettfram till fler sysselsatta. Man klarar inte alla kriterier:förkortad arbetstid, oförändrad lön och fler sysselsat-ta. Minst ett kriterium faller bort.En generell arbetstidsförkortning skulle inte ledatill fler jobb - men lönekompensationen skulle snara-re leda till färre.Andra argument som brukar användas i debattenär jämställdhet, hälsa och livskvalitet.Jämställdhet betyder för oss liberaler att man skallfå göra sitt eget val. arbetar många kvinnorofrivilligt deltid, antingen därför att man inte får ettheltidsarbete eller därför att ansvar för hem och barngör det omöjligt att kombinera med ett heltidsarbete.Att tvångsmässigt införa en arbetstidsförkortning avde här skälen för alla grupper är ingen lösning på detproblemet. Kvinnors krav är snarare längrearbetstid och högre lön och en förändrad inställning,så att män och kvinnor delar på ansvaret för hem ochbarn.Beträffande hälsoskälet vet vi att många arbetenleder till belastningsskador såväl fysiskt som psykiskt.Att se en arbetstidsförkortning som lösning på detproblemet vore helt fel tänkt. I stället måste man änd-ra och förbättra arbetsmiljön.Livskvalitet betyder olika saker för varje person -mer fritid för en del, mer pengar i plånboken för and-ra. Mixen måste var och en få bestämma själv. Enliberal arbetstidsreform vill ge människorna mer maktöver sina egna liv.Fru talman! Jag yrkar avslutningsvis bifall till re-servation 2.Anf. 207 HANS ():Fru talman! Det är egentligen en väldigt märkligsituation att diskutera arbetstiden pådygnet och med denna kamp mot klockan, eftersom vihar en deadline . Det känns också ganskamärkligt att diskutera arbetstidsfrågor utifrån ett be-tänkande vars betänkandetext upptar litet mindre änen och en halv sida. Den sista dryga sidan avslutasmed: Utskottet avstyrker med det anförda samtliga nubehandlade motionsyrkanden. Några argument för attavstyrka någonting ges egentligen inte.Man kan fråga sig: Hur blev det så här? För oss iVänsterpartiet är det en oerhörd besvikelse. Eftervalet var detta en av våra absolut största frågor,som vi också hade uppe i diskussioner och förhand-lingar med regeringen. Det tillsattes en arbetstids-kommitté dels för att införliva EU:s arbetsdirektiv ochhitta tekniska lösningar för det, dels för att diskuteraoch studera effekter av arbetstidsförkortning. Överti-den var också där ett viktigt moment.Det kom en utredning. Resultatet har remissbe-handlats, och vi har väntat på förslag från regeringensedan i höstas. Vi var ganska övertygade om att detskulle komma ett förslag nu , senast imars, men som utskottet självt skriver på s. 11 i be-tänkandet: Enligt vad utskottet inhämtat under hand ärdet inte sannolikt att en proposition i arbetstidsfråganlämnas före riksdagsvalet hösten 1998.Det är som om det inte bara är en tidsangivelseutan som om regeringen inte vågar komma med ettförslag före valet. Så har också situationen tolkats avdelar av fackföreningsrörelsen. LO har utomordentligtstarkt kritiserat att regeringen mörkar, för så uppleverjag är fallet.De frågor som står på dagordningen gäller arbets-tidens längd. Hur lång skall arbetstiden vara? Detvarierar väldigt mycket. Det varierar mellan arbets-plats, och det varierar mellan individer. Vad vi har iSverige är en lagstiftning om normalarbetstiden.Det låter på och flera andrahär som om det vore något jättekonstigt att ha enarbetstidslagstiftning som reglerar hur det skall varaom man inte annars är överens. Jag tycker att Sverigehar en mycket bra tradition som har en arbetstidslag-stiftning med skyddskaraktär, men som man kan gåifrån i kollektivavtal om man finner det ändamålsen-ligt.Vi fick först tiotimmarsdagen. Vi fick därefter åt-tatimmarsdagen. Sedan fick vi fyrtiotimmarsveckan.Det är dags att gå vidare, och det av en mängd olikaskäl. Jag skall kort återkomma till dem sedan. Arbets-tidens längd är någonting som skall regleras. Det ärdags att nu ta nästa steg. föreslår tret-tiofemtimmarsveckan som normalarbetstid.Den andra frågan gäller övertiden och övertidensreglering. Vi har enligt lag möjlighet att arbeta en delövertid. Vi har möjlighet enligt avtal och dispenser attarbeta ytterligare mera övertid. Övertidsuttaget ärrekordstort vi har rekordarbetslöshet iSverige.Vi i har tagit upp detta fenomenväldigt ofta. Vi har lagt fram förslag om att man skallreducera den lagenliga övertiden. Vi har krävt enhalvering , , menvi vill naturligtvis bibehålla dispensrättigheter så kan klara av situationer som man inte rår över -olyckor, leveransförseningar och vad det mer kanvara.Det gäller också frågan om förläggningen. Närskall man kunna arbeta? Vem bestämmer hur jag skallarbeta? Vilken flexibilitet skall kunna åstadkommasur arbetsgivarsynpunkt och individuell synpunkt?Vi i tycker att det är bra att detfinns grundregler som säger när man får jobba och närman skall jobba om man inte kommer överens omnågonting annat. Vi tycker inte att det är rimligt attsom i förslag genomsnittsbe-räkna . Det ger en oerhört stor maktför-skjutning till arbetsgivarens fördel om man har detarbetstidsmåttet och den genomsnittsberäkningen vadgäller förläggningen.När man angriper en lagreglering om arbetstidenangriper man i väldigt hög grad det fackliga inflytan-det och löntagarnas rätt att påverka sin arbetstidssi-tuation. Inflytandet är någonting oerhört viktigt. Detär egentligen där som den fackliga kritiken har riktatde skarpaste angreppen mot Arbetstidskommitténsförslag.Min fråga till är: Varför kom detinget förslag nu? Varför vågade man inte lägga framförslag vare sig om förläggningsfrågor eller inflytan-defrågor? Varför kunde man inte ta ett nappatag medövertidssituationen eller ha en synpunkt om arbetsti-dens längd och arbetstidsförkortningen?När det gäller lag och avtal vill inte ha någon lag alls. Det lät som om det varnågot helt orimligt att vi hade lagar. Vi har alltid haftlagar, och det har man i de flesta länder. Utifrån dethar vi i ovanligt stora möjligheter att göraavvikelser i avtal.Det handlar om arbetstiden. Det är väldigt mycketen fråga om effektivitet. Har man väldigt lång arbets-tid är effektiviteten inte så god. Det handlar också omjämställdhet. Hur ser arbetstiden ut? Vilken arbetstidär betald, vilken är obetald? Vem ansvarar för det enarespektive det andra?Man behöver inte titta mycket på arbetstidsmönst-ret i för att se en oerhört ojämlik könsfördel-ning. Man kan titta på välfärdsuttag och vinster medökad fritid. Man kan titta på vad demokratiska möj-ligheter kan innebära när människor får mer tid attdelta i samhällslivet och det sociala livet.Det finns så mycket som bör diskuteras när mandiskuterar arbetstidsfrågorna. Det är inte bara frågaom jobben. Men det gäller också jobben. Det är heltfel att inte arbetstidsförkortning skulle ge positivasysselsättningseffekter. Det har det givit i de kom-munförsök som har genomförts. Det har vi sett hittillsi , i och i . De försöken ärhelt olikartade, men det har givit sådana effekter.Självklart blir det olika kostnader beroende på hurmycket sysselsättningseffekter som uppstår. Vänster-partiet kommer återigen inför valet och i sambandmed vårbudgeten att lägga fram förslag, måhända mednågon annan teknisk konstruktion. Det handlar då omatt också ekonomiskt omfördela och inte bara arbets-tidsmässigt omfördela. Vi kommer att göra mycketstora vinster. En mycket stor del av vinsten liggernaturligtvis i att nedbringa den passiva kostnaden förarbetslösheten.Vänsterpartiets förslag kommer , lika-väl som de är det i de motioner som här av-styrks, att vara att begränsa övertiden och göra överti-den successivt dyrare. Arbetstiden är billigare när denligger inom normalarbetstidsmåttet och successivtdyrare därutöver.Arbetstidsmåttet sänks . Det kräveren rejäl finansiering. Vi väljer en metod med sänktaarbetsgivaravgifter. Man frågar oss: Hur kan ni göradet? Är ni galna? Det är en vanlig teknik. Frank-rike har just lagstiftat om detta, och kommeratt lagstifta. I har man inom stora delar avarbetslivet 35 timmars arbetsvecka. Resultaten ärgoda empiriskt när jag ser de utredningar som dettyska AMS har förelagt oss.Hur många jobb blir det?