prot · GL09101 · 1998-05-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1997/98:101Tisdagen den 5 majKl. 14.00 - 16.11Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 april.2 § Meddelande om information från regering-enTredje vice talmannen meddelade att efter fråge-stunden omkring skullestatsrådet lämna information omkönsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser -centralt och regionalt. Därefter skulle finansministerErik lämna information om EMU-beslutenden 1 och 2 maj 1998.3 § Meddelande om fördröjda svar på interpel-lationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1997/98:265Till riksdagenInterpellation 1997/98:265 av omårsredovisningslagen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och arbetsan-hopning.Stockholm den 21 april 1998Laila FreivaldsInterpellation 1997/98:272Till riksdagenInterpellation 1997/98:272 av om om SÄPO.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den26 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och arbetsan-hopning.Stockholm den 24 april 1998Laila FreivaldsInterpellation 1997/98:249Till riksdagenInterpellation 1997/98:249 av () om MAI-förhandlingarna.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den12 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 16 april 1998Anna LindhInterpellation 1997/98:267Till riksdagenInterpellation 1997/98:267 av omskolbiblioteken.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den12 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 27 april 1998Ylva JohanssonInterpellation 1997/98:277Till riksdagenInterpellation 1997/98:277 av om denarbetsplatsförlagda utbildningen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den12 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 28 april 1998Ylva JohanssonInterpellationerna 1997/98:260, 263 och 264Till riksdagenInterpellation 1997/98:260 av de djurförsöksetiska nämnderna.Interpellation 1997/98:263 av vinterutfodring av örnar.Interpellation 1997/98:264 av kor på bete.Interpellationerna kommer att besvaras fredagenden 8 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 28 april 1998Annika ÅhnbergInterpellation 1997/98:273Till riksdagenInterpellation 1997/98:273 av om burhållning av pälsdjur.Interpellationen kommer att besvaras fredagen den8 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 28 april 1998Annika ÅhnbergInterpellation 1997/98:269Till riksdagenInterpellation 1997/98:269 av () omflygledningens betydelse ur försvarssynpunkt.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den12 maj 1998.Skälet till dröjsmålet är att försvarsministern intekunnat finna en debattdag som passar både interpel-lanten och honom.Stockholm den 29 april 1998FörsvarsdepartementetEnligt uppdragIngvar ÅkessonExpeditionschef4 § Svar på interpellation 1997/98:296 om in-komstskillnadernaAnf. 1 Finansminister ():Herr talman! har frågat statsmi-nistern vad han avser att göra för att inkomstskillna-derna skall minska, i stället för att som öka.Interpellationen har överlämnats till mig för svar.Sverige har utstått den störstaprövningen i modern tid med negativ tillväxt, sänktareallöner, kraftigt stigande arbetslöshet och en, tillföljd därav, nödvändig och genomgripande budgetsa-nering. Trots detta har inkomstskillnaderna inte ökatpåtagligt.Många hushåll har haft svåra år där de ekonomis-ka marginalerna har krympt och man har känt eko-nomisk otrygghet. Spridningen i arbets- och kapital-inkomster har ökat påtagligt, främst som en följd avden höga arbetslösheten. Detta har dock till betydandedel kompenserats av skatte- och transfereringssyste-men.Statistiska centralbyråns undersökningar om för-delningen av hushållens disponibla inkomster visarsåledes inte någon tydligt ökad spridning under1990-talet. Spridningen mäts med det vanligaste måt-tet, den s.k. Gini-koefficienten. På grund av skattere-formen är det svårt att jämföra före 1991.Regeringen utformade saneringsprogrammet så attalla medborgare rättvist skulle dela på bördorna.Bedömningen av inkomstfördelningens utveckling,som redovisas i budgetpropositionen 1998, tyder inteheller på någon stark ökning av inkomstskillnadernaunder 1996 och 1997. Om detta bekräftas av SCB:sundersökningar anser jag att det är ett ganska gottbetyg för den svenska välfärden och saneringspoliti-ken. Trots kris och sanering har lyckats beva-ra en relativt jämn fördelning av den ekonomiskastandarden. Det gäller även jämfört med andra länder,vilket visas i årets fördelningspolitiska redogörelse ivårpropositionen.Regeringen kommer även framöver att sätta enrättvis fördelning i centrum för politiken. närgrunden är lagd för en gynnsam ekonomisk utvecklingoch sunda statsfinanser kan vi äntligen börja satsa pådet som betyder mest för medborgarna: arbete, skola,vård och omsorg.Rättvisa nås bara när människor ges lika möjlighe-ter till utbildning och arbete. När sysselsättningenökar får vi en jämnare fördelning av arbetsinkomster-na och mer pengar över till omfördelning till de grup-per som behöver stöd.Bättre utbildning och en jämnare fördelning avkunskaper och erfarenheter ger alla bättre möjlighetertill arbete och bidrar till en jämnare fördelning avlönerna.En rättvis fördelningspolitik kräver också att bar-nen, de äldre, de sjuka och de handikappade får till-gång till offentliga tjänster med en god kvalitet. Det ärinte bara inkomstskillnader utan också vilken utbild-ning, vård och omsorg människor får som egentligenbestämmer levnadsstandarden. De nya resurser somtillförs prioriterade områden är därför fördelningspo-litiskt motiverade. Det är viktigt att kvaliteten i deoffentliga tjänsterna förbättras och att medborgarnainte behöver betala oskäliga avgifter.Den tillfälliga värnskatten upphör den 1 januari1999 i enlighet med riksdagsbeslutet . För attsäkerställa målet i skattereformen om en rättvis för-delning införs ett ytterligare steg i skatteska-lan för dem med de högsta inkomsterna. Höjningen avbarnbidragen och flerbarnstilläggen är också i linjemed skattereformen. Pensionerna höjs genom att deberäknas på av basbeloppet 1999 och hela bas-beloppet , genom att full prisanknytning åter-införs och genom den tidigare höjningen av bostads-tilläggen.Regeringen följer inkomstfördelningens utveck-ling noga och prövar olika förslag från fördelnings-politisk synpunkt. De sammantagna effekterna av deåtgärder som regeringen har vidtagit beträffande sys-selsättning, utbildning, vård, omsorg, skatter ochtransfereringar har enligt min mening en gynnsamprofil som bör medverka till en jämn fördelning avinkomster och levnadsstandard.Anf. 2 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka finansminis-tern för svaret. Jag tycker att svaret är ungefär i sam-ma glättiga och skönmålande stil som budgetproposi-tionen, där förslaget om att ta bort värnskatten åter-fanns.Mot den här ganska problemfria bilden skulle jagvilja ställa en annan. Jag hämtar också mitt materialfrån . Den statistiken visarförändringarna av den disponibla inkomsten per kon-sumtionsenhet i fast penningvärde 1989-1994.Om man delar in befolkningen i tiondelar med oli-ka inkomstlägen visar det sig att förändringen i dendisponibla inkomsten för den rikaste tiondelen är plus17 och för den fattigaste tiondelen minus 27. Detvisar sig också att det är unga människor som harblivit fattigare och att barnfamiljer är starkt överre-presenterade.Dessutom skriver man att antalet socialbidragsta-gare har ökat lavinartat. Det är ett kraftigt uttryck föratt komma från Statistiska centralbyrån.Man visar också att bidragstidernas längd fortsät-ter att öka.Det är ungefär 450 000 hushåll i i dagsom är tvingade att gå till , med alla deredovisningsskyldigheter som där finns, för attkomplettera pengarna i portmonnän så att de kanräcka till både mat och kläder, till busskort och kan-ske en tidning.Det här är ett problem. 450 000 hushåll är ungefär750 000 personer, människor av kött och blod somhar andra drömmar och ambitioner med sina liv. Detär också fråga om ett ökande antal.Detta betyder sammantaget att de som har fått be-tala mest i det saneringsprogram som har pågått är desom har minst och att de som har skonats mest är desom tjänar mest. Jag tycker att det utifrån detta ärväldigt provocerande att regeringen lägger fram ettskatteförslag som innebär att höginkomsttagare skallfå sänkta skatter och låginkomsttagare skall få höjdaskatter. Detta förslag måste rimligen innebära att denorättvisa som jag har lyft fram kommer att förvärrasytterligare.Jag har två frågor till finansministern. Finns detnågra problem med den bild ur verkligheten som jagnu målar upp, eller tycker finansministern att den ärpå något sätt osann eller osaklig? Om finansministerntycker att den är sann och saklig, undrar jag på vilketsätt det förslag om skattesänkningar för högavlönadesom regeringen nu lägger fram kommer att lösa de härproblemen. Eller är det kanske över huvud taget interegeringens ambition att undanröja den orättvisa somfaktiskt existerar ?Anf. 3 Finansminister ():Herr talman! sade åtminstone tregånger att regeringen i vårpropositionen har lagt framett förslag om att avveckla värnskatten. Det är lika felvarje gång det sägs. Det förhåller sig på följande sätt.Som en av många åtgärder för att sanera statsfi-nanserna och ta itu med det gigantiska budgetunder-skott som övertogs från den borgerliga regeringenlade den nytillträdda socialdemokratiska regeringenhösten fram ett förslag om att införa en tillfälligvärnskatt att tas ut . beslutadealltså att värnskatten skulle tas bort efterutgången av 1998. Det är alltså inte så, som GudrunSchyman säger, att vi nu lägger fram ett förslag om attta bort värnskatten. Vi sade från början att det var entillfällig åtgärd, och jag tycker att vi skall hålla vad vilovat.Att värnskatten tas bort i enlighet med beslutet1994 är också motiverat med hänsyn till att vi nu hargenomfört en framgångsrik budgetsanering. Budge-tunderskottet är borta. Det förslag som vi lägger frami vårpropositionen handlar om att införa en skatt förverkliga höginkomsttagare, och därmed menar jagsådana som har en månadsinkomst som överstiger32 . Genom detta nya förslag kan vi räkna in ettpar miljarder i ökade inkomster som inte fanns med ivåra tidigare beräkningar och som bidrar till att fi-nansiera en del av de insatser vi gör för utsatta grup-per. De bidrar till att finansiera den förstärkta insatsför vård, skola och omsorg som görs . Debidrar också till att finansiera en höjning av pensio-nerna som vi genomför 1999 och 2000 och även enrad andra insatser. Detta är verkligheten.Den statistik som tog fram gäll-de, om jag uppfattade rätt, . Detvar en mycket besvärlig period, när vi fick en enormökning av arbetslösheten och jättelika underskott istatsfinanserna. Det var dessutom en period när anta-let socialbidragstagare ökade kraftigt.Men detta är en period som ligger några år tillbakai tiden, och det ser annorlunda ut . Vi har genom-fört budgetsaneringen och har gjort det möjligt atthalvera räntorna, vilket i sig är en viktig fördelnings-politisk åtgärd. Vi har lagt grunden för att kunnasatsa mera resurser på utvalda områden. Jag harnämnt några exempel på detta. Vi ser nu också attarbetslösheten minskar kraftigt och att sysselsättning-en har börjat öka.Jag skulle långt ifrån vilja ge någon idyllisk ellerglättig bild av situationen - naturligtvis inte. Jag har imånga sammanhang pekat på problem, även fördel-ningspolitiska sådana, som vi har, men det är ändå enstyrka att vi har kunnat genomföra saneringen. Utanen stark ekonomi kan vi aldrig få full sysselsättning.Utan en stark ekonomi kan vi heller aldrig få en starkvälfärd.Genom att vi nu har lagt denna grund skapar viockså förutsättningar för att steg för steg förbättra inteminst för utsatta grupper och gå tillbaka till full sys-selsättning. Men detta kan aldrig ske med lånadepengar och med en ansvarslös finanspolitik som göratt vi inte kan betala för de utgifter som vi bestämmeross för. Vi måste alltså undvika att hamna i det stats-finansiella moras som landet råkade ut för för några årsedan och som i så hög grad har bidragit till de pro-blem som vi har haft att tampas med. Nuser det bättre ut.Anf. 4 ():Herr talman! Jag talade inte om att vi inte skulleföra en ansvarsfull politik eller om att vi inte skulle habra statsfinanser. Det är väl alldeles utmärkt att vibörjar få det. Detta har vi också från iväldigt hög grad medverkat till. Vi medverkade dess-utom val till det förslag som vi frånVänsterpartiet länge hade drivit och som gick ut på attinföra värnskatten.Finansministern säger att det inte finns något för-slag i den budget som regeringen nu har lagt fram.Förslaget är ju att den värnskatt som finns skall tasbort. Att det finns ett beslut häromspelar mindre roll. Regeringen kan ju lägga fram nyaförslag. Hade ni alltså velat behålla värnskatten i dessnuvarande utformning, hade ni väl bara kallat försla-get om en fortsatt värnskatt under nästa mandatperiodett nytt förslag.Ni hade också mycket väl kunnat behålla den uti-från den verklighet som jag just har beskrivit. Det ärinte så att den verkligheten har förändrat sig efter1994. Det är inte så, finansministern, att köerna tillsocialbyråerna har minskat , utan de harfaktiskt ökat.Det är inte heller någon skillnad vad gäller dispo-nibel inkomst. De som har mest har fått plus och desom har minst har fått minus. Också i den budget somregeringen lade fram och i decilerna från i årkan man se hur detta faktiskt slår. Det framgår avFinansdepartementets egna tabeller att de som har fåttbetala mest är just den grupp som har minst. Det gäl-ler och gällde för och för året innan.Det är alltså inget som har slutat i och med 1994.Det förslag som finns om att ta bort värnskattenmåste rimligen göra den här bilden sämre. Även omdet skulle vara så lyckligt och väl som finansministernbeskriver i sitt papper, måste rimligen det förslag somnu finns om att avskaffa värnskatten innebära att desom har höga inkomster får en skattelättnad, dvs. merpengar i portmonnän, medan de som har låga inkoms-ter och som inte får någon skattelättnad men som fårökade egenavgifter kommer att få mindre pengar iportmonnän. Detta är väl ändå ett faktum, finansmi-nistern? Jag begriper inte hur det är möjligt att kalladetta en rättvis fördelningspolitik.Jag skulle väldigt gärna vilja få en förklaring tillpå vilket sätt ett avskaffande av nuvarande värnskatt -vilket leder till att de som har inkomster mellan20 och liksom naturligt-vis också de som tjänar mer får en skattelättnad, me-dan de som har inkomster per månadfår ökade skatter - bidrar till att minska inkomstskill-naderna.Anf. 5 Finansminister ():Herr talman! är dåligt påläst.Det finns inget förslag om att ta bort värnskatten. Jagtycker att vi kan rensa ut den vokabulären. Beslutet attvärnskatten skulle gälla och därefter försvin-na togs . Det finns inga som helst förslagom detta i årets vårproposition.Gudrun säger vidare: Man kan väl ändrasig; man kan ju lägga fram ett nytt förslag. Det ärriktigt att man kan göra det, men vi är inte beredda attgöra det. Vi har lovat att värnskatten skall vara tids-begränsad, och vi står fast vid vårt löfte. Det tyckerjag också att man skall göra.Detta innebär att framför allt en bred grupp avmänniskor, som tjänar imånaden, efter det här året slipper betala den extraskatt som togs ut av dem under när det varnödvändigt att ta i för att sanera statsfinanserna.Gudrun förde fram ett annat felak-tigt påstående, nämligen att egenavgifterna skall hö-jas. Det stämmer inte. Det blir inga höjda egenavgif-ter. Vi kommer inte att höja egenavgifterna utöverden nivå som gäller . Förändringen är att denuvarande egenavgifterna kommer att flyttas in ipensionssystemet för att finansiera en del av de pen-sioner som det nya pensionssystemet kommer attinnebära.Det är en utmärkt uppgörelse som fem partier haringått. Detta innebär att är ett av de få ländersom har löst framtidens pensionsproblem. Vänster-partiet har ställt sig utanför den uppgörelsen, vilket ärtypiskt. Men jag känner inga problem att försvara enutmärkt och hållbar pensionsreform som skapar entrygghet även på lång sikt.Beskrivningen av saneringsprogrammet är ocksåfelaktig. Det går inte att använda sig av en undersök-ning som täcker och säga attden beskriver saneringsprogrammet. Saneringspro-grammet ligger i sin helhet efter den perioden. Vi hargjort omfattande redovisningar av saneringsprogram-mets fördelningspolitiska effekter. De skulle GudrunSchyman kunna ta del av genom att läsa de olikapropositioner som vi har lagt fram. Där framgår detatt trots att programmet onekligen innefattar mångaoch smärtsamma inslag, nödvändiga för att få bort detstora budgetunderskottet, har vi på det stora helaklarat en hygglig fördelningsprofil. Det hade inte varitmöjligt utan omfattande åtgärder på skatteområdet.Sammantaget har vi lyckats fördela bördorna på ettnågorlunda rimligt sätt.Naturligtvis är en kris av det slag har råkatut för påfrestande. Människor med små marginalerhar svårast att möta påfrestningarna. Det är därför vihar bemödat oss om att bördorna skall fördelas efterbärkraft.Det är riktigt att var med ett tag ibörjan av saneringsprogrammet, orkade ni inte fullfölja. Ni lade av halvvägs. Dåfick andra krafter fortsätta den tuffa men nödvändigasaneringspolitiken. när den perioden är genomfördskapar detta helt andra förutsättningar för fördel-ningspolitiken.Redan i dag har vi sett en halvering av räntenivån.Det är en oerhörd lättnad för många människor i vårtland med starkt fördelningspolitiskt positiva effekter.Redan nu ser vi att arbetslösheten minskar och attsysselsättningen börjar öka. Det kommer också attleda till ett minskat tryck i fråga om socialbidragsbe-roende. kan vi, utan att behöva låna pengar, ökaresurserna på centrala välfärdsområden. Vi har höjtbarnbidragen. Vi höjer pensionerna. Vi skjuter tillmer resurser till vården, skolan och omsorgen.Hade vi gett upp halvvägs - som Vänsterpartietgjorde - hade det inte blivit några halverade räntor.Då hade det inte funnits utrymme för några satsningarmed riktiga pengar på de centrala välfärdsområdena.Nu är vi i en bättre situation, och det har inte Väns-terpartiet medverkat till i särskilt stor utsträckning.Anf. 6 ():Herr talman! Om finansministern skulle hålla sigtill sanningen, skulle den se annorlunda ut vad gällerVänsterpartiets medverkan. Regeringen hade inte fåttigenom värnskatten med hjälpav något annat parti än . Så var det välockså med en hel del andra skatter som lade grundenför saneringen. När sedan saneringen drabbade såorättvist, fann vi det av fördelnings- och rättviseskälinte vara möjligt att vara kvar. Det visade sig senareatt vi hade rätt.Jag har läst propositionen och de siffror och tabel-ler som har producerat. Därframgår det att den tiondel av befolkningen med delägsta inkomsterna har fått bidra mest. Det framgårockså i propositionstexten att det hela har slagit likaför män och kvinnor. Det är inte sant. Kvinnor är merberoende av transfereringar - och där har det skuritsned - än av skatter som mer slås ut på männen.Skönmålningen är inte sann.Siffrorna jag använde mig av är inte inaktuella.Man kunde hoppas att det var så, men det är inte såför vare sig den disponibla inkomsten eller ökningenav socialbidragstagarna. Tyvärr ser det ut så.Jag kan inte begripa hur regeringen å ena sidankan säga att det skall föras en rättvis fördelningspoli-tik, å andra sidan kan lägga fram en budget som inne-fattar - jag kallar det inte förslag - i förhållande tillden skattepolitik som rådde under förra mandatperio-den en sänkning i skatt på fördem med relativt höga inkomster och mycket högainkomster. Människor med relativt låga inkomster ochmycket låga inkomster kommer att få betala mer iskatt i form av egenavgifter.Anf. 7 Finansminister ():Herr talman! Tyvärr upprepar rena felaktigheterna: "De som har låga inkomsterkommer att få betala mer." De kommer inte att fåhöjda egenavgifter. Visst betalar de egenavgifter, mende kommer inte att bli höjda. Det finns inga förslagom höjda egenavgifter. Framför inte direkt felaktigapåståenden.Säg inte att jag talar osanning! Jag vet inte vad detär som skulle vara osant i det jag sade. Jag har intetalat om saneringspolitikens fördelning på män ochkvinnor. Jag kan göra det och upprepa vad det står ivåra tidigare propositioner, nämligen att de studier vihar gjort visar att fördelningen är nästan exakt jämnmellan kvinnor och män. Ingen har kunnat hävda attdet är något fel på de siffrorna. Det beror på att kvin-norna får betala mer på grund av minskade transfere-ringar men männen får betala mer genom höjda skat-ter. Det var bra att det blev den avvägningen, så attdet blev ett någorlunda hyggligt resultat.Det skulle vara främmande för mig att skönmålasituationen eller att påstå att allting är bra och att detinte finns fördelningspolitiska problem. Det har jaginte gjort i den här debatten eller i andra samman-hang. Det finns betydande problem.Men utan en stark ekonomi och utan en statsbud-get i ordning finns det inga möjligheter att värna väl-färden. Då finns det inga möjligheter att förbättrasysselsättningen. har en sådan grund lagts, och nukan vi se framtiden an med en betydande optimism.Det finns en dubbeltydighet i Vänsterpartietsmedverkan. I vill vara medoch ta åt sig en så stor del av äran som möjligt för ettgenomfört saneringsprogram. Men ute på gator ochtorg, i buskagitationen, hörs inte mycket av det skry-tet. Då är det bara fel och elände i allt vad regeringenhar gjort. Då har ni inte varit med om mycket. Detvore bra om ni kunde ha samma budskap i riksdagensom på gator och torg.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1997/98:253 om in-ternationella kasinonAnf. 8 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta i syfte att - utandröjsmål - verkställa riksdagsbeslutet avseende inter-nationella kasinon i Sverige.I mars 1997 beslutade att regeringen pånytt skulle pröva frågan om kasinospel av internatio-nellt slag borde tillåtas i . gjordebedömningen att tidigare genomfört utredningsarbeteborde vara tillräckligt för att regeringen skulle kunnata ställning. ansåg också att det finns starkaskäl för att tillåta denna typ av spelverksamhet även iSverige och att dessa skäl har betydligt större tyngdän de skäl som talar för att det nuvarande förbudetskall behållas.Inom , som handlägger frågorkring spel och lotterier, bildades en internarbetsgrupp med uppgift att ta fram ett underlag tillregeringen. Arbetsgruppens förslag var klart i decem-ber 1997. I korthet är förslaget att regeringen skallbemyndigas att lämna tillstånd till högst fyra kasinon.Initialt öppnas två, och efter utvärdering skall detfinnas möjlighet att lämna tillstånd till ytterligare tvåstycken. Vidare föreslås att det statliga spelbolagetSvenska Spel skall vara huvudman för verksamheten.Bolaget skall även på kommersiella grunder avgöralokalisering. Arbetsgruppen föreslår att förutom detraditionella kasinospelen, dvs. roulett, kort och tär-ning, även spel på penningautomater skall få före-komma. En från lotterilagen fristående kasinolag-stiftning skall reglera tillåtna spel, åldersgränser,tillträdeskrav, kontroll, tillsyn m.m. Arbetsgruppenpoängterar också att åtgärder bör vidtas för att mot-verka penningtvätt och spelberoende.Som ett led i beredningen remissbehandladestjänstemannaförslaget. Remisstiden gick ut i slutet avjanuari.Regeringen hade för avsikt att överlämna en pro-position till men valde av olikaanledningar att inte göra det. Som bekant har rege-ringen överlämnat ett mycket stort antal propositionerunder vintern och våren. Ett ställningstagande i fråganom internationella kasinon har inte kunnat prioriteras.För att säkerställa kontroll av kasinoverksamhetenär det nödvändigt med viss övervakning och registre-ring av spelarna. Vi kommer att få en nypersonuppgiftslag och en ny lag om allmän kamera-övervakning.