prot · GL09102 · 1998-05-06 00:00:00 — Kvin-nor, som ofta visar sig vara mer försiktiga än män, harsvårare att få ett mindre lån på kanske några än män som vill låna en miljon.NUTEK:s s.k. såddfinansiering är ett sätt att stödjaoch stimulera etablering av små företag i teknikbran-schen. Tyvärr har anslag till den verksam-heten skurits ned, och bättre möjligheter till den sor-tens finansiering vore önskvärt och nödvändigt. Vi iFolkpartiet tycker att kvinnor som är företagare ellersom vill starta företag och är i behov av kapital sär-skilt skall uppmärksammas vid s.k. såddfinansiering.Herr talman! Min andra fråga gäller snabbtågenX 2000. Nog är det märkligt att hela järnväginte längre står till medborgarnas förfogande fullt ut! Imellersta , och , stannarvisserligen en del tåg, men många rusar snabbt förbi.Man kan kanske förstå att tågen inte kan stannaöverallt - då skulle de ju inte vara snabbtåg längre.Men till det märkliga: En del snabbtåg stannarmen utan att det står i tidtabellen. På frågan varförsvarar SJ att man inte vill ha pendlare ombord. Manvill inte att de skall ta dessa tåg. En annan märklig sakär att det går ett sent kvällståg helt tomt från Stock-holm förbi och . Det går tomt tillNorrköping för att starta därifrån , medresenärer.Jag vet naturligtvis att inte skall läggasig i hur SJ konstruerar sina tidtabeller. Men å andrasidan är svenska folket ägare och måste få sina syn-punkter framförda. Jag har talat för sörmlänning-arnas räkning, som trots att de inte bor i glesbygd harproblem med kommunikationerna. Jag vet att liknan-de problem finns på fler ställen i vårt land.Herr talman! Den tredje frågan gäller en friare an-vändning av de arbetsmarknadspolitiska medlen. Vi iFolkpartier tycker att de län som så önskar skall få blis.k. , som ligger mitt i en av de mestexpansiva regionerna i landet, borde rimligtvis ha utvecklingspotential. Tyvärr visar treolika tillväxtscenarier för framtiden det motsatta.Sörmland ligger längst ned på skalan i samtliga trescenarion. Orsakerna är naturligtvis främst den dåligasysselsättningsutvecklingen.Därför behövs det krafttag av okonventionell art.Varje region har sina unika möjligheter, och de kanbäst tas till vara genom lokala initiativ. Styrning skallinte komma från centralt håll utan lämnas över till delokala aktörerna.Det som vi sörmlänningar länge anat och påståtthar vi också kunnat läsa om i tidningen. Vi kanse att vi får alltför litet resurser till länet för att kunnaklara av den låga sysselsättningen och höja den iSörmland väldigt låga utbildningsnivån.Trots att är styrt av social-demokrater och trots att vår statsminister kommer frånVingåker, har man inte lyckats föra fram Sörmlandsbesvärliga läge eller fått någon ändring till stånd. Menvi jobbar oförtrutet vidare i länet och hoppas att vi tillsist skall få förståelse.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom allaFolkpartiets reservationer och yrkar dessutom bifalltill reservation 117 och 123.Anf. 38 ():Herr talman! Socialdemokraterna har de senasteåren vidtagit en rad åtgärder som försämrat glesbyg-dens möjligheter och som driver på utflyttningen frånlandsbygd och mindre städer. Man har bedrivit en renflyttlasspolitik. I mitt län förlorar alla kommuner utomtvå invånare.Höjningen av bensinskatten fördyrar pendling, lik-som höjningen av gränsen för reseavdrag. Den förtidaavvecklingen av kärnkraften äventyrar många jobb iredan utsatta delar av , t.ex. Bergslagen. Sla-get mot försvarsindustrin drabbar företrädesvis mind-re orter som , som dessutom drabbas dub-belt i och med kärnkraftsavvecklingen. Redan högaskatter till stat och kommun har höjts, vilket fördyrarboende och företagande.De ekonomiska problem som en gång började sesi glesbygden har efter hand flyttat in till större städeroch t.o.m. till residensstäder. Vi ser också begynnan-de tecken i , där vart femte tillfrågat före-tag räknar med att flytta utomlands under de kom-mande fem åren. Det är en femdubbling sedan 1993.Den gamla devisen "Hela skall leva"måste kompletteras med en annan, nämligen: Sverigeskall leva. När företags staber och huvudkontor - ochför den delen också myndigheter - lämnar länen,försvinner köpare av privata tjänster. Därmed minskarskattekraften och den kommunala ekonomin urholkas.Det gör att beskattningen av dem som bor kvar ökar.Det blir en ond cirkel. Kvar av storföretagen blir imånga fall bara rena produktionsanläggningar. De ärsjälvfallet viktiga, då de ger många människor arbete,men de är inte samma tillväxtmotorer som de merkunskapsdrivande funktionerna. Utan fler jobb medstort kunskapsinnehåll kan inte den lokala skattekraf-ten hållas uppe, och de kommunala ekonomiernakommer därmed att fortsätta att urholkas.Socialdemokraterna har skapat ett sombefinner sig i strukturell kris. Det sägs ofta i debatter-na att vi genomgår en strukturomvandling, men detstämmer inte. Kanske kan man säga att vi snarare seren halv strukturomvandling. Vi förlorar de gamlaarbetsplatserna, men alltför få nya kan komma i stäl-let.Herr talman! Regeringens regionalpolitiska pro-position kommer inte ens i närheten av att kompense-ra de direkta försämringar för glesbygden som rege-ringen tagit initiativ till . Regionalpo-litiken måste därför fortsättningsvis inriktas på att delsundanröja de socialdemokratiska slagen mot glesbyg-den, dels stärka skattekraften lokalt genom bästatänkbara förutsättningar för företagande.Bristerna i förutsättningarna för företagande drab-bar glesbygden i särskilt hög grad, där sten läggs påen redan tung börda. Inga regionalpolitiska åtgärder ivärlden kan kompensera ett bristfälligt näringsklimat.Framför allt är det de små företagens förutsättningarsom är eftersatta. ökade antalet egenfö-retagare i landet, för att sedan börja minska. Enligtekonomen minskade antalet företagaremed 39 000 mellan 1995 och 1997.Konkurrenskraften styrs av förvärvade komparati-va fördelar. var konkurrenskraften styrd av varskogen och gruvorna fanns. styrs den av varkunskapen och den rätta attityden finns. Detta gällerför länder, regioner och städer. som landfortsätter att förlora i konkurrenskraft. harSverige rasat från 9:e till 17:e plats i det anseddainstitutet konkurrenskraftsundersökningar. I århar vi passerats av och halkat ned från 16:etill 17:e plats.Internationaliseringen gör att världsekonomin somhelhet fungerar effektivare. Genom informationstek-niken är vi någonsin på väg att se enteoretiskt fullt fungerande marknadsekonomi. Hindrenför information om varor och produktionsförutsätt-ningar minskar, och rörligheten för kapital är total.Om en viss stad eller del av land vinnereller förlorar på internationalisering beror på hur välman lyckas förvärva och bibehålla konkurrensförde-lar. Ingen region eller inget land är på förhand vinnareeller förlorare. Ingenting är givet, utan det ligger ivåra egna händer. Det är nödvändigt för varje regionoch stad att finna och förvärva specifika komparativafördelar. Det finns inte ett och samma näringsklimat ihela landet, utan det finns över 280 olika. Det finnsinte en enda nivå på konkurrenskraft. Denvarierar från kommun till kommun.Därför måste kommunpolitiken inriktas på attstärka den lokala skattekraften genom bästa tänkbaraförutsättningar för företagande och kunskapsutveck-ling. Därigenom kan flyttlasspolitiken stoppas.Många av de faktorer som påverkar kommunernaslångsiktiga konkurrenskraft och därmed också fram-tidsmöjligheter bestäms lokalt. Den kommunala skat-tesatsen, skolans kvalitet och samarbete med närings-livet, kommunikationer, förekomsten av snedvridandeoffentlig konkurrens med privata företag och inteminst de lokala politikernas och tjänstemännens för-ståelse för företagandets villkor är exempel på detta.Det paradoxala i de senaste årens internationaliseringi ekonomin är alltså att den lokala politiken vuxit ibetydelse.Att byta namn på bidrag eller skapa nya regionaladelegationer, tillväxtavtal eller att fördela pengarenligt annorlunda modeller än tidigare ger ingen växt-kraft alls för framtiden. Det leder tvärtom tanken fel -till slutsatsen att staten kan reglera fram tillväxt därstaten så önskar och planerar.Herr talman! Informationstekniken kan kompense-ra för avstånd och ge bättre förutsättningar för företa-gande och kunskapsinhämtning på mindre orter. Denregionala ekonomiska tillväxten i de regioner som haren stor infokomsektor är dubbelt så hög som i dedelar av landet som har minst infokomsektor. Det haren direkt bäring på kommunernas skattekraft.Det finns ett tydligt samband mellan investering-arna i informationsteknik och tillväxt i ekonomi och isysselsättning. ligger i topp vad gäller investe-ringar i informationsteknik - av de totala inves-teringarna - och ligger också i topp i sysselsättnings-tillväxt, som uppgår till nära 3 ½ %. som är såkritiserat av regeringen för så mycket är det land ivärlden som har bäst fungerande ekonomi, störstekonomisk frihet och bäst förmåga att producera nyaarbetstillfällen. Informationsteknik och kommunika-tion är den starkaste motorn för tillväxt ochsysselsättning i ekonomin. Den fysiska infrastrukturenär fortfarande viktig, men inte längre viktigast. Det äroerhört viktigt att politiker på alla nivåer lär sig attförstå den nya ekonomins villkor och agera utefterdessa nya villkor. IT har passerat den fysiska in-frastrukturen som en tillväxtfaktor nummer ett.År 1995 kom av de nya jobben i inom det samlade IT-området. Året före stodbranschen för av de nya arbetstillfällena. Tregånger fler svenskar arbetar inom infokomsek-torn än i fordonsindustrin. De anställda i infokom-branschen är nära en kvarts miljon, vilket motsvararhälften av de anställda i pappers-, stål- och verkstads-industriföretagen. De berörda företagen inom info-komsektorn omsätter motsvarande hälften av vad degamla basnäringarna omsätter. Det är en ny spelplan.Jag skriver mer om detta i min motion A19, sombehandlas i dagens betänkande.När måste ta steget in i IT-samhället blirregeringens svar statlig styrning, ungefär som omuppgiften handlade om att bygga ett visst antal mil nyväg. Regeringens IT-satsningar riskerar att bli ettinformationsteknikens svar på 80. I stället ärstatens uppgift att tillse att hela landet får tillgång tillbredbandsteknik genom att upphandla tjänsten bred-band i de delar där underlaget är för svagt för kom-mersiella satsningar, om det visar sig finnas sådana.Alltså gäller det att ge förutsättningar för lokal ut-veckling, inte att styra hur den skall se ut.Utmaningen för att hela skall leva är attskapa bästa möjliga förutsättningar för företagande ilandet som helhet och i samtliga dess delar. Det ärtråkigt att behöva konstatera att står svagarenu än när socialdemokraterna tog över. Man bär an-svaret. I är man i majoritetsställning ihopmed samarbetspartner, i landstingen utom i ett och ien stor del av landets kommuner. Det är dags försocialdemokraterna att ta företagarnas förutsättningarpå allvar. Det är bara det som kan vara en livskraftigregionalpolitik för framtiden.Anf. 39 ():Herr talman! Först och främst vill jag instämma iKjell anförande . Han redo-gjorde på ett föredömligt sätt för syn påde regionala utvecklingsfrågorna. Jag instämmerockså i yrkande om bifall till ett antalav de reservationer som står bakom i dettabetänkande.Sverige koncentreras. Så kan man kortfattat sägaom den utveckling som pågått under en lång följd avår i . Om man roar sig med att titta tillbakaoch titta på statistik och utveckling finner man attbefolkningen i fram till i fjolökade med 640 000 människor. Men hur är ökningenfördelad över landet? Ett antal län och regioner har lägre befolkningstal är sedan.Enbart i har befolkningsökningenuppgått till drygt 270 000 personer eller42 % av hela den befolkningsökning som vi har fått iSverige. Om man lägger därtill de två övriga tidigarestorstadslänen, och gamla ,finner man att tre län från 1975 till 1997fått av totala folkökning, medan andraregioner har fått stå tillbaka.Det här är inte bra vare sig för storstäderna ellerför de områden som har drabbats. Jag tycker att frå-gorna om regional utveckling måste engagera helaSverige, såväl människor som bor i storstadsområdensom de som bor i mera glesbefolkade områden. Det ärganska betecknande för den här debatten om regionalutveckling i kammaren att det är förvånansvärt glestpå Stockholmbänken. Man visar då att de frågornainte är särskilt angelägna. Jag tycker det är synd. Viborde se ett engagemang kring de regionala utveck-lingsfrågorna även från människor som företräderstorstäderna, för det är till gagn för hela landet att vifår en bättre regional balans.Landsbygden blir glesare och åldersstrukturen bliralltmer ogynnsam. Jag tvekar inte att säga att i demest utsatta områdena i präglas många byarav de äldre. Det bor mest äldre människor där. För attinte dessa byar och samhället skall dö ut krävs det enbefolkningsökning, befolkningsinflyttning och enökad ekonomisk aktivitet så att dessa byar, samhällenoch regioner kan utvecklas. För det behövs det en merkraftfull politik som inte bara blir ett konto på Nä-ringsdepartementet som kallas Regionalpolitik. Detmåste också på sektor efter sektor tas regionalpolitis-ka hänsyn. Bara det att man får en friare användningav arbetsmarknadspolitiska medel - ett krav somCenterpartiet m.fl. har drivit - vore ett sätt att flyttamakten från de centrala verken ut till regionerna. Jagbeklagar att de län - t.ex. det län som jag represente-rar, - inte har hörsammats i sin väd-jan om att få använda de arbetsmarknadspolitiskamedlen något friare.Det behövs också långsiktiga beslut, inte kortsik-tiga lösningar. Ett sådant långsiktigt beslut har varitdet beslut som fattade i början av 90-taletom lägre arbetsgivaravgifter i inland. Detvar från början tänkt att gälla i en tioårsperiod. harinte gått till ända, men skallbeslutet ändras. Beslutet var etttydligt uttryck för den långsiktighet som måste präglaregionalpolitiska stöd och reformer av skilda slag.I början av 90-talet visste företagen vad somskulle gälla . Det är enstyrka för näringslivet, för enskilda företag, för en-skilda företagare och berörda regioner att veta vadsom gäller, inte , eller nästa veckautan framåt i tiden.Jordbruk, skogsbruk, fiske och företag inriktadepå personlig service är viktigt för inland.Marknaden i den delen av landet är mycket begränsadpå grund av det låga antalet invånare som bor där.Men föreslår socialdemokraterna med stöd avmoderaterna att detta tioåriga beslut skall upphävas.För vissa näringar - som är något av ryggraden i denhär delen av landet - skall man höja arbetsgivaravgif-terna . Jag tycker, herr talman,att det är förvånansvärt. Och motiveringen i utskottetsbetänkande är minst sagt anmärkningsvärd. Jag skullekunna använda kraftfullare ord, men jag nöjer mig sålångt.Man uttalar: "Nedsättning av socialavgifter börkoncentreras till de delar av näringslivet som kanförväntas expandera, som industri och tjänsteföretagmed vidareförädling av varor och tjänster". Med denmotiveringen har vi i ett utskottsbetänkande fått en avde mest cyniska motiveringar för ett riksdagsbeslutsom jag under mina i har sett.Man lyfter ut den del av näringslivet i in-land som är så viktig för att människorna skall kunnabo kvar där.Jag vill ställa en rak fråga till dem som ställt sigbakom detta: Vet ni vad det betyder? Vet ni vad detkommer att få för konsekvenser för berörda regioner?Det kan hända att ni vet det, men ni bryr er kanskeinte om de sämst ställda regionerna. Jag har mångagånger haft anledning att rikta både beröm till olikapartier för deras agerande vid olika svåra beslut. Mennär socialdemokraterna tillsammans med moderaternaär med om att höja arbetsgivaravgifterna med åttaprocentenheter finns det anledning att rikta stark kri-tik. Ert agerande är cyniskt och vittnar om ett totaltointresse för den verkliga glesbygden.Sedan säger ni att det skall satsas på expanderandenäringar, det är dessa som man skall prioritera. Mende expanderande näringarna klarar sig kanske utansänkta arbetsgivaravgifter. Det är de näringar ochbygder som har det svårt som man skall stötta, det ärinte dem som skall beskattas ytterligare.Jag vill också ha ett svar på frågan: Vad är detsom skall expandera i dessa bygder, om inte basnä-ringarna? Jordbruket, skogsbruket och en del annanlokal serviceverksamhet kommer att ha framtiden försig. Vad ni gör med ert uttalande är att ni sätter enstämpel: Denna bygd hör inte framtiden till. Jag tyck-er att ni borde skämmas.Jag har statsministerord på att lantbruk är enframtidsnäring. Jag måste då fråga: Gäller icke dennahögtidliga deklaration för hela landet eller skall denbara omfatta vissa delar? Hur är det på den punkten,? Eller är den stolta deklarationen om attlantbruket är en framtidsnäring förbehållen södraSverige? För att klara sysselsättningen, lantbruket iNorrlands inland, livsmedelsindustrin och livsme-delsarbetarnas framtid behöver vi också en levandeprimärnäring.När det sedan gäller sysselsättningen undrar jaghur man bedömer att detta riksdagsbeslut om att höjaarbetsgivaravgifterna - om det nu blir riksdagensbeslut, än så länge är det bara ett förslag i ett betän-kande från arbetsmarknadsutskottet - kommer att ledatill att arbetslösheten kommer att öka i Norrlandsinland. Har man gjort någon uppskattning? Har vi förliten arbetslöshet i den delen av landet? Står det för fåmänniskor i kö för ett arbete? Eller känns det angelä-get att ytterligare beskatta den del av landet så att flermänniskor får stå i kö för ett arbete? kan svara på frågan hur hon bedömer att ar-betslösheten kommer att öka.Detta kommer också att drabba kvinnorna. Mångakvinnor i inland har startat företag medinriktning på personlig service. Många kvinnor harockså startat företag baserade på produkter somkommer från de areella näringarna. vänder nidessa glesbygdens kvinnor och företagare ryggen.Moderater brukar vanligtvis tala om skattesänk-ningar, kanske mer än något annat parti. Men härmedverkar man aktivt till att höja skatten. PatrikNorinder, , och på Norrlandsbänken brukar vanligtvis skrivaartiklar och göra ett och annat uttalande om vikten avatt ha låga arbetsgivaravgifter. Jag har förstått det ochläst dessa artiklar. Då måste jag ställa frågan: Gällerinte detta den mest utpräglade glesbygden? Eller ärdet så att man där skall ha höga arbetsgivaravgifter?Är det dessa människor som skall beskattas? Nej,m.fl., ni talar i en sak, men i konkrethandling går ni motsatt väg. Ni är avslöjade. Ni villatt man skall sänka skatten för högavlönade, för storaaktieägare och för dem som har det bäst ställt, menför glesbygdens företag - jord- och skogsbruket,fisket och den typen av verksamhet i inland- vill ni nu ha högre arbetsgivaravgifter.Herr talman! Jag vill rikta en uppmaning till demsom hade för avsikt att stödja majoriteten. Tänk om,innan det är för sent! Tänk om, innan ni trycker på ja-knappen ! Om ni fullföljer detta skapar ni en storbesvikelse i denna del av landet, men det är inte baradär som det kommer att bli högre arbetsgivaravgifter.Det kan också få återverkningar på andra områden. Tainte den risken!Anf. 40 () replik:Herr talman! Låt mig först notera att socialdemo-kraternas företrädare inte har begärtreplik på ett sådant hårt angrepp som gjorde. Jag vet inte riktigt vad det innebär.Anf. 41 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gäller enbart . 42 () replik:Herr talman! vet mycket väl attvi försöker att se till helheten i vår politik, att vi haren sammanhållen politik. har vialltid hävdat att skatter och avgifter skall sänkas så attmänniskor kan leva på sin lön. Vi vill komma ifrånbidragsberoendet.Att socialdemokraterna nu tar detta initiativ till attta bort ett företagsstöd ligger i linje med vår politik.Men skillnaden mellan socialdemokraternas och vårpolitik är att vi förbättrar villkoren för jord-och skogsbruket. Vi stöder den Björkska utredningen,och vi sänker avgifter för jordbruket.Jag vet inte varför gick så hårtfram här. En orsak kan vara att han har litet dåligtsamvete för alla de beslut som han har deltagit i till-sammans med socialdemokraterna. Han har varit medoch höjt skatt på diesel för traktorer och skogsmaski-ner med i storleksordningen . Hanhar höjt avdragsgränsen för eldragning, han har höjtbensinskatten och arbetsgivareavgifterna. Han harvarit med på en riktig skattehöjarfest. Är det därförPer-Ola nu går så hårt åt de 88 miljonernasom detta rör sig om?Vi har, som sagt, i vår politik en sammanhållensyn på detta och ser till att företagarna får bättre vill-kor. Det är inte stöd och bidrag som jord- och skogs-bruket och företagarna i de svaga regionerna behöver,utan de behöver bättre villkor för företagsamhet, . 43 () replik:Herr talman! Jag tycker att blan-dar bort korten, och det kanske jag också skulle göraom jag vore i hans kläder. Jag tror inte att PatrikNorinder har det så lätt , när han skall vara medoch höja arbetsgivareavgifterna. Han blandar in sane-ringsprogrammet, som har varit nödvändigt för att fåSverige på fötter. I saneringsprogrammet har ingått ettantal skattehöjningar men framför allt besparingar.Patrik säger att han ser till helheten ipolitiken. Men nog haltar väl den där helheten ganskabetydligt, därför att vad ni tänker göra är att höjaarbetsgivareavgifter i den del av landet som har denhögsta arbetslösheten, de längsta avstånden, det kal-laste klimatet, den lägsta befolkningsandelen och ettfåtal företag.Sedan säger att det inte är bi-dragsberoende han vill ha utan ett sparande. Men nihar ju lagt fram förslag om sänkta arbetsgivareavgifteri andra sammanhang. Jag vill då fråga: Är det atträkna som bidrag att ha lägre arbetsgivareavgifter?När ni har föreslagit lägre arbetsgivareavgifter i andraverksamheter, har det då varit fråga om att skapa ettbidragsberoende? Menar på fulltallvar att lägre arbetsgivareavgifter är att skapa ettbidragsberoende? I så fall är det en helt ny definitionav lägre skatt på arbete. Jag avundas honom inte.Anf. 44 () replik:Herr talman! Per , jag vet inte vemsom sitter trängst till av oss två här.När det gäller definitionen av sänkningen av soci-alavgifterna säger revisorer - och demskall vi kunna lita på - att sänkning av socialavgifterär ett företagsstöd. När vi tar bort en del företagsstöd,ligger det i linje med vår politik. Det är ju för mycketspeciella områden och verksamheter som stöden harinförts. Den politik som vi har förordat ser till attjord- och skogsbrukarna och företagarna över huvudtaget i de svagare regionerna får bättre villkor. De fårbättre ekonomiska förutsättningar. De får möjligheteratt klara sina företag - möjligheter som Per-OlaEriksson har varit med om att försämra för företag-samheten.Jag var uppe i för någon vecka sedan.Där har befolkningsmängden och sysselsättningsgra-den minskat, trots stora bidrag från staten och trots attdet har förts en politik som har stöttunder lång tid.Vi vill ha en helt annan politik, en politik för före-tagare och företagsamhet. Utan företagare har vi ingaföretag, och utan företag har vi heller inga arbetstaga-re. Tänk på det, !Anf. 45 () replik:Herr talman! har svårt att förklarasig, därför att det som var rätt när detgällde att sänka arbetsgivareavgifterna i Norrlandsinland har 1998 blivit fel. Vad är det som har inträf-fat? Ni var ju med på detta 1991. Dessutom var ni utei bygderna och försökte ta åt er äran av att arbetsgiva-reavgifterna sänktes. Men det var då det. skall nihöja dem.Ni har råd med stora skattesänkningar, som ni ny-ligen har presenterat i en budgetmotion, för de grup-per i samhället som har de högsta inkomsterna, debästa villkoren och som kanske bor något mer cent-ralt. Men ni har inte råd med 90 miljoner i lägre ar-betsgivareavgifter till företag i inland.Ni skulle ha varit konsekventa, men ni väljer utvissa företag som inte skall få sänkningarna. Sedantalar ni om, också tillsammans med regeringspartiet,att lantbruket skall vara en framtidsnäring. PatrikNorinder, det här håller inte.En röst på , herr talman, är en röst påhögre arbetsgivareavgifter i inland. Det ärett mycket tydligt besked.(forts. 6 §)5 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 29 aprilJoU26 Vissa miljöfrågorMom.