prot · GM0926 · 1998-12-01 00:00:00 — Men jag tror att klockanklämtar för det tyska systemet.De långsamma, men tunga och metodiska, rätt-skvarnarna mal nu i EG-maskineriet, både i kommis-sionen och i domstolen. Jag tror att vi så småningomkommer att få se en ändring här. gäller det attgöra tiden fram till dess uthärdlig för de företag ochde byggnadsarbetare som drabbas.Det gäller för oss att försöka förmå den nya tyskaregeringen att inta en annan hållning än vad företrä-daren från den konservativa sidan hade. Vi kommeratt jobba utmed alla de här vägarna. Men det är attbeklaga att det är mycket krångel, diskri-minering och trakasserier. Dessutom blir det en extralikviditetspåfrestning på svenska företag i de är inte så stora att jag tycker att det är värt attavråda från verksamhet där. Det är ett besvärandeinslag i det men det är fortfarande väl värt att prövasina vingar på den tyska marknaden. Långt mer ståratt vinna utöver det krångel som man skulle slippa pådet här området.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellationerna 1998/99:38, 40och 44 om alkoholpolitikenAnf. 15 Socialminister ():Fru talman! har frågat migom regeringen avser att vidta förändringar i densvenska alkoholpolitiken och i så fall vilka samt vilkakonsekvensanalyser som ligger till grund för sådanaförändringar.Leif har frågat mig när regeringen kom-mer att presentera förslag på att åter tillåta lör-dagsöppna systembolag över hela landet, vilka åtgär-der regeringen ämnar vidta för att minska smuggling-en av alkohol till samt om vilka förslag påliberaliseringar av alkohollagstiftningen som rege-ringen är beredd att vidta för att öka respekten förnödvändigheten av vissa restriktioner hos den bredaallmänheten.Rolf har frågat mig vilka åtgärder rege-ringen avser att vidta för att fortsättningsvis hävdaden restriktiva alkoholpolitiken i kombination medåtgärder för att komma åt smuggling och hembränt.Jag avser att besvara de tre interpellationerna i ettsammanhang.Jag förstår att åtminstone några av interpellatio-nerna bygger på de uttalanden jag har gjort som nyut-nämnd socialminister och som uppmärksammats ochdebatterats i våra massmedier.Eftersom referaten - och särskilt kommentarerna- inte alla gånger är så fullständiga som man skulleönska vill jag inledningsvis upplysa om följande.Jag har - särskilt somjournalist - följt den svenska alkoholpolitiska debat-ten med stigande förvåning. För mig var det alldelesuppenbart att inträde i den europeiska ge-menskapen, först genom och sedan ge-nom medlemskapet i EU, skulle ställa alkoholpoliti-ken inför nya utmaningar. Jag menade att om vi i godtid hade informerats om och medlem-skapets konsekvenser och om denna information hadelett till en öppen dialog om hur vi skulle utveckla enny strategi för att nå våra mål skulle vi sannolikt inågra avseenden kommit längre i vår kamp mot alko-holens skadeverkningar, men framför allt undvikit attpå ytterligare ett område se den europeiska gemen-skapen som ett hinder för våra sociala ambitioner.Vi har valt att bli medlemmar i därför att vitror att det gagnar det svenska folket och att det geross möjlighet att delta i skapandet av ett nytt, öppetoch fredligt Europa.Det är illa om vi på område efter område intarhållningar om att medlemskapet är en försvårandeomständighet.På alkoholpolitikens område kommer vi inte att påsamma sätt som tidigare kunna arbeta med några avde instrument som varit viktiga för att minska till-gängligheten, framför allt när det gäller beskattning-en.Jag har således sagt att det kan komma att bli svå-rare att upprätthålla den relativt högabeskattningen av alkoholdrycker. Jag har också sagtatt jag för min del kan tänka mig att Systembolagethåller öppet . Men det viktiga är att vinu utvecklar handlingsplaner och strategier med vilkavi kan förverkliga våra mål i denna förändrade värld.Vi skall behålla målet om att begränsa alkoholensskadeverkningar, och vi skall arbeta för att minskaden totala alkoholkonsumtionen. Jag menar att viockså förfogar över tillräckligt effektivainstrument för att förverkliga våra mål.Låt mig efter dessa inledande kommentarer ge enmer fyllig redogörelse för vad som händer inomalkoholpolitiken.Under senare delen av 1990-talet har olika föränd-ringar skett i inom alkoholpolitikens område.En ny alkohollag har trätt i kraft. Import-, export-,tillverknings- och partihandelsmonopolen har av-vecklats. Nya statliga myndigheter har inrättats ochen överflyttning av verksamheter och beslut har skettfrån stat till kommun. Parallellt med denna utvecklinghar inom många områden en ökad internationaliseringskett. Den ökade internationaliseringen har medförtett ökat handelsutbyte, ett ökat privat resande och ettnärmande till andra länder när det gäller attityder ochvärderingar. Internationella influenser och demogra-fiska förändringar har gjort det svenska samhället merheterogent. Bruket av alkohol är en del av kultur-mönstret i , liksom i många andra länder, inteminst i . Alla dessa förändringar och, somsagt, inte minst det svenska EU-medlemskapet har igrunden påverkat förutsättningarna för den svenskaalkoholpolitiken och för alla övriga aktörer inomalkoholområdet.Målet att begränsa alkoholens skadeverkningargenom att motverka skadliga dryckesmönster ochminska den totala konsumtionen av alkohol liggerfast, men den nya situationen gör det nödvändigt attsöka nya metoder för att kunna upprätthålla målet.Samhällets insatser på området behöver framför alltsamordnas och effektiviseras bättre än hittills.Regeringen har därför inrättat en nationell led-ningsgrupp för det alkoholförebyggande arbetet undersocialministerns ledning. Ledningsgruppens uppgiftär att bygga upp ett långsiktigt förebyggande arbete,som tar sin utgångspunkt i de förändringar som följerav vårt EU-medlemskap. Det handlar om insatser somdirekt kan påverka människors förhållningssätt ochvanor och som också ökar det individuella ansvarsta-gandet. Det handlar vidare om att i ökad utsträckningutveckla hållbara lokala strategier som också innebärett ökat lokalt ansvarstagande. Detta är en omställ-ningsprocess som kräver insatser fram-över. Ledningsgruppen har tagit initiativ till ett antalnationella projekt i syfte att stimulera en sådan ut-veckling. För bl.a. detta ändamål har årli-gen avsatt 30 miljoner kronor.Regeringen har också tagit ett samarbetsinitiativgenom att tillsätta en kommitté som skall utvecklasamarbetet mellan berörda myndigheter, försäkrings-bolag och olika branschorganisationer på alkoholom-rådet. Kommittén kallar sig Oberoende alkohol-samarbetet, OAS. Utgångspunkten för samarbetet ärde prioriteringar som gjorts i den nationella hand-lingsplanen för alkohol- och narkotikaförebyggandeinsatser. Uppgiften är att uppmuntra olika aktörer,såsom företag, branschorganisationer, försäkringsbo-lag, berörda myndigheter och andra att engagera sig iarbetet mot missbruk och alkoholskador. Ett priorite-rat område, där samtliga inblandade har gemensammaintressen, är insatser som motverkar den illegala al-koholhanteringen, dvs. illegalt tillverkad eller in-smugglad alkohol och langning till ungdomar. Härpågår en omfattande opinionsinsats som planeras .Fru talman! Min talartid är slut. Problemet är attjag har tre stycken interpellationer att svara på i ettsammanhang.Anf. 16 hjälps inte. Statsrådet får återkomma i nästainlägg och komplettera svaret. Vill man ha förlängdtid får man föra den diskussionen i förväg.Anf. 17 ():Fru talman! Jag får tacka socialministern för sva-ret. Det är bra att vi får klarlägganden. Vi får litet meri nästa inlägg.Det är positivt att socialministerns svar tyder påatt regeringen vill hålla fast vid målet att begränsaalkoholens skadeverkningar. Jag tolkar då in att total-konsumtionsmodellen är den som gäller.Detta är viktigt, därför att vi inte vet på förhandvem som riskerar att gå in i ett alkoholberoende ochett alkoholmissbruk. Vi vet att det är omkring 10 %av konsumenterna som går in i ett sådant, men vi vetinte vilka. Det är faktiskt likadant med råttor. Omman utsätter råttor för alkohol är det också somfastnar i ett missbruk, medan övriga klarar sig. Det ärviktigt att den forskningen går vidare för att utrönavad det är för mekanism som ligger bakom.Till EU. Jag är en varm vän av EU, och jag hararbetat för det så länge som jag har varit politisktaktiv. Men jag håller inte med om att vi inte tidigtinsåg att inträdet i EU skulle innebära negativa kon-sekvenser för vår alkoholpolitik. Med erfarenhet avVärldshälsoorganisationens arbete såg jag att vi härkom in i en familj där hälso- och sjukvårdsministrar-na, de som arbetar med folkhälsoarbete, från de olikaeuropeiska länderna hade en så gott som gemensamsyn om tagen för att minska risken för alkoholmiss-bruk, medan å andra sidan finans- och skatteminist-rarna hade en annan syn. Skiljelinjen var alltså skar-pare mellan de två ministergrupperna än mellan län-der.Jag upplevde att såväl som sågmed stor förväntan på att blev medlem i EU,liksom . De trodde på mycket i de nordiskamodellerna för att bringa ned risken för alkoholmiss-bruk.Vi skall komma ihåg att Systembolaget klaradeprövningen i EU som monopolföretag. Och vi fickundantag när det gällde införseln. Jag tycker inte attvi skall ge upp det vi uppnått tidigare med någonslags eftergiven inställning till en opinion som vi intevet hur många de företräder här hemma i Sverige.Socialdepartementet har, som socialministern sä-kert har informerats om, tagit fram fyra möjliga sce-narier. Marknaden, som dominerar alkoholpolitiken,står för sjunkande skatter, bort med Systembolaget,kraftig ökning av konsumtion och skador samt mins-kade resurser för vården.Det andra scenariet är att lokalsamhället har enstarkare roll. Begränsning av införsel av alkohol bort,skatter ned, Systembolagets marknadsandel ned.Kraftigt ökad konsumtion.Därefter en stark politikermakt, men harmonise-ring av skatter, bort med införselbegränsning och nedmed illegala marknaden. Dock en ökad konsumtionmed 25 %.Och sedan den svenska modellen, dvs. att vi fort-sätter att förhandla om undantag för införsel, att hållaskattenivån, om än något försvagad, att ha reklam-regler kvar och Systembolaget kvar samt att tull ochpolis bekämpar smuggling. Taxfree bort.För min del tycker jag att det är det bästa alterna-tivet. Min fråga är nu: Vilket alternativ går regeringenin för att välja?Anf. 18 ():Fru talman! Jag ber också att få tacka socialmi-nistern för det ambitiöst fylliga svaret. Jag håller medom mycket av det som socialministern har sagt. Vihar ett problem, och det är hur vi skall utforma enmodern alkoholpolitik, som får tilltro i dagens sam-hälle.Samhället har förändrats, men alkoholpolitiken ärsig tämligen lik. Debatten gäller inte om missbruk ärskadligt, utan hur alkohol som problem skall hante-ras.Vi måste ta hänsyn till vissa basfakta. Alkoholenfinns i samhället. Den finns vid familjefester, denfinns vid årshögtidligheter. Den har sociala och este-tiska kvaliteter, och den är en del av vår kultur som viinte kan komma ifrån.Det har skett samhällsförändringar. Vi har gåttfrån ett samhälle som var auktoritetsbundet, patriar-kaliskt och slutet till ett som är ifrågasättande ochinternationellt påverkat, med välutbildade medborga-re som vill vara självbestämmande och som har heltandra arbetsförhållanden.Jag kanske vill bjuda hem någon på mat underhelgen, men varken jag eller min fru hinner gå ochhandla . Då är det väl rimligt att jaghandlar och kan göra det även vad gällervinet. Jag kanske rent av handlar det i samma affärsom jag köper biffen i.Vi har i alla avseenden ett annat samhälle änför . De som diskuterar risker, folkhäl-sa och antalet döda bara i missbruksperspektivet ochsom tror att lagar och bestämmelser som enbart be-gränsar och försvårar för den helt vanlige medborga-ren kan motiveras tillför inget till den debatt om al-koholpolitiken som vi måste föra.Jag fick det intrycket att socialministern ville till-föra något då han konstaterade att dagens lagar inte ärverklighetsförankrade och att lördagsöppna system-butiker och alkohol i vanliga butiker kunde vara rim-ligt. Jag är dock rädd för att mötet med nykterhets-lobbyn och med alla de om och men som kommer tillgör att statsrådets av litet nytänkande präglade utta-lande kommer att dö som en stormvind i öknen bort.Vi har ju när förslag om liberaliseringar harkommit upp sett att beslutsamhetens friska hy i efter-tankens kranka blekhet går över, och jag är rädd föratt så blir fallet även för socialministern.Fru talman! Svensk alkoholpolitik är extrem ochelitistisk. Vissa tycker att bara de kan besluta om vadsom är bra i alkoholpolitiken. Man har en misstro motden vanliga människan. Konsten är att i ett förändratsamhälle formulera lagar och bestämmelser som kanuppfattas som rimliga av de flesta och som stimulerartill laglydnad, inte till lagtrots, vilket sker i dag.Det är fråga om en politik som inte gynnar ensam-supande utan umgänge i miljöer där man har en na-turlig och stark social kontroll, en politik som gör är solidarisk mot lagen och mot dem som harproblem, en politik som innebär priser som inte är såhöga att viljan att vara laglydig sätts ur spel och somgör att man undviker den svarta marknaden. Detbetyder inte att priserna måste vara lika låga som påden svarta marknaden. Människor vill vara laglydiga,och det finns ett spelrum, men gynnar man krimi-naliteten.Man kan inte helt enkelt försvåra tillgänglighetenför alla. sköter ju alkoholen utan problem. Detmåste vara individuella lösningar i en modern politik.Det måste finnas balans mellan den enskildes frihetoch ansvar och riskerna för missbruk. Det gäller nuatt komma till skott.Har systemet öppet stoppas i varje fallde som vänder sig till den illegala marknadendärför att det är lördagsstängt på systemet. Svartspri-ten finns att köpa utan ålders-gräns, och den är billig. Var tredje sup är svart.Vi måste göra något rimligt nu.Vad avser statsrådet konkret att göra åt smugglingoch hembränning? Vad avser statsrådet att göra åt allakonstiga regler? Genom att reglera tillstånd, restau-ranger, serveringstider, teatrar, serveringar osv. för-svåras etablerandet av miljöer där man har en socialkontroll och lär sig att umgås med alkoholen på ettciviliserat sätt. stärks i stället drickande innanman går ut, drickande på toaletter och ensamdrickan-de. Detta måste ändras.Herr statsråd! Också jag får återkomma senare.Anf. 19 ():Fru talman! Jag vill först tacka socialministern försvaret. Det innehåller en i och för sig värdefull upp-räkning av pågående insatser, olika utredningar ochstudier som är aktuella på alkoholområdet, men detvar inte i första hand det som min fråga gällde, utanden avsåg vilka åtgärder regeringen ämnar vidta föratt även fortsättningsvis hävda den restriktiva svenskaalkoholpolitiken, i kombination med åtgärder för attkomma åt smuggling och hembränning.Bakgrunden till min fråga är naturligtvis att jagoch många andra med mig upplever ett stort socialtvärde i en tydlig restriktiv alkoholpolitik.Socialministern säger att vi skall behålla målet attbegränsa alkoholens skadeverkningar och minskatotalkonsumtionen men vidhåller att hankan tänka sig alkoholskattesänkningar samt lör-dagsöppet på systemet. I detta sammanhang nämnerhan inte försäljning av alkohol i livsmedelsbutiker.Socialministerns budskap förefaller mig inte gåriktigt ihop, och jag vet att jag delar den upplevelsenmed väldigt många andra. De åtgärder som socialmi-nistern är inne på innebär ju att priserna kan sänkasoch tillgängligheten öka. Sambandet mellan sänktapriser och ökad konsumtion respektive sambandetmellan ökad tillgänglighet och ökad konsumtion ärmycket väl dokumenterade och befästa. Det behövsknappast några fler studier av just de sambanden. Dehar bl.a. slagits fast i ett flertal statliga utredningar.Även om vi kringgärdar prissänkningar och ökadtillgänglighet med aldrig så vackra ord om kamp motalkoholens skadeverkningar, är det just ökad total-konsumtion och ökade skadeverkningar vi kommeratt få.Lars svar är i mitt tycke alltför defen-sivt präglat. Det verkar som om vi nästan ödesbundetgår mot sänkta skatter och ökad tillgänglighet. Soci-alministern konstaterar att vi är med i EU, och hantycks mena att vi får acceptera konsekvenserna avdet.Det är helt sant att vi är med i EU, men för vägrar jag att tro att medlemskapet måste innebäraen kapitulation för marknaden och en harmoniseringmed en alkoholpolitik i som inte har varit merframgångsrik än den vi fört i . Att ge upp iförtid och inte aktivt hävda den restriktiva alkoholpo-litiken på alla väsentliga områden är, menar jag, ettallvarligt politiskt misstag.Före omröstningen om EU lät det väldigt mycketannorlunda från EU-anhängarna i det nuvarande rege-ringspartiet när vi diskuterade alkoholpolitik. Manförsäkrade väljarna och oss kritiker att det var förstnär vi gick med i , som man sade, som viskulle kunna påverka bl.a. i alkoholpolitiken. Dentrosvissheten och glöden tycks ha falnat betänkligt.Kvar finns ett konstaterande från att vii själva verket skulle ha inlett diskussionerna och,som jag uppfattar det, raseringen av restriktionernalångt tidigare.Här anar man i svaret faktiskt litet kritik mot tidi-gare ansvariga politiker - de borde ha talat om försvenska folket i förväg att alkoholpolitiken måsteförändras.Jag ställer därför min fråga en gång till: Kan LarsEngqvist mot bakgrund av vad han sagt entydigtinstämma i att han ämnar politiskt kämpa för att såmycket som möjligt av restriktionerna i svensk alko-holpolitik skall leva vidare?Anf. 20 ():Fru talman! "Just nu är det inte inne med anti-droger som det var . Det är en all-varlig attitydförändring som skett som gör det svårareför oss att förebygga och bekämpa ungdomsmissbru-ket." Så uttalade sig en erfarensocialchef i i en tidningsintervju.Jag delar socialchefens uppfattning att vi i sam-hället har fått en mer tillåtande attityd till alkohol ochen liberalare alkoholpolitik. Med vetskap om vadalkoholen ställer till med, socialt och medicinskt,känner jag djup oro över detta. Här har vi enligt minuppfattning en av orsakerna till att alkoholkonsum-tionen bland ungdomar tyvärr verkar öka.Jag och anser att vi skall ha en fort-satt restriktiv alkoholpolitik, med insikt om samban-det mellan den totala alkoholkonsumtionen och alko-holskadorna och om att ökad tillgänglighet höjerkonsumtionen.Bästa sättet att minska totalkonsumtionen är enligtmin uppfattning att få till stånd en attitydförändringfrämst bland ungdomar. Vi har som förtroendevalda,som föräldrar, som lärare, som föreningsledare etc. ettstort ansvar att ta, såväl genom beslut och ställnings-taganden som genom egna beteenden. Att skapa fleralkoholfria miljöer och skjuta upp alkoholdebuten sålångt som det på något vis går är mycket viktigt.Jag tänker inte ytterligare redo-göra för min och uppfattning utannöjer mig med att konstatera att jag i långa styckendelar de uppfattningar som ochRolf framfört i sina interpellationer.Jag vill beroende på viss osäkerhet om hur inter-pellationssvaret skall tolkas fråga socialministern:Förordar socialministern en liberalare eller en restrik-tivare alkoholpolitik, och delar socialministern densyn som jag och även tidigare talare har redovisat omvikten av en fortsatt restriktiv alkoholpolitik? Slutli-gen: Har socialministern några ytterligare funderingarom hur vi kan medverka till en attitydförändringbland våra ungdomar? Det är ett arbete som kännsmycket angeläget.Anf. 21 ():Fru talman! Jag hoppas att socialministern och jaghar mer gemensamt än socialministern och Modera-terna. Jag är glad att socialministern är här . Jaghoppas också - fast jag egentligen inte kan göra nå-gonting åt det - att socialministern är socialministerlänge, så att vi får kontinuitet i dessa svåra frågor.De flesta vuxna svenskar dricker alkohol. Deflesta svenskar svarar på frågan om hur mycket alko-hol de dricker att de dricker mindre alkohol än vad dei själva verket gör. Det tyder på att det är känsligt attprata om alkohol. Om vi blir tillfrågade om hurmycket korv vi äter, svarar vi mycket mer sannings-enligt. Därför är det bra att lyfta fram frågorna ochprata om dem ofta.År 1993 skrev en bok som heter100 miljarder kostar supen. Den handlar om totalaekonomiska konsekvenser av vad alkoholbruk kostari . Jag vet inte hur mycket det blir omräknattill dagens penningvärde, men det är förmodligenmer. Det handlar om mycket pengar.Rolf och flera andra nämnde att det finnstvå instrument - ord som socialministern nämnde isitt svar, det går att kalla dem för verktyg - som ärkraftigt effektiva när det gäller att styra alkoholpoliti-ken, nämligen tillgång och pris.Av socialministerns svar framgår att det går att hatillräckligt effektiva instrument i alla fall. Vilka?Socialministern svarar att ett bra sätt är att långsiktigtändra attityder. Det är bra. I samma sammanhangnämner socialministern den nationella handlingspla-nen. Den har jag med mig här. På s. 26 står det hurkonsekvenserna blir om vi sänker priset och om visläpper alkoholen mer fri, t.ex. säljer alkohol i livs-medelsaffärer. All forskning visar att vi då kommeratt dricka mer, vilket kommer att ge konsekvenser påfolkhälsan - framför allt på det som inte är mätbart ipengar, dvs. lidande hos de som dricker själva och föranhöriga.En kanske dum fråga, men med utgångspunkt imitt resonemang undrar jag om socialministern tyckeratt vi dricker för lite alkohol i vårt land.Sedan är det frågan om lördagsöppet. Jag kan intelåta bli att jämföra med varför vi i kammaren diskute-rar om Systembolaget skall vara öppet på lördagar.Varför är det så viktigt? Varför är tillgängligheten tilljust alkohol så viktig ? Det är bra att det kommer fram att detfinns sådana argument. Men varför diskuterar vi intevarför inte skatteförvaltningar, banker och försäk-ringskassor också skall vara öppna ? Nej,vi prioriterar Systembolaget, därför att vi tydligentycker att det är viktigare hur lätt och fort vi får tag påalkohol.Anf. 22 ():Fru talman! Jag konstaterar att totalkonsumtions-modellen och en restriktiv alkoholpolitik ligger fast.Det känns både positivt och nödvändigt. Det åter-speglas i interpellanternas frågeställning och i tolk-ningen av statsrådets svar.Det finns ett mål som Världshälsoorganisationenhar ställt upp, där vi som nation skall vara med ochbidra till sänkningen av alkoholkonsumtionen. Måletär att sänka totalkonsumtionen . Vi vet attvi har påbörjat sänkningen av konsumtionen kopplattill vetskapen att en lägre totalkonsumtion bidrar bättre folkhälsa. Hur ser statsrådet på detmålet och att över huvud taget ha sådana mål?Mina två andra frågor till statsrådet rör bl.a. folk-rörelsemodellen. Jag vet ju att aktivtbidrog till att vitalisera och föra fram folkrörelsede-batten . Jag vet också - vid en läsning avvår historia - att vår restriktiva alkoholpolitikfick sin folkliga förankring tack vare ett brett ochdjupt folkrörelsearbete. Vi som debatterar här i dagoch de som lyssnar vet att det finns problem i folkrö-relsedebatten och i folkrörelsernas kraft.Är statsrådet beredd att se folkrörelserna, överhuvud taget hela föreningslivet, som en verksam ochaktiv kraft för att göra ordentliga insatser för att för-ändra attityder och värderingar i frågorna? Det råderinget tvivel om att vi håller på att få en svårare situa-tion än vad vi hade när debattenkom i gång.Är det inte folkrörelserna och föreningslivet somär verktyget mer än , andra statligamyndigheter och verk och kommunala institutioner?Min tredje fråga rör hur statsrådet ser på möjlig-heterna att faktiskt aktivt kunna påverka medlemslän-derna i EU för att komma längre i insikt om alkoho-lens skadeverkningar? Som framgick av inlägg vet vi ju att den svenska alkoholpolitikenär internationellt känd. Vi var bland de första somägnade oss åt forskning och bedrev framgångsrikalkoholpolitik. vet vi också att man på mångahåll i är bekymrade, t.ex. och Frankri-ke. Man ser vilka enorma kostnader detta bidrar till.Vad skall vi aktivt göra? Finns det verktyg?