prot · GL0971 · 1998-02-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:71Fredagen den 20 februariKl. 9.00 - 10.46Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivlese:Interpellation 1997/98:169Till riksdagenInterpellation 1997/98:169 av ()om dödsstraff.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den10 mars 1998.Skälet till dröjsmålet är utrikes resor och arbets-anhopning.Stockholm den 18 februari 1998Lena Hjelm-Wallén2 § Svar på interpellation 1997/98:144 omMAI-avtaletAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser göra för att dels utvärdera , ellerMultilateral Agreement on Investment, som detegentligen heter, innan det undertecknas av Sverigesregering, dels undvika konflikter mellan underteck-nande av och ett konkret solidariskt samarbetemed utvecklingsländer.Utländska direktinvesteringar och internationellhandel främjar ekonomisk tillväxt, arbetstillfällen ochhögre levnadsstandard. Den välfärdsökning vi sett istora delar av världen har lyfthundratals miljoner människor ur fattigdom. Dengemensamma nämnaren bakom de framsteg somgjorts är insikten att en internationell arbetsfördelningmed åtföljande handel är bra för varje enskilt landvare sig det handlar om industriländer eller utveck-lingsländer. För ett litet, öppet frihandelsland somSverige är detta kanske tydligare än för många andraländer.Under de senaste årtiondena har flödet av utländ-ska direktinvesteringar i världen ökat kraftigt. Detta ären följd av den ökande handeln. Därmed ökar behovetav internationellt överenskomna regler för sådanainvesteringar. Företagen behöver en försäkran motgodtycke i värdländernas politik. Ett land som Sverigebehöver garantier för att andra länder inte lockar tillsig investeringar med ojusta medel. Alla tjänar på attdet finns regler som gör att investeringar förläggs ditdär de utnyttjas mest effektivt, inte där det för tillfälleterbjuds särskilda stimulanser.Det svenska stödet för och vårt aktiva delta-gande i förhandlingarna inom är i linje meddet traditionella svenska engagemanget för en fri ochöppen världshandel baserad på gemensamma regler.Från svensk synpunkt vore det idealiskt om ett enhet-ligt, globalt regelverk för investeringar kunde för-handlas fram inom ,. Jag hoppas att kommer att tjäna sominspiration och utgångspunkt för sådana förhandling-ar.Utländska direktinvesteringar till utvecklingslän-der har ökat kraftigt och kan spela enviktigt roll för att få till stånd en socialt och ekolo-giskt hållbar utveckling. arbetar för stabilaspelregler som positivt påverkar flödet av internatio-nella investeringar till utvecklingsländerna. Sådanainvesteringar, tillsammans med bättre möjligheter attfå sälja på marknaderna i de utvecklade länderna iEuropa och , är nyckelfaktorer för att ut-vecklingsländerna skall få fart på sin välståndsut-veckling.Det svenska utvecklingssamarbetet syftar till attstärka dels länders förutsättningar att locka till siglångsiktigt kapital, dels regeringars möjlighet att föraen stabil och utvecklingsbefrämjande politik. I för-handlingarna verkar för att särskild hänsynskall kunna tas till individuella utvecklingsländersproblem om och när dessa länder önskar bli medlem-mar av MAI.Som påpekar är en av huvud-principerna i att utländska investerare inte skallbehandlas sämre än landets egna. Men lika viktigt ärgivetvis att de inte heller behandlas bättre. harvarit mycket tydligt på denna punkt. Målet är att istörsta möjliga utsträckning begränsa utrymmet för allslags diskriminering - både positiv och negativ.Från svensk sida förespråkar vi en bindande arti-kel som skall förbjuda positiv diskriminering på mil-jö- och arbetsrättsområdet. Miljöaspekterna på MAIhar kommit att uppmärksammas . Dethar från många håll uttryckts oro för att riskeraratt inskränka medlemsländernas möjligheter att till-lämpa vissa miljöregler. arbetar för klaraskrivningar i avtalet så att statens normala regle-ringsmöjligheter på t.ex. miljöområdet inte ifrågasätts.I detta sammanhang bör man komma ihåg att effekti-va regler på miljöområdet är viktiga för att handelnoch investeringarna verkligen skall leda till ökadvälfärd.Innan en trovärdig utvärdering av kan görasmåste förhandlingarna avslutas. Vi vet inte hur avtaletslutligen kommer att se ut. Självfallet försöker Rege-ringskansliet fortlöpande bedöma konsekvenserna avde förslag som förs fram i förhandlingarna, utifrånbl.a. miljö- och utvecklingsaspekter. Detta arbete skeri kontakt med statliga verk och företrädare för folkrö-relser, näringsliv, universitet och olika organisationer.En utvärdering av skall ske innan avtalet över-lämnas till och göras av någon som är fri-stående från Regeringskansliet.Anf. 2 ():Herr talman! Jag tackar handelsministern för sva-ret. Till en början kan det vara bra att påpeka att dettaär ett väldigt stort avtal, och att vi ingalunda kommeratt slutföra debatten i dag.Jag har valt att ta upp några frågor i min interpel-lation, och jag kommer att ta upp några frågor i mittsvar till handelsministern på hans svar till mig.Handelsministern svarar mig att utländska di-rektinvesteringar och internationell handel främjarekonomisk tillväxt, arbetstillfällen och högre lev-nadsstandard. Jag vill faktiskt ifrågasätta det påståen-det. En utveckling av en rättvis fördelning, och där-med ökad levnadsstandard för flertalet kommer inteautomatiskt. Vad jag förstår har vi fler fattigaoch svältande människor på vår jord än för 15 årsedan om man ser till antalet personer och inte räknari procentsatser.Jag vet att det är en omöjlighet att skapa en rättvisfördelning utan möjligheter att genom politiska beslutpåverka handel och ekonomi. Som jag har förstått detbegränsas denna möjlighet kraftigt vid ett underteck-nande av . Som avtalet ser ut ger detökade rättigheter åt företagen, men diskuterar ingaskyldigheter.Jag skall ta några exempel. Reglerna om expro-priation och skadestånd ger rätt till varje utländsktföretag eller utländsk investerare att motsätta sigregeringsbeslut gällande skatter, miljö, arbetsrätt ochkonsumentskydd såsom potentiella hot mot derasvinster. Företag ges en möjlighet att stämma stater förderas agerande, men det finns ingen möjlighet förstater att överklaga eller i sin tur stämma företagen.Anledningen till det är naturligtvis ganska enkel,eftersom reglerar staternas agerande och inteföretagens. Därmed utesluts staternas möjlighet attstämma företag.Övriga problem med kan vara t.ex.att det skapar ett regelsystem för internationella inves-teringar som skyddar investerarna, och inte de inter-nationella principer som t.ex. antagits av FN. Så sentsom , dvs. , erkän-des under förhandlingarna i att detta är ett di-lemma. Men man har fortfarande inte löst problemetmed hur förhållandet mellan och inter-nationella avtal skall se ut. Exempel på detta är detframförhandlade resultatet från Kyoto eller konven-tionen om biologisk mångfald. Förslag om regler föratt förhindra länder att sänka sina miljökrav för attattrahera investerare röstades tydligen ned underförhandlingarna för två dagar sedan.MAI-avtalet innebär också att alla områden omfat-tas om man inte anmäler reservation. Jag kan förståatt handelsministern inte kan redogöra exakt förSveriges reservationer, eftersom avtalet inte är färdig-förhandlat. Trots det är det anmärkningsvärt att Sve-rige inte i dagens läge förvarnat om fler än ett tiotalreservationer, vad jag har förstått. har t.ex.inte som begärt undantag för kärnkraften, intesom för radio eller medier, inte som Tysk-land för järnvägsverksamhet osv.Har man inte fått undantag från början blir detnaturligtvis svårare att få dessaundantag, speciellt med tanke på att när avtalet god-känns får man inte ansöka om utträde under fem år.Därefter är uppsägningstiden !Vilka konsekvenser detta kan få för ellerandra länder kan vi inte överblicka, bl.a. efter-som inga konsekvensanalyser har gjorts. Det glädermig att handelsministern ändå nämner detta i sittanförande.Handelsministern talar om att är viktigt föratt skapa gemensamma regler för handeln. Det ligger ilinje med det traditionella svenska engagemanget fören fri och öppen världshandel baserad på gemensam-ma regler. Men jag undrar om handelsministern integlömmer bort att de olika aktörerna på den här mark-naden inte på något sätt är likvärdiga. Svaret på mininterpellation känns faktiskt stundom litet för naivt föratt komma från den svenska handelsministern.Anf. 3 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret ochHanna för interpellationen som ger ocksåmig möjligheter att vara med i den här viktiga debat-ten. Jag såg svaret först , så jagkan inte hålla ett lika välförberett anförande. Men jagvill ändå delta i debatten.Min utgångspunkt är att klyftorna ökar på jordenoch att det finns över en miljard människor som leverpå mindre än . Om man ser på dendelen av mänskligheten är det här avtalet någontingsom oroar mig mycket.Handelsministern skriver i sitt svar att handel ärbra för varje enskilt land. Jag påstår att det är en san-ning med modifikation. Länder som har en dåligtutvecklad industri och en dåligt utvecklad handel,dvs. många utvecklingsländer, skulle behöva skyddför att kunna bli jämbördiga parter och kunna hävdasig på världsmarknaden. Att de östasiatiska ländernakom i gång berodde ju inte på att de öppnade sigtotalt från början när de var helt oskyddade.Handelsministern säger också i sitt svar att man istörsta möjliga utsträckning skall begränsa utrymmetför all slags diskriminering, både positiv och negativ.Då vill påminna om att när ojämlika parter tävlar ochkonkurrerar förlorar ju alltid den svagaste. T.o.m. isporten golf får man handikapp. Något liknande börju finnas på världsmarknaden för de länder som är iunderläge och där en majoritet av dessa människorbor.Jag vill också erinra om att de människor som tjä-nar så litet som inte kan efterfråganågonting och inte har någon större glädje av den härhandeln. De blir ofta utsatta för exploatering och extraförtryck.Jag tycker också att det känns väldigt olustigt attdet återigen är en grupp rika länder, nu är det ,som kommer överens om regler som sätter normerna.Dessa normer kommer sedan att spridas över världen.Det är alltså rika länder som sätter normerna ochbestämmer. Pengar är fortfarande makt. Om och näru-länderna vill bli medlemmar skall man kanske tasärskild hänsyn till dem, men för mänsklighetens ochvärldens framtid skulle man nog behöva ta hänsyn tilldem redan när man förhandlar. Jag skulle önska kunde ha förhandlingar där man i stället introdu-cerar de här länderna i världshandeln och världseko-nomin på ett positivt sätt och att de får en positivsärbehandling, en positiv diskriminering.Ministern skriver också att utländska direktinves-teringar även i utvecklingsländerna kan spela enviktig roll för att få till stånd en socialt och ekologiskthållbar utveckling. Det finns mängder med exempelpå motsatsen. Det finns mycket oroande tecken på attmänniskor kränks i länder som har en välfungerandehandel, inte minst i . Jag skulle vilja frågahandelsministern hur regeringen kommer att arbetaför att se till att de konventioner som vi har under-tecknat när det gäller mänskliga rättigheter och närdet gäller miljö verkligen kommer att stå över det häravtalet.I förslaget till avtalet står det att utländska investe-rare inte skall behandlas sämre än landets egna. Mi-nistern tillägger: "Men lika viktigt är givetvis att deinte heller behandlas bättre." Varför står inte det iavtalet?Ministern skriver också: "Från svensk sida före-språkar vi en bindande artikel som skall förbjudapositiv diskriminering på miljö- och arbetsrättsområ-det." finns det många åhörare på läktaren, och denhär meningen är väldigt svår att begripa. Jag skullevilja att ministern förtydligade detta.Sedan står det också i svaret att man skall arbetaför att få klara skrivningar så att statens normala reg-leringsmöjligheter på t.ex. miljöområdet inte ifråga-sätts. Men min fråga är: Varför ger man sig över hu-vud taget in i ett samarbete där det kan bli möjligt attvåra regler på miljöområdet ifrågasätts?Anf. 4 Statsrådet ():Herr talman! Det var väldigt många frågor. Mångaav dem var mycket konkreta. Även om för sin del pekade på att detta är ett avtal underförhandling där allting ännu inte är klart, tyder ändåmånga av frågorna på att ni har en bild av att jag skallstå här och slå i ett facit och berätta att så här kommerdet att bli när avtalet eventuellt blirundertecknat. Vi skall ju ha klart för oss att vi ännuinte vet om de här förhandlingar går i lås och leder tillett avtal. Motsättningarna är ganska stora . Viljanfrån framför allt att fullfölja förhandlingarnaverkar ha försvagats kraftigt. Utsikterna till ett snabbtavtal som liknar det vi ser är inte så jätteljusa.Många av frågorna speglar den skilda grundsynsom vi har vad gäller ekonomiska frågor. tycks leva kvar i en tradition där planhushåll-ning och organiserad byteshandel mellan länder inomramen för vänskaps- och biståndsavtal är en bättremetod än en friare handel. Med den grundsynen ham-nar man på en annan linje i synen på det här avtaletockså. Men vi menar att investeringar är bra för ut-vecklingen, även om de inte automatiskt leder till allavälsignelsebringade effekter. Enligt min mening är detbättre med mer investeringar än med mindre investe-ringar. Fattiga länder kan inte bryta sig ur fattigdomenutan att få tillgång till ny och modernare kunskap, densom ofta finns i de rika länderna. Ett sätt att föra överdetta till fattiga länder är just genom moderna inves-teringar.Med den mer positiva grundsyn som jag har ham-nar jag i en annan slutsats om det här avtalet somnågonting som öppnar möjligheter och som vidgarutsikterna till välståndsbildning i de fattiga länderna.Men jag uppfattar det som om haren rakt motsatt presumtion, nämligen att ökad handeloch ökade investeringar leder till ökad fattigdom ochkvarhållande av fattiga länder i misär.Låt mig gå över till några av de mer konkreta sa-kerna. Först och främst gällde alla invändningar fatti-ga länder, men de förhandlingar som vi just nu bedri-ver sker inom mellan 29 av världens rikasteländer. Det finns i och för sig ett och annat land ikretsen som måste betecknas som utvecklingsland,t.ex. Vi vet ingenting om hur ett sådanthär avtal skulle se ut om vi efter förhandlingar i WTOlyckas få ett bredare avtal som omfattar fler länder.För mig är det en klar fördel om vi i OECD-områdetkan få konkurrensbegränsningar mellan regeringarnavad gäller hur mycket man skall muta företagen för attde skall göra en investering i sitt eget land. Jag tyckeratt det förstärker de demokratiska krafternas position iförhandlingarna med företagen om t.ex. ochSverige skakar hand på att ingen av oss skall lockaföretag till oss med hjälp av underbud på arbetsrätt,miljövård och annat.Nu är min tid snart ute och det är många frågorkvar, men jag har ett par replikvändor kvar. Slutsatsenför min del är att detta ökar regeringarnas makt påbekostnad av företagens, och inte tvärtom.Vad gäller undantagen vill jag påpeka att vi haranmält några undantag redan. Men det är en prelimi-när lista. Vi har på oss att anmäla fler. Vi kanöverväga flera av dem som tar upp,men det är ännu inte tid att slutligt låsa detta. Deundantag vi har anmält är t.ex. fritidshus, flyg- ochlufttransport, bosättningskrav för bl.a. vd-ar och vissastyrelseledamöter, och vi kan som sagt utvidga detta.Jag ber att få återkomma till fler frågor i nästa replik.Anf. 5 ():Herr talman! Det är ganska up-penbart att är västvärldens påhitt. Detkommer från västvärlden, och det förhandlas inomOECD-länderna, de starka länderna i världen just nu.Men det som är intressant är ju frågan om hur and-ra länder som inte är med och förhandlar skall kunnavärja sig mot detta om de inte tycker att de regler somfinns med överensstämmer med deras värderingareller intressen. Jag misstänker tyvärr att så är fallet.Hur skall utvecklingsländer kunna vara med ochstyra den här utvecklingen? Det vill jag faktiskt ha ettkonkret svar på. Det här är ett jätteavtal som skallersätta ca 1 600 nuvarande handelsavtal och handels-regler. De kommer naturligtvis att bli påverkade avdetta.Det finns väldigt mycket att prata om. Jag skulleockså vilja ha ett förtydligande av den mening somLena Klevenås tog upp, om "en bindande artikel somskall förbjuda positiv diskriminering på miljö- ocharbetsrättsområdet". Jag förstår inte heller vad han-delsministern menar med det.Jag hoppas, i det tidsperspektiv vi nu pratar om,att undertecknandet av avtalet kommer att skjutas uppungefär till. Det gör jag med tanke på att Sveri-ge hade tänkt delta i ett undertecknande iår, enligt den andra tidsplaneringen.Det har inte heller förekommit någon som helstdebatt. Det här är den första debatten som hålls iriksdagen. Förutom ett svar på en fråga och en litenfråga som det här avtaletöver huvud taget har diskuterats i svenska medier ochbland befolkningen i . Jag tycker att det ärbeklagligt att regeringen inte har tänkt sig att tydligareföra den demokratiska debatt som jag tycker är nöd-vändig. Oavsett om avtalet inte undertecknas förrändet är färdigförhandlat tycker jag att den demokratis-ka debatten bör prioriteras.Leif säger till mig att jag vill ha plan-hushållning, att jag inte tycker om den fria handeln,att jag lever i det gamla. Jag tycker inte att jag gördet, . Jag tycker däremot att jag ärväldigt realistisk i fråga om den världsbild vi har idag.Handelsministern säger i sitt svar att de utländskadirektinvesteringarna har ökat och att det kan spela enpositiv roll i det sociala och ekologiskt hållbara sam-hället. Må så vara, men det gör inte det . Till enmycket liten del gör det det . Tvärtom tycker jagmig kunna se att enormt många företag går över liknär de vill tjäna pengar. De går via barnarbete ochmiljöförstöring och motarbetar rättigheter för de an-ställda i de olika företagen. Det här är ytterligare ettexempel på att vi vill befästa den typen av system ivärlden, och jag tycker inte att det är bra.Sedan tycker jag att länder skall handla med var-andra, men de skall göra det på ett schyst sätt. Tyvärrtycker inte jag att det här avtalet lägger den schystagrund för handel som jag vill se. Men det är möjligtatt vi har olika ideologiska värderingar och att det ärdärför som detta dyker upp på det här sättet. Utifråndet jag kan om avtalet ser jag inte att staternas möj-lighet att påverka vare sig miljö eller sociala perspek-tiv över huvud taget stärks med avtalet.Jag vill bara påminna om att en avde viktigaste anledningarna till att vi har en u-världoch en i-värld är att västvärlden väldigt länge harutnyttjat u-världen. Jag vill faktiskt bryta det syste-met, jag vill inte vidareutveckla den typen av förtryck.Anf. 6 ():Herr talman! , multilateralt avtal om investe-ringar, har länge betraktats som en teknisk fråga. Jagtror inte att det är det. Jag tror att frågan har stor poli-tisk sprängkraft. Avtalet är som jag ser det ett led iden globala världshandeln och den struktur som finnsdär, och den är väldigt manlig, vit och storskalig.Jag delar också uppfattning attdet här är en del av ett förtryck. Om vi skall få en braframtid måste vi hitta en rättvis handel och strukturersom faktiskt positivt diskriminerar, alltså helt enkeltgynnar de länder som borde ha någon form av handi-kapp. Jag skall inte orda mer om det, men jag villupprepa några frågor så att handelsministern kanskekan hinna svara.På vilket sätt kommer regeringen att arbeta för attkonventionerna om mänskliga rättigheter och miljöverkligen respekteras i det nya avtalet? Om man intefår behandla utländska investerare bättre än inhemskainvesterare så måste väl det stå i avtalet. Tänker rege-ringen arbeta för det?Sedan måste jag komplettera med en fråga somkanske inte har direkt med situation attgöra, utan med den svenska situationen. Om alltingräknas som varor är även kultur varor, och ävensvensk kultur. Det har kommit nyheter om att iFrankrike är känslorna upprörda därför att Frankrikeinte får gynna sin egen filmindustri. Filmindustrin ärnämligen en vara som andra varor och en industri somandra industrier, och man kan alltså inte värna omden.Vi har i också subventioner och stöd tillden svenska filmindustrin. För att ta ett konkret ex-empel: Är det så att vi inte kan gynna våra egna inves-terare på något område? Det här omfattas ju inte avnågot undantag, vad jag förstår. Är det så att det härkommer att komma i fara?Jag vill också säga att jag tycker att det är bra attministern avslutar med att säga att man fortlöpandeskall bedöma konsekvenserna och ge folkrörelser ochandra möjlighet att ha ett inflytande. Jag tycker att detär bra, och jag är glad att förhandlingarna inte ärfärdiga.Anf. 7 Statsrådet ():Herr talman! För att börja med det allra sista, Le-na Klevenås, är vi mitt i en förhandling. Hur förhand-lingen utvecklas och hur vi värderar det förloppetavgör om vi kommer att skriva på avtalet eller inte.För att kunna göra den bedömningen måste vi natur-ligtvis värdera alla de utspel som olika länder gör.Detta är ett stort avtal, det är mycket arbete attförstå hur detta sker, och det måste man göra med vissödmjukhet. Vi eftersträvar att göra det i öppenhet. Vihar bjudit in ett antal organisationer att löpande underhela processen följa arbetet, och vi kommer att utvid-ga den kretsen av organisationer för den fortsattadelen av förhandlingarna. Det gör vi inte minst för attsjälva bättre förstå och kunna analysera de olika sakersom inträffar.Att det har varit en brist på demokratisk debattkan jag hålla med om, och jag kanske borde ha gjortmer. Vi har informerat i form av skrivelseroch på annat sätt. Men inte förrän reagerar har vi fått någon reaktion i form av mo-tioner, debatter och interpellationer. Jag har fått enskriftlig fråga en gång. Så jag tycker att det är bra attHanna har tagit det här initiativet och ställten interpellation, och jag ser fram emot att det blir flertillfällen att diskutera detta i riksdagen.Vad gäller kulturen har det framförts stark kritik iFrankrike. Det har att göra med att man fruktar att detfranska språket nu kommer att hotas. Jag ser ingentingi avtalet som gör att jag förstår på vad sätt franskaspråket skulle hotas. Ingen kommer att tvinga franskafilmbolag att göra språkändringar så att filmerna spe-las in på engelska.I har vi på det här området detomvända problemet. Jag skulle för min del gärna set.ex. att fler finska och norska mediekoncerner villeintressera sig för svenska tidningar. Så jag kan inte seatt detta är något hot. Skulle det dock vara det kom-mer vi att överväga att anmäla en reservation till pro-tokollet. Men i de bedömningar vi har gjort harvi inte kunnat se något sådant behov.Än en gång till frågan om positiv diskriminering.Jag försökte för min del beskriva vad jag menade, ochjag beklagar om jag var otydlig. Om och Sveri-ge båda konkurrerar om att locka till sig Ericssonshuvudkontor, därför att man har berättat i hela världs-pressen att man är på marknaden för en ny lokalise-ring, är det väl bra om och Sverigesregering skriver på ett avtal som säger: Vi konkurrerarmed allt som man normalt konkurrerar med mellanländer - utbildningsnivå, företagsbeskattning ochannat. Men vi låter bli att konkurrera genom att un-derbjuda varandra på miljöområdet och arbetsrätt-sområdet.Detta är vad jag menar med att man inför ett för-bud mot positiv diskriminering. Det är att vi skullesäga till : Om ni lägger er i slipper niMBL och LAS. Det vill jag förbjuda i det här avtalet.Den här frågan driver i förhandlingarna. Vivill att det skall vara en låt oss kalla det konkurrens-begränsning mellan regeringarna i fråga om vilkamedel som skall stå till buds när man konkurrerar omsådant här. Det menar jag kommer att förstärka län-dernas makt i förhållande till företagen. Företagenkommer inte längre att kunna spela ut länder motvarandra när dessa skall locka till sig investeringar.Hanna frågar också: Hur skall de fatti-ga länderna kunna värja sig? Detta är ju ett avtalmellan parter.