prot · GL0979 · 1998-03-12 00:00:00 — Låt mig först av allt säga att jag delarbåda interpellanternas uppfattning att det är angelägetatt det finns möjligheter för den begränsade odlingsom det finns behov av också när det gäller den typ avutsäde som vi nu talar om, alltså utsäde som är anpas-sat till vårt klimat eller som av tradition används härmen inte i den omfattningen att det har varit möjligtatt föra in dem på sortlistorna.Låt mig också säga att denna debatt här inte är ettförsta steg i någon process när det gäller att påverkaregelverket inom Europeiska unionen. Det är i och försig mycket glädjande att inresserar sig förden här frågan, men det är, som tur är, långt ifrånensamt om att göra det.Som jag sade i mitt första svar har den här frågandiskuterats redan när vi talade om att ingå i . Redan då och alltsedan dess har den svenskauppfattningen varit den att vi skall bidra till att åstad-komma sådana här möjligheter. Vi ser det också fak-tiskt delvis som vår förtjänst att det nu ändå diskute-ras ett förslag till förbättringar. Det förslaget är intetillfredsställande, ungefär av de skäl som BeatriceAsk tar upp.Även för att föra upp en sort på den s.k. bevaran-delistan krävs ett ansökningsförfarande, som förmod-ligen också kommer att vara förenat med kostnader.Det är därför som jag, vilket jag sade i mitt förstasvar, också har den uppfattningen att det vore bättreom man över huvud taget kunde ha ett undantag i dehär regelverken för de sorter som vi talar om här.Låt mig vidare säga att jag inte tror att det här iförsta hand är en fråga om biologisk mångfald. Dethandlar mer om ett genuint konsumentintresse. Möj-ligheter att bevara sorter så att de inte försvinner finnsändå. Den typen av odling pågår. Här handlar det omkonsumenters intresse av att kunna odla sorter sominte är så kommersiellt gångbara.Myndigheter ser kanske genom fingrarna på andrahåll, men jag har också många belägg för att myndig-heter inte ser genom fingrarna. Det finns många län-der som har den typ av problem som vi har. Vi är inteensamma om att ha den här diskussionen. Förmodli-gen säger de upprörda debattörerna ungefär sammasaker i de länderna: Varför skall myndigheterna justhär vara så petiga?Låt mig också säga att det inte är så att kostnader-na för att ta in sorter på de svenska sortlistorna ärextremt höga. Tvärtom ligger vi, jämfört med andraländer i norra , tämligen lågt. Ändå är kostna-derna naturligtvis höga för en sort som inte har så storavsättning på marknaden.Låt mig för att något belysa myndigheternas age-rande citera vad Statens utsädeskontroll skrev i sinårsredovisning :"Den del av tillsynen som avser sortlistekrav påköksväxtfrö har fått ett massmedialtintresse som, enligt SUKs mening, inte står i rimligproportion till verksamhetens omfattning. I debattenhar bl a framförts att Utsädeskontrollen förhindrarförsäljning av lokala sorter anpassade till klimat, m mi olika delar av landet. har, lika lite som i frågaom lantbruksväxter, möjligheter att följa upp all en-staka försäljning av utsäde som inte är certifierat ellerkontrollerat enligt gällande regler. I de fall marknads-föring har stoppats, har detta gällt import avköksväxtfrö, producerat på rent kommersiell basis,där sortinnehavaren av någon anledning inte ansettdet möjligt och eller tillräckligt lönsamt att låta föra insorten på en europeisk sortlista. "Jag delar den ambition som kommer till uttryck iskrivelsen att en myndighet skall koncentrera sig påde stora och övergripande uppgifter som är av storbetydelse för dess verksamhetsområde i stort och intekoncentrera sig på detaljfrågor som stör änbefrämjar verksamheten.Anf. 21 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att regering-en har ändrat uppfattning i frågan. I den interpella-tionsdebatt jag hade med våren1995 svarade hon att regeringen ansåg att dessa frö-sorter inte skulle finnas till försäljning i . Honuppmanade också på en direkt fråga från mig konsu-menter att inte köpa dem. Jag är glad att har en annan uppfattning. Det känns som att viändå är på väg någonstans.Det här handlar naturligtvis inte bara om att viskall överlåta till de frivilliga organisationerna attspara de gamla sorterna. Sesam gör ett mycket brajobb. Men att hävda att den biologiska mångfaldenskall bevaras av oss frivilligodlare tycker jag är litetmärkligt, framför allt som dessa sorter i många styck-en är mycket bra sorter för hobbyodlare. De fungeraralldeles utmärkt. De har de egenskaper som hobbyod-lare ofta eftersträvar. De är ofta mycket resistenta motsjukdomar eftersom de har odlats under mycket långtid. Men de är inte sorter som kanske är gångbara ikommersiell odling.Det är mycket konstigt att vi i EU har den här ty-pen av regler. Jag hoppas att den svenska regeringenmed kraft kan verka för att reglerna skall försvinna.Jag anser precis som att det är viktigtatt vi har krav på fröer. Det skall finnas krav på att deär fria från sjukdom och krav på grobarhet. Faktum äratt de svenska reglerna för sådant var strängare föreEU-inträdet än vad de är . På den punkten harSverige klarat sig mycket bra. Vi har av tradition haftmycket bra fröer i den svenska handeln före EU-medlemskapet.Det som upprör många, och det med rätta, ärjust det faktum att svenska myndigheter har gått ut tillde två firmor som försäljer dessa fröer - det är inte såmånga som säljer den här typen av sorter - och talatom att om de fortsätter försäljningen kommer de attåtalas. Det är det som har gjort att det har blivit ettmassmedialt intresse. Jag har hälsat det massmedialaintresset med stor tillfredsställelse. Från Miljöpartietssida anser vi att dessa regler är oerhört märkliga.Jag har också mycket svårt att finna att reglernaegentligen skulle handla om omsorg om konsumenten,utan det handlar snarare om omsorg om de stora frö-firmor som har de kommersiellt gångbara fröerna. Detär egentligen vad det handlar om. Ser vi på EU - ochdär har naturligtvis och jag olika upp-fattningar - har lobbyorganisationer mycket storamöjligheter till inflytande. Här är det helt enkelt storafröfirmor som har lobbat in sig på det här direktivet.De har sett till att de fått ett direktiv som passar derassyften, dvs. se till att antalet frösorter minskar i han-deln i EU. Det här är naturligtvis inte speciellt lyckatvare sig när det gäller biologisk mångfald eller när detgäller möjligheten för oss hobbyodlare att komma åtfröer som har stora värden.Jag hoppas att detta kan vara en början till att för-ändra det hela. Men om vi skall ha en bevarandelistasom gör det lika svårt för dem som vill sälja dessafröer att få in dem på den som att få in dem på sortlis-tan har vi egentligen inte lyckats speciellt bra. Detgäller att hitta ett sätt så att de sorter som det är enmycket liten omsättning på kan finnas kvar utan enfördyrande "ryggsäck" som gör att man inte har rådatt saluföra dem. Jag hoppas att det finns en möjlighetatt hitta en sådan lösning i , att vi kan se till attsorterna blir kvar.Jag hoppas också att det kan finnas en möjlighetatt se till att vi kan bryta den höga nya mur som EUhar slutit runt sig när det gäller fröer och ge en möj-lighet för sorter som finns i t.ex. och Japanoch i , som nämnde, och somkan säljas. Där finns mycket fina sorter som passarutmärkt för våra förhållanden. De svenska klimatolo-giska förhållandena gör att vi i mångt och mycket harmer gemensamt med fröfirmor i , ochÖsteuropa än med fröfirmor nere på kontinenten, därklimatet är ett annat.Jag ser att vi kanske kan börja att få en lösning tillstånd. Men jag känner att det fortfarande finns storahinder för att vi som är intresserade av en god tillgångpå bra fröer med bra egenskaper som passar bra förde svenska förhållanden kan få detta och också varasäkra på att de sorter som hotas skall finnaskvar.Anf. 22 (m):Herr talman! Såvitt jag förstår har jordbruksminis-tern och jag ungefär samma ambition. Det jag skullevilja veta är vad skall göra för att seöver hur vi i skall kunna hantera det här på ettobyråkratiskt sätt.Detta är en symbolfråga som är lätt att förstå förväldigt många människor om hur vi agerar i EU-sammanhang. Vän av ordning undrar då, om det nu ärså att den här debatten är aktualiserad på många hålloch man också i andra länder diskuterar problem medsina myndigheter: Vem är det som envisas med attförsvara ett konstigt regelverk? Vem är det som intevill se till att vi inom EU har ett regelverk som funge-rar någorlunda?Det är egentligen litet konstigt att man måste be-gära ett undantag från det stora regelverket för att ensådan här självklar sak skall fungera. Det ligger rimoch reson i att växter som vi har kunnat användalänge och som är beprövade kan fortsätta att överlevatill konsumenternas fromma. Det är något konstigtmed regler som gör att man måste be om undantag föratt kunna fortsätta i vanlig ordning.Jag tror att den här typen av frågor är mycket vik-tigare än vad vi tror när det gäller att långsiktigt skapabättre tilltro till möjligheter att i EU få någonslags ordning på hur saker och ting skall hanteras. Vihar gått med i EU för fredens skull, mångfaldensskull, möjligheterna att handla och allt vad det nu kanvara, men inte för att snälla damer som håller på attpåta i trädgården skall känna sig irriterade över kons-tiga regler. Just nu ödar vi mycket tid på sådant somjag tycker är helt obegripligt.Jag ser fram emot ett svar om vad som konkretgörs. Jag skulle också vilja veta när man väntar någotslags beslut. Jag tror att det är väldigt många som villveta det.Anf. 23 ():Herr talman! Jag går in i debatten litet beroendepå att markerade att det faktiskt ärflera partier som engagerar sig i den här frågan ochvill driva den. Jag vill i det sammanhanget säga endel. Jag vill också ge en eloge till somhar drivit den här frågan konsekvent och varit pådri-vande.Från sida har vi inte ordinarieledamot i jordbruksutskottet. Därför kan vi inte påsamma tydliga sätt markera vår inställning. Vi stöddei en debatt det särskilda yttrande somMiljöpartiet skrivit. Man konstaterar att det inte harhänt så mycket i den här frågan. Men det gäller attkomma framåt och försöka se till att hantera det så attdet inte får de orimliga effekter som det har fått vadgäller frösorterna.Nu hänvisar ministern till olika länder och att mankanske ser genom fingrarna på olika sätt. Det intres-santa är faktiskt vilken signal ministern i Sverigeskickar ut till ansvariga myndigheter i . Detkanske är en långsökt jämförelse, men det är intelänge sedan vi hade en debatt här i kammaren omdjurskyddslagstiftningen som träder i kraft den1 . Då diskuterades frågan om sunt för-nuft och att det gäller att bedöma det hela utifrånverkligheten och inte förstöra verksamheter, eftersomdet egentligen inte är lagstiftarens avsikt. Jag harockså sett att ministern uttalat sig i den frågan ochsagt att sunt förnuft skall gälla. Det kanske är så attdet räcker med att ge en sådan tydlig signal att dethandlar om att myndigheterna inte skall agera på ettsådant sätt som direkt står i strid med en vettig upp-fattning i den här frågan om hur verkligheten ser ut.Sedan sade ministern att debatten inte var i pro-portion till verksamhetens omfattning. Jag kan föregen del för det första konstatera att jag fått osedvan-ligt många kontakter och brev i detta ärende om jagjämför med andra ärenden. Det är alltså många män-niskor som direkt berörs av den här frågan. Det andraär att dessa frösorter faktiskt försvinner om det inteblir en förändring. Det tredje är, som också sagts här idebatten tidigare, att EU:s legitimitet undergrävs idebatten när man får sådana här tydliga exempel påabsurda effekter av det regelverk som finns. Det ärväsentligt både för oss som lagstiftare och också förregeringen att vara oerhört tydlig i debatten och se tillatt undanröja sådant som kan underminera EU:sställning.Jag vet ju att är en stark anhänga-re av EU. Det ligger alltså i hennes intresse att verkli-gen se till att få en förändring till stånd, så att vi intefår de absurda effekter som faktiskt är på gång justnu.Anf. 24 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig först av allt säga att det fak-tiskt innebar en kvalitetsökning att vi kom in i ettgemensamt på detta område. Kontrollenvar inte särskilt tillfredsställande tidigare - jag tänkerdå särskilt på importerat utsäde. Jag tror att vi kanvara överens om att det är viktigt att det importeradeutsädet håller en hög kvalitet, inte minst mot bak-grund av det jag nämnde tidigare, nämligen eventuellarisker för sjukdoms- och smittspridning. Att det finnsett regelverk i grunden och sortlistor är någonting bra.Låt mig också möjligen provokativt säga att allagamla sorter faktiskt inte är bra. De har kanske intenågon särskilt hög grobarhet eller ger inte särskilt godavkastning. Jag ser inget fel i att man har en certifie-ring av utsäde som möjliggör för konsumenter attefter en objektiv mätning få klart för sig vilka kvalite-ter utsäden har.Det är alltså bra att det finns ett regelverk i grun-den, och jag tror också att det ger svaret på fråganvarför man försvarar ett krångligt regelverk. Man gördet naturligtvis för att det i grunden fyller ett viktigtbehov. Därmed inte sagt att det är tillfredsställande ivarje sin utformning. Tvärtom - vi är överens om attdet inte är tillfredsställande när det gäller de småsorterna.Att hålla sortlistor och göra denna kvalitetskon-troll är naturligtvis förenat med kostnader. Man måstedärför ställa sig frågan vem som skall betala. Det ären generell uppfattning, inte bara i utan ocksåi andra länder, att aktörerna på marknaden bör stå förkostnaden för att kontrollera att det utsäde de erbjuderkonsumenterna är av hög kvalitet. Det är här proble-met ligger. Det kan inte vara särskilt tillfredsställandeatt stora, förhoppningsvis ekonomiskt välmåendeföretag väljer att lämpa över den typen av kostnaderpå samhället och inte vill ta sina kostnader. Problemetär hur man skall dra gränsen mellan dem som mycketväl har råd och möjlighet att själva finansiera kostna-den och de mycket små, udda sorter där den möjlighe-ten inte finns. Det är en komplikation och ett av skä-len till våra problem.Det är också det vi nu måste se över på nationellnivå. Precis det arbetet pågår . har till oss lämnat in en skrivelse där manredogjort för situationen och även kommit med vissaförslag till hur man skulle kunna förbättra situationenpå den nationella nivån i avvaktan på att det gemen-samma regelverket förändras. Eftersom detta arbetebefinner sig på ett rätt preliminärt stadium mellan oss,och Statens utsädeskontroll, ärjag inte beredd att här redogöra mer i detalj förhur de förslagen ser ut. Men jag kan försäkra alla treriksdagsledamöter här och alla andra som är engage-rade i frågan att vi nu med hög prioritet arbetar meddetta.Jag tror faktiskt att det finns en omsorg om odlareoch om biologisk mångfald. Av de skälen behöver videt här regelverket, och det är särskilt viktigt när detgäller importerade utsäden som inte ursprungligenkommer härifrån.När beslutet om regelverket på den europeiska ni-vån kommer att fattas vet jag inte. Min avsikt medförenklingsarbetet på nationell nivå är att det skall skemed mycket hög fart. Jag vill inte precisera i tiden, dådet alltid finns en risk att man inte kan leva upp tillexakt det man åtar sig. Men återigen vill jag försäkraer om att arbetet bedrivs skyndsamt.I frågan om signaler till myndigheter tror jag attStatens utsädeskontroll har fått klart för sig att detsom de själva skrev i sin årsredogörelse om att manbör koncentrera sig på de stora, viktiga frågorna är enuppfattning som helt och fullt delas av regeringen.Den delas inte bara av regeringen utan också av restenav landet.Anf. 25 ():Herr talman! Jag vill tacka mina meddebattörer föratt den här frågan alltmer börjar komma upp på riks-dagens bord. Vi kanske kan fundera på om vi gemen-samt skall skriva en motion med anledning av denproposition som kommer och somhandlar om regeringen och EU-arbetet.Jag blir litet förbryllad när jordbruksministernfaktiskt försvarar den tingens ordning som EU harinrättat. Jag blir också förbryllad när ministern får detatt låta som att Statens utsädeskontroll och inte gjorde sitt jobb på ett bra sätt föreEU-medlemskapet. hade en bra kontroll avfröer även före EU-medlemskapet, och sortlistan harinte gjort att kvalitetskontrollen blivit bättre. Däremothar det blivit besvärligare att få in sorter för försälj-ning. Det är det vi diskuterar här. Ingen av oss är välemot en bra kontroll av frösorterna, och jag uppfattardet som att myndigheterna har skött detta före EU-medlemskapet.Det är också mycket märkligt att höra att det fak-tum att en sort finns med på en sortlista skulle göraden bättre. Jag är gift med en person som odlatköksväxter kommersiellt, och jag kan konstatera attden kunskap jag inhämtat på området definitivt inte ärdenna.Dessutom gör det mig mycket bekymrad att Anni-ka uppenbarligen inte inser att många avsorterna har egenskaper som vi måste bevara. Det kanvara resistens mot sjukdomar, smak eller annat, somär på väg att försvinna om sorterna blir för få. Detfinns ett egenvärde i att bevara en biologisk mångfald,även en odlad sådan. Denna diskussion har vi hafttidigare, och jag hade ungefär samma uppfattning då.Har en gen gått förlorad går den inte att återskapa.Det är det som är problemet. Flera tusen sorter harförsvunnit, dvs. flera tusen olika egenskaper har gåttförlorade . Det kan vi inte acceptera.Dessutom anser jag att konsumenterna skall få avgöraom de gamla sorterna har egenskaper som gör att manvill odla dem . Det skall inte avgöras inågon petig byråkrati.Jag hoppas att detta inte innebär att ute i EU försvarar tingens ordning utan att honarbetar för enklare, förbättrade kontroller som gör attvi odlare kan behålla en biologisk mångfald.Anf. 26 Jordbruksminister ():Herr talman! Om jag skall tolka iklartext tycker hon att jag har litet svårt att fatta. Upp-fattningen är ömsesidig. Enligt min uppfattning ärsortlistor bra. Att bevara biologisk mångfald kanfaktiskt ske dels genom att vi skapar möjligheter föratt fortsätta odla udda sorter, dels genom att vi har enkontrollverksamhet gällande utsäde och ett kvalitet-sarbete. Det gäller bara att hitta den lämpliga avväg-ningen.Jag skall väl ändå inte tolka somatt hon tycker att det arbete som bedrivs världen övermed att kontrollera utsäde och organisera det med s.k.sortlistor är helt bortkastat och att detta över huvudtaget inte skall organiseras? Jag skall väl inte hellertolka som att hon anser att det ärriktigt att stora företag med goda resurser lägger överhela ansvaret och kostnaden för denna verksamhet påsamhället?Jag tolkar det i stället som att vi är överens om attdet i grunden är bra att det finns kontroll och regler.Men det gäller att skilja ut de sorter som är så udda attde inte kan komma till försäljning inom det här sys-temet. Det är precis de åtgärder vi nu är i färd med attvidta. Jag delar uppfattningen att detta är ett angelägetproblem. sade jag att det blivit föremål fören omfattande debatt, och det läste jag i Statens utsä-deskontrolls årsredogörelse. Jag tror att de där, pågrund av den omfattande debatten, fått klart för sig attderas åtgärder har väckt uppmärksamhet på ett heltannat sätt än de tänkt sig. Jag utgår ifrån att de ocksåkorrigerar sin verksamhet utifrån det som kommitfram i debatten.Låt mig avslutningsvis och med ett försök till då-lig vits säga att jag hoppas att vi gemensamt lyckas sånågra frön för att detta problem skall få en tillfreds-ställande lösning.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1997/98:167 omforskningsjakten på sälAnf. 27 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser att stoppa jakten på säl som den bedrivitsunder som ett sätt att komma till rätta medkonflikten mellan fiskare och säl. Hon har också frå-gat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för attlösa problemen och om jag avser att påskynda enutvidgning av sälskyddsområden.Naturvårdsverket, och Världsnatur-fonden startade projektet och Fiske.Målet är att utveckla medel och metoder som kananvändas för att minska skador av säl på fiskfångstoch fiskeredskap. Projektet har flera olika inslag.Metoder att skrämma bort sälen från fiskeredskapen,starkare material i laxfällor, metoder att hindra sälenfrån att gå in i fångstöppningen samt en begränsadjakt på säl är några av forskningsområdena. Arbetetmed att finna metoder på redskapssidan har ändasedan projektstarten varit helt dominerandevarför endast mycket begränsade jaktförsök gjorts.Den begränsade jakten på gråsäl skedde i somrasför att undersöka hypotesen att det finns gråsälar somspecialiserat sig på att söka sin föda vid stationärafiskeredskap. Man avsåg med andra ord att undersökaom en och rum begränsad jakt på gråsäl vid fastafiskeredskap skulle utgöra en effektiv metod för attminska skadorna av säl på fångst och redskap.Det är som ger tillstånd till jaktpå säl. Verket gav inom ramen för projektet tillståndtill jakt på totalt 30 gråsälar inom tre olika områden.Tillståndet avsåg . Det finns inte någottillstånd till, eller någon ansökan om, att bedriva jaktpå säl. Projektet och Fiske har inga planer påytterligare försök med jakt. Enligt vad jag erfarit finnsdet inte heller några andra planer på ytterligareforskningsjakt.Forskarnas slutsats av jakten är att en begränsadjakt vid fasta fiskeredskap inte är en effektiv metodför att minska skadorna på det kustnära fisket. Projek-tet fortsätter med ytterligare försök att hitta metoderför att skrämma bort sälen från fiskeredskapen och atthitta andra material i redskapen. Arbetet med att lösaproblemen med konstellationen sälar, fiskare ochfiskeredskap fortsätter således.Sälskyddsområden avsätts med stöd av 14 b § inaturvårdslagen. Om det behövs särskilt skydd för endjurart får enligt den bestämmelsen rätten till jakt ochfiske, liksom rätten att uppehålla sig i området, in-skränkas. Sådana bestämmelser meddelas av länssty-relsen. Naturvårdslagen ger i sin nuvarande lydelseinte möjlighet att utanför området avsätta särskildazoner där fisket får ske på egen risk.Anf. 28 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret som jag ärmycket nöjd med. Bakgrunden till detta är den forsk-ningsjakt som bedrevs utefter förraåret. Där avlossades 34 skott mot 27 sälar. Man döda-de 16, men man kunde bara bärga 6. Det innebär starkt kan ifrågasätta om detta är en etisk jakt.Det finns mycket stor risk för att sälar skadeskjuts.Eftersök är ju inte möjligt i havet. Det finns alltsåmycket stor risk för att den här jakten orsakar storalidanden. Det här uppmärksammades också av dengrupp som höll på med jakten. Det var två sälforskaresom hoppade av. De ansåg att jakten inte var riktigtetisk.Samtidigt är det naturligtvis oerhört angeläget atthitta sätt att minska konflikter mellan sälar och fiska-re. Jag har förstått att det inte bara är i som ensådan forskning pågår, utan det pågår även utanförNorges kust. Man har haft samma problem där. Får vimera säl kommer vi naturligtvis att få flera konfronta-tioner mellan säl och fiskare. För att vi skall få enacceptans för de arter som vi vill bevara i landet ärdet alltid angeläget att försöka minska den konflikten.Därför anslog vi i mer pengar i vår bud-get till den här typen av arbete. Jag hoppas att detkanske också kan bli något som regeringen kan följaupp så småningom.Vi har också tagit upp hur ersättningarna utbeta-las. Vi anser att det är viktigt att ersättningen verkli-gen kommer till de fiskare som har den största delenav sin utkomst från fisket. Vi anser också att manmåste se över detta att man får ersättning precis inärheten av sälskyddsområden där man kan förväntasig att problemen är större.Jag är övertygad om att vi har en gemensam viljaatt försöka lösa problemet. Jag är tacksam för att detnu ser ut som om vi är överens om att det inte blirnågon mer jakt på säl.Anf. 29 ():Herr talman! Problemet med sälar har ju ökatmarkant. Enligt fiskarna har sälarna också ändratbeteende. De söker sig till fiskebåtarna. De kännerigen motorljudet och söker sig till de nät och skötarsom läggs ut och tar av fångsten och förstör redska-pen.