prot · GL09117 · 1998-06-03 00:00:00 — Det var en moderat statsminister som tillsam-mans med miljöministern lade fram kretsloppspro-positionen.Men vi ser inte kretslopp som ett mål. Vi ser detsom ett medel för att uppnå övriga viktiga miljömål,bl.a. resursmålet när det gäller naturresurser.Vi ser det som väldigt angeläget att man skiljer påmål och metoder, på mål och redskap när det gällerfrågan om på vilket sätt vi skall kunna lösa de olikaproblemen i det här sammanhanget.Låt oss ta återvinningssituationen som ett exem-pel. Man måste alltid väga positiv och negativ mil-jöpåverkan i olika sammanhang när det gäller åter-vinning. Vi kan t.ex. inte återvinna allt som är åter-vinningsbart, om avstånden är så långa att transpor-terna faktiskt är mer negativa för miljön än vad självaåtervinningsresultatet är. Vi måste hantera kretslopps-frågan som en metodfråga.Det är angeläget, fru talman, att all lagstiftning ärklar, entydig och lättolkad. Man skall veta vad somgäller. På den här punkten är det faktiskt stora bristeri förslaget. Jag är förvånad över att miljöministernoch inte minst majoriteten i den här kammaren ärberedd att ställa sig bakom och fatta beslut i fråga omett lagförslag som har dessa påtagliga brister.Det gäller relationen mellan och an-nan lagstiftning. Det sker faktiskt en sammanbland-ning som gör att det kommer att uppstå utomordent-ligt svårtolkade problem. Här skall domstolarna avgö-ra, inte riksdag som av svenska folket är satttill att stifta lag, en av de viktigaste uppgifterna fördenna församling.Vi har sagt att lagen måste ändras så att det helablir klart. Det gäller relationen mellan å ena sidan denövergripande och å andra sida specialla-garna. Speciallagarna skall då gälla före balken. Lexspecialis är en princip som bör tillämpas också i dethär sammanhanget.Jag vill peka på några punkter. Den allmänna hän-synsregelns relation till skogsvårdslagen uppvisarbrister. När vi hade en omfattande hearing om miljö-balksförslaget fick vi från många som deltog ochredovisade sina synpunkter klart för oss att här före-ligger det klara brister när det gäller på vilket sätt somman skall tolka den ena lagen i förhållande till denandra. Det är ganska orimligt - för att inte säga full-ständigt orimligt - att vi i riksdag fattarbeslut om den formen av lagstiftning.Det gäller också lokaliseringsregeln, stoppregelnoch frågan om pågående markanvändning - ett be-grepp som vi länge har arbetat efter och som reglerarframför allt de areella näringarna. Här har vi modera-ter klart påpekat bristerna och ställt krav på föränd-ringar som skulle innebära att lagen blir klar, entydigoch lättolkad.En annan viktig fråga när det gäller miljöarbete ärfrågan om respekt för äganderätten. Här råder det ivissa fall en knepig missuppfattning. Man ser enkonflikt mellan äganderätt och miljöarbete. I självaverket är det tvärtom. Frågan om äganderätt och frå-gan om miljöarbete kan och skall gå hand i hand. Denövergripande principen för ägande är: Det som manäger, det vårdar man inom ramen för det gamla finaansvarstagandet och den gamla förvaltarskapstanken.Sedan finns det alltid undantag, det vet vi, men denbärande principen är och har varit att det som manäger det vårdar man.Detta har visat sig också när det gäller miljöarbe-te. Det ökande miljömedvetandet har också präglatägandet. Därför är det fullständigt oacceptabelt vid sidan av regeringsformen 2:18 stiftar en lag,en miljöbalk, som skapar en utomordentlig oklarhetnär det gäller äganderätten och skyddet för den.Även på denna punkt måste man konstatera attriksdagsmajoriteten och ministern nonchalerar ägan-derätten när man kringgår ersättningsreglerna. Mansätter faktiskt den principiella rättsstaten ur spel. Detgäller pågående markanvändning, ersättningsreglernaoch den allmänna hänsynsregeln. Nuvarande ersätt-ningsregler i gällande lagstiftning kan därmed kring-gås.Jag tycker att det är fegt av majoriteten att hanterafrågan på det här sättet. Antingen vill man urholkaäganderätten eller också vill man det inte. är lag-stiftningen skriven på ett oklart sätt som innebär tolka den både si och så, men i grunden urholkasersättningsreglerna. Det hade varit bättre, AnnaLindh, om ni klart hade gått ut och sagt ifrån att ni villändra grundlagens äganderättsskydd. Då hade vi fåttta en ärlig fight om detta i stället för att - som ni gör -försöka att mygla in försämrade ersättningsregler ochinskränkningar i äganderätten i det här lagstiftnings-förslaget.Vi från har alltid värnat äganderätten,och vi kommer att göra det även i fortsättningen. Viser kombinationen mellan äganderätten och värnandetom miljön som viktig. Det är två principer som kanoch skall gå hand i hand i ett rättssamhälle.Det är precis samma sak när det gäller allemans-rätten. Här är läget oklart, det vet vi utifrån de rättsfallsom har förevarit. Kommersiell verksamhet på annansmark har glidit in under allemansrättsbegreppet ochallemansrättstaket på ett sätt som jag tror vi alla måstevara överens om inte har varit avsett i fråga om dentraditionella allemansrätten att beträda mark, att fåplocka blommor, plocka bär osv. sanktionerarman den nya principen i lag. Det blir då tillåtet förvem som helst att bedriva kommersiell verksamhet påannans mark. Vederbörande behöver bara gå tilllänsstyrelsen och fråga hur stark påverkan på miljöndet blir av den aktuella verksamheten. Men vederbö-rande behöver inte gå till markägaren. Då säger man:Ja, men skall ju inom ramen för förvalt-ningslagen tillfråga markägaren. Jo tack så mycket,det må vara på det sättet, men det viktiga är att manhär konfiskerar en verksamhetsmöjlighet för markäga-ren.Finns det förutsättningar att bedriva kommersiellverksamhet på ägarens mark, då måste det givetvis iförsta hand vara ägaren som har rätt att bedriva denformen av kommersiell verksamhet, inte någon annansom kommer från en annan ort i eller från ettannat EU-land. Det är fullständigt orimligt att jagskall kunna tjäna pengar på annans mark utan att enstala med markägaren. Så får vi inte hantera äganderättoch rättssäkerhet i riksdag.En annan fråga som vi har tagit upp gäller husbe-hovstäkter, och där har vi en klar reservation. Vi anseratt man skall ha rätt till husbehovstäkter även i fram-tiden.Fru talman! Miljölagstiftningen måste vara effek-tiv. Det är därför en fråga om avvägning när det gällerhur omfattande kontra hur effektiv lagen skall vara.Här tycker vi att det finns en del brister i förlaget. Jagkan bara peka på miljökonsekvensbeskrivningarnasom är väldigt viktiga och bra. Man skulle ha varitfärdig med miljökonsekvensbeskrivningar tidigare isvenska lag. Men går man så långt att man skall hamiljöbeskrivningar i anslutning till all tillståndspliktigverksamhet. Det är i och för sig vällovligt, men detinnebär att det kommer in en mängd sådana beskriv-ningar i samband med ansökningar, vilket belastaradministration och medför stora kostnader, inte minstför små och medelstora företag som bedriver margi-nella verksamheter.Därför har vi sagt att man skall ha riktiga miljö-konsekvensbeskrivningar när det gäller verksamhetmed betydande miljöpåverkan - det är ju då somriskerna uppkommer - i stället för att sprida ut aktivi-teten över hela linjen. Då riskerar vi att inte få deneffektiva miljökonsekvensbeskrivning som vi vill hanär det gäller miljöpåverkan av betydande omfattning.Vi tycker att det är bra att utskottet utifrån flera avmotionerna har enats om att miljösanktionsavgiftenräknas upp från till . Dettakan vara ett effektivt verktyg i arbetet för att bekämpadem som bryter mot miljöprinciper och miljölagar. Vihar i vår motion sagt att är för litet. 1miljon kronor är ett lämpligare belopp. Det är bra attutskottet har ställt sig bakom detta.Till sist, fru talman, vill jag också ta upp tiden förikraftträdandet. Detta är ju en utomordentligt omfat-tande lagstiftning som också innebär en förändringnär det gäller domstolarna. Koncessionsnämndenförsvinner och vi får miljödomstolar. Det ställer kravpå utbildning och anpassning till en ny verksamhet.Här har det väckts stark oro hos såväl Domstolsver-ket, andra domstolar, som länssty-relserna. Man har sagt att vi borde skjuta på ikraftträ-dandet.Vi anser också att vi skall göra det till halvårsskif-tet 1999 för att vi på ett riktigt sätt skall kunna beredaintroduktionen av . Jag beklagar att vi intehar fått stöd från majoriteten. Detta är en stor om-ställning, fru talman. Det är utomordentligt olyckligtom vi får en dålig introduktion av bero-ende på att vi skall hasta fram ett beslut som skallgälla från årsskiftet.Vi vet hur det är med utbildningen ute på länssty-relserna, hur det är med tillsättningen av domartjäns-ter och hur det blir när man skall applicera lagarna pågängse verksamhet. Sådant tar tid. Här befarar vi attdet kommer att bli stora problem därför att man hastarfram beslutet om ikraftträdandet. Regeringen hararbetat under hela mandatperioden. Då behöver maninte hafsa fram ikraftträdandet i sista skedet. Det ärviktigt att vi får en riktig beredning också av intro-duktionen i det här sammanhanget.Fru talman! Det är en viktig lagstiftning. Det ärangeläget att en viktig lagstiftning är klar. Det ärangeläget att vi vet vilka beslut vi fattar. Det är viktigtatt medborgarna klart kan läsa ut vad det är som gäl-ler i lagen. Här finns det klara brister. Vi moderaterbeklagar att vi inte har fått gehör för de ändringsför-slag som vi har lagt fram. Jag ber än en gång att fåyrka bifall till de reservationer som jag tidigarenämnde.I detta anförande instämde de , , ,, , och (alla m).Anf. 3 () replik:Fru talman! Det finns väl en del i det säger som är sympatiskt. Men jag tycker att Mo-deraternas brist på visioner och ambitioner på miljö-området lyser igenom i anförande.Hela tiden återkommer värnandet om olika saker iGöte resonemang. Jag kan hålla med om attvi skall värna äganderätten och miljön. Men det somborde vara med i dagens miljöarbete finns inte med,nämligen det offensiva arbetet. Det handlar om attvilja ha en lagstiftning som leder till en dynamiskutveckling. Det går inte längre att statiskt värna saker.Man måste vilja bygga in drivkrafter för en förändringi lagstiftningen. Det är det viktiga.Man skulle kunna säga så, att om ochVänsterpartiet nu har slukat masken på regeringenskrok i det här fiskafänget så är ochModeraterna på något sätt sänket. De drar ned miljö-ambitionerna. Jag tycker att det lyser igenom.Det syns när talar om kretsloppsar-betet och kretsloppspropositionen. Man får det in-trycket - fru talman vet ju det bättre än jag - att detskulle ha varit den förra statsministern som lade framdetta med hjälp av någon miljöminister. Det var interiktigt på det sättet. Försiktigt uttryckt kan man välsäga att kretsloppspropositionen drevs fram i denförra regeringen av . Det fanns t.o.m. dei regeringen som inte var riktigt lyckliga med denutvecklingen, för att nu uttrycka sig väldigt milt.Fru talman! Jag skulle vilja höra sä-ga någonting om hur det borde se ut för att drivasakerna framåt i den lagstiftning som hyllar.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag skall gradera vik-ten av flöte och sänke när det gäller fiskafänge. Jagtror att båda kan vara lika viktiga. Sänket kan varaviktigt för att nå fisken som finns nere på botten.Jag skall inte recensera vem som gjorde vad i detmiljöarbete som bedrevs i den borgerliga regeringen.Jag konstaterade att kretsloppspropositionen ladesfram tillsammans med miljöministern under Bildtre-geringens tid. Jag tycker i och för sig att vi båda kanta åt oss äran av detta.Sedan gällde det frågan om en offensiv miljöpoli-tik. Det är ju så, , att vi står bakom detmesta i . Jag har ingen anledning att ståhär och räkna upp allt det som vi står bakom när detgäller en offensiv miljölagstiftning. Vad jag däremothar anledning att peka på är de påtagliga bristerna närde gäller skydd av äganderätt, rättssäkerhet och annat.Jag är förvånad över att hoppar påmig om detta. Jag hade väntat mig någonting heltannat, nämligen att vi inom ramen för samma fiska-fänge vill värna äganderätt, rättssäkerhet och liknan-de. Men vi får väl leta på var sin sida om båten i dethär sammanhanget.Vi menar att detta är viktigt i miljöarbetet. Om viskriver miljölagar som nonchalerar enskilda männi-skor, kan vi sitta här och stifta lagar i konflikt medenskilda människors rättsmedvetande. Det vinner intemiljön på.Sedan vet mycket väl att vi klarthar poängterat vilka uppgifter som är statens och vilkasom är andras. Vi kan ta våra krav på ökade insatsernär det gäller miljöforskning, miljötillsyn och liknan-de som exempel. Det är utomordentligt viktiga ge-mensamma uppfattningar och uppgifter. Men LennartDaléus har inte heller stöttat oss på den punkten.Fru talman! Jag är än en gång litet förvånad överLennart påhopp på mig i den här viktiga frå-gan.Anf. 5 () replik:Fru talman! Om mina mjuka och vänliga resone-mang skall betraktas som påhopp är vi inne på en nyskala i värderingen av ord. Jag säger att det är heltokej. Jag delar uppfattningen att vi skall värna ägan-derätten och miljön. Men jag säger att vi inte får stan-na där. Detta är ändå litet av ett statiskt betraktelse-sätt. Vi måste gå vidare.Det är inte så, - om fru talman tillå-ter - att det här lades fram tillsammans med miljömi-nistern under Bildtregeringen. Den dåvarande miljö-ministern drev fram kretsloppspropositionen, intealltid understödd av de politiska företrädare som GöteJonsson hade i regeringen. Den drevs fram på detsättet. Däri ligger ju en motor - kretsloppsarbetet ochproducentansvaret. Det är en motor i en förändrings-mekanism. Det är det viktiga. Sedan kommer man tillslutsatsen, fru talman. Den är att när vi vill gå vidare it.ex. kretsloppsarbetet och utöka producentansvaret ärdet faktiskt och som är destörsta kritikerna och bromsarna. Ni vill inte ha denhär drivkraften.Där är jag alltså inte riktigt överens med GöteJonsson. Jag hade hoppats få höra någonting annat.Det är riktigt att vi har en lagstiftning, men vi måste jupeka ut de andra motorerna och ge dem utrymme ilagstiftningen. Det är ingen idé att resonera om huru-vida vi inte vill värna miljön och äganderätten. Detvill vi båda två. Men vi vill ta några steg framåt. Vivill inte stå stilla eller hänga där som sänket på reven.Det är skillnaden.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är väl en ministers uppgift att dri-va sina frågor vare sig man är miljöminister ellernågot annat. Jag tycker att det var bra att drev frågan.Jag har sagt att vi är överens om kretsloppsarbetet,men skillnaden är den att vi ser det som en viktigmetod och inte som ett mål. kan man i och för sigstrida om detta. Då säger att vi gåremot producentansvaret. Nej, , vi gårinte emot arbetet med ett producentansvar. Skillnadenär den att vi, varje gång när det har gällt diskussionerom producentansvaret, har sagt att vi skall lägga fastmål för detta, men vi skall inte detaljreglera metoder-na.Det är ofta detta som har skiljt mig och LennartDaléus åt när vi diskuterat producentansvar. I detsammanhanget är det viktigt med mål. Men vi skallinte säga hur det skall gå till att uppnå målen. Det ärofta så att de som producerar bilar eller någontingannat har bättre förutsättningar att hitta metoder föratt uppnå de mål för producentansvar som vi i riksda-gen skall lägga fast. Om vill kalla detför sänke, flöte eller krok må det stå honom fritt, menvi anser från moderata utgångspunkter att det mesteffektiva sättet att uppnå resultat också när det gällerproducentansvar är att vi lägger fast målen och desom har ansvaret ute i verksamheten, producenter ochkonsumenter, hittar metoder för att nå målen. Det ärdet mest effektiva miljöarbetet.Anf. 7 ():Fru talman! Jag vill instämma i det tidigare, att det här är en av de viktigaste lag-stiftningar som vi har att anta i kammaren. Det hand-lar om en lagstiftning som skall skydda nästa genera-tion, våra barn och barnbarn, mot miljöförstörelse.Det borde ändå vara grunden för ett viktigt beslut.Folkpartiet har ända drivit fråganom en samlad miljölagstiftning därför att vi har velatskapa enhetlighet och tydlighet i lagstiftningen. Där-för lades det också, tillsammans i den borgerliga re-geringen, fram ett förslag om en miljöbalk. Men närmiljöministern tillträdde tog det inte lång stund förränmiljöministern drog tillbaka det förslaget, och alltse-dan dess har det legat en död hand över lagstiftnings-arbetet i riksdag vad gäller miljöarbetet.Dock har det förekommit vardagligt arbete med andramiljöbeslut. Jag tycker inte, miljöministern, att det ärsärskilt kul att det har tagit så lång tid.Det förra förslaget var visserligen inte perfekt,men tanken var då precis som att miljöbalksarbetetskulle vara en process med olika steg där man skullese till att förbättra lagstiftningen och den följdlag-stiftning som den skulle leda till. kan vi se att detfinns en del förbättringar i förslaget. Det tycker jagändå man skall understryka. En sak som jag tycker ären förbättring, till skillnad mot , ärskärpta krav på miljökonsekvensbeskrivningar. Jagskulle t.o.m. säga att jag tycker att man skulle hakunnat gå ännu längre. Frågan är om fördröjningensammantaget hade gett en bättre miljöbalk. För attvara litet försiktig kvarstår ändå många problem sommåste lösas.Jag skulle vilja peka på några svagheter i miljö-balken. Det finns en som jag tycker är allvarlig, detsvaga skyddet för de orörda älvarna. Trots att har plitatpå sin miljöbalk påpekat att skyddet för älvarna ärotillräckligt väljer miljöbalksförfattarna, socialdemo-kraterna, och , en heltpassiv hållning i denna fråga, trots att miljöbalkenskall vara ett instrument för att styra utvecklingen åträtt håll och lagstiftningsvägen skydda naturvärdenoch den biologiska mångfalden. Med tanke på attGudrun från så många gångerstått i talarstolen och talat om vikten av att skydda denbiologiska mångfalden förvånar det mig att hon harkunnat acceptera denna passiva hållning. Än så längemumlar ständigt regeringsföreträdare att älvarna skallskyddas, men alltfler signaler lyser röda för den somvill låta älvarna brusa. Företrädare för kraftindustrintalar allt oftare om en s.k. miljöanpassad vatten-kraftsutbyggnad. Statliga samfinansierar nuett projekt för en sådan utbyggnad. LO i Norrbottendriver aktivt en kampanj för att riva upp skyddet avvåra nationalälvar. Med tanke på att LO har stortinflytande på regeringspolitiken, i alla fall enligt denerfarenhet jag har, är den öppna kampanjen mycketoroväckande.I dag står endast ett fåtal av de stora älvarna ochandra betydande vattendrag i outbyggt skick. Efter enutbyggnad kan en älv inte återställas. Älvmiljöernautgör unika naturvärden och viktiga ekosystem förhotade djurarter. Hur har kunnat accepte-ra att det inte finns någonting om detta i miljöbalkenär för mig förvånansvärt. Därför ställer jag frågan engång till: Hur har detta gått till?Vi kräver därför från att miljöbalkenskärps så att älvskyddet förstärks, att lagstiftningenförs in i grundlagen och att älvskyddet genom för-ändringar i stärks. Jag vill därmed yrkabifall till reservationerna 11 och 12.Älvskyddet är inte den enda svagheten i miljöbal-ken. Det är bra att man inför miljökvalitetsnormer.Självklart är det så att utgångspunkten för miljöarbe-tet skall vara vad naturen tål, vilka gränser som ärekologiskt hållbara. Men för att det skall bli styrandekrävs också tydliga ansvarsförhållanden, sank-tionsmöjligheter, effektiva styrmedel och någon sombevakar miljöns intressen. På alla dessa punkter upp-lever jag att det finns brister i det socialdemokratiska,vänsterpartistiska och miljöpartistiska förslaget.Införandet av miljökvalitetsnormer är, som jag sa-de tidigare, ett viktigt steg i rätt riktning. Men detfinns två huvudangreppssätt när det gäller att lagstiftaom belastning och förorening av miljön. Dels kanman använda sig av dämpningsregler med förbudsreg-ler som avser påverkare, t.ex. miljöskyddslagen, delsgränsregler som avser påverkan, miljökvalitetsnor-mer. kombinerar dessa båda an-greppssätt. Det ställer väldigt stora krav på att lag-stiftningen är tydlig. Miljökvalitetsnormerna är relate-rade till miljökvalitet men måste på ett eller annat sättockså riktas mot människor som adressat. Det är intebara så att det är normer för naturen, utan påverkarenmåste också vara den som vi skall rikta åtgärderna till.Hur man i balken löst den här utmaningen kan jag inteförstå. Det är möjligt att miljöministern kan redovisadet. Antingen får man använda den metod som kankallas döda handen-metoden - ingenting får görasytterligare i området innan det blivit tillräckligt bra,inga verksamheter får utökas, inga jordbruk får ökasitt djurantal, inga vägar får byggas, ingen utvecklingfår ske - eller också kan man använda sig av mersofistikerade mekanismer som möjliggör samverkanoch t.o.m. en marknad för utsläppsrätter. Vilken vägkommer regeringen att välja?Utvecklingen på miljökvalitetsområdet, också in-om EG-rätten, visar att det inte är tillräckligt med enförfattning som sätter en gräns för hur förorenad enmiljö får vara. Det måste också vara tydligt vem sommåste göra vad, vem som får göra vad, vem som fårtillgodoräkna sig vad och hur man på ett effektivtsamverkande sätt kan nå föreskriven miljökvalitet,alltså det miljöministern har uttalat , attåtgärderna skall vara rätt insatta på rätt plats ochockså vara ekonomiskt effektiva.Då, fru minister, krävs det ett noga utformat ochgenomfört regelsystem. Det vore intressant att få höramiljöministerns syn på hur miljökvalitetsnormernaskall genomföras. Anledningen till att jag är så ingå-ende och går igenom de här frågorna är att miljökvali-tetsnormerna kommer att vara basen i miljöbalken.Det är ju miljökvalitetsnormerna och åtgärdsplanernasom framgent ger ramarbetet. Det gäller då ocksåramarbetet avseende fastställandet av de mål som viframöver förhoppningsvis skall fastställa här i riksda-gen.I kombination med effektiva sanktioner är det hären bra metod att slå fast vad naturen tål. Inom särskiltbelastade områden är t.ex. utsläppsrätter ett sätt attsätta ett pris på miljön. Ett viktigt medel inom miljö-politiken är ekonomiska styrmedel. Överlåtbara ut-släppsrätter kan innebära stora fördelar i ett väldefini-erat område och kan starkt bidra till kostnadseffektivautsläppsminskningar. Ett system för handel med ut-släppsrätter för att öka effektiviteten i miljöskyddsar-betet är alltså ett sätt att se till att miljökvalitetsnor-merna inte bara blir vackra ord. Det finns goda skälför regeringen att välja ett försöksområde för att fåerfarenheter när det gäller detta med regelsystem.Miljöministern och jag hade i dennakammare en debatt om som ettutsläppsområde. Då gällde det luftkvaliteten. Dethade varit bra om man då hade antagit det försöksom-rådet, för då skulle man nu ha erfarenheter inför detnya miljöbalksarbetet.Vidare anser vi i att en förutsättningför att miljökvalitetsnormerna skall bli effektiva är attäven diffusa, icke tillståndspliktiga utsläppskällorbidrar till att en norm som överskrids kan kontrolle-ras. Vi vet ju vilka problem de diffusa utsläppskällor-na för med sig. Om man inte på något sätt kan hitta enväg för att också ge sanktioner för utsläpp som påver-kar och som gör att man överskrider den, blirdet inte fråga om ett effektivt instrument. Därför tyck-er jag att det instrument som regeringen tillhandahål-ler i - det handlar då om åtgärdsprogram- måste vara bindande, inte bara gentemot kommuna-la och statliga myndigheter utan också gentemot en-skilda.Jag tror att miljökvalitetsnormer utan rättsliga åt-gärder bara blir en symbolpolitik. Det vore väldigtsynd. Jag tror nämligen att de är ett effektivt medeloch att de kommer att ge kraft åt det fortsatta miljöar-betet.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 16.En stor brist i miljöarbetet har länge varit den be-gränsade möjligheten till talerätt inom miljöområdet.Nu vill regeringen ge miljöorganisationerna möjlighe-ter på detta område. Det är bra. Det vore också braom de kriterier som regeringen anger innebar en rätttill talan för andra viktiga organisationer.