prot · GM0923 · 1998-11-26 00:00:00 — Vår nya socialministern har i sinnya ämbetsroll gjort uttalanden som kan tolkas så atthan mer lägger tyngdpunkten på service- och nä-ringspolitiska utgångspunkter än på de socialpolitiskainfallsvinklarna.Därför skulle jag vilja fråga socialministern hurhan ser på det allvarliga faktum att allt yngre männi-skor, inte minst unga flickor, fastnar i social misär pågrund av tidig alkoholdebut. Vilka åtgärder avsersocialministern och regeringen att vidta för att vi skallfå en mer social, eller rent av mänskligare, tillvaro fördessa?Anf. 91 Socialminister ():Fru talman! Jag påpekade tidigare i ett svar till BoKönberg att jag har erfarenhet som journalist. Undermin tid som chefredaktör ägnade jag ganska myckettid åt att följa den svenska alkoholpolitiska debatten.Jag blev alltmer förvånad över att vi låtsades somom och det svenska med-lemskapet i EU inte skulle påverka vår alkoholpolitik.Jag har sett att denna diskussion har fortsatt. Det finnsen liten from förhoppning om att vårt medlemskapinte i något avseende påverkar tillgången till våraalkoholpolitiska redskap.Jag vill inte se EU som ett stort hinder. Jag tror attvi kan föra en mycket ambitiös alkoholpolitik, mendelvis med nya instrument. Det vi inte längre riktigtförfogar över är skatteinstrumentet. Det vi kanske inteheller förfogar över på samma sätt är detaljhandel-smonopolet - det får vi se. Men däremot förfogar viöver väldigt många andra instrument för att föra enmycket ambitiös alkoholpolitik, både när det gällertotalkonsumtionen och när det gäller särskilda grup-per, för att se till att vi bekämpar alkoholens skade-verkningar.En ny alkoholpolitik skall ta sikte på att behållamålen, men pröva nya metoder.Anf. 92 ():Fru talman! I det principiella svaret som socialmi-nistern ger finns det mycket som jag kan instämma i.Men jag tror att vi inte bara skall leta efter nya in-fallsvinklar som både är utländska och har nyhetensbehag, utan också se på historien lite grann.Svensk alkoholpolitik har varit mycket fram-gångsrik i många avseenden. Jag tror att den behöverförnyas när det gäller hur vi hanterar möjligheten förskrupelfria krögare och slapp hållning i våra kommu-ner när det gäller utskänkningstillstånd och annat. Detgäller även smuggel- och langningsfrågorna. Det ärnaturligtvis ett fattigdomsbevis att vi i snartbara har som är en alkoholfri miljö.Anf. 93 Socialminister ():Fru talman! Där är vi faktiskt överens. Den nyastrategin måste bygga på att vi arbetar mer aktivt närdet gäller upplysning, när det gäller folkhälsoarbeteoch när det gäller att skapa fler alkoholfria miljöer. Vimåste föra bort alkoholen från ungdomsmiljöer ochflera viktiga miljöer.I diskussionen har jag påpekat att de som har före-ställningen att vi på de andra två områdena skall varaopåverkade av det svenska EU-medlemskapet gerupp. Jag menar att vi kan fortsätta aktivt och föra enalkoholpolitik. Avsikten är att regeringen skall läggafram en alkoholpolitisk proposition i april nästa år.Då får vi möjlighet att mer precist visa vilka redskapvi skall ha för att fullfölja våra höga alkoholpolitiskaambitioner.Hushållsnära tjänsterAnf. 94 ():Fru talman! Jag har en fråga till vice statsministerLena . Frågan gäller hur regeringenspolicy ser ut när det gäller regler som har en klartendens att missgynna kvinnor. Jag tänker speciellt pådet regelverk som rör hemnära tjänster.Genom det s.k. ROT-avdraget gynnas typisktmanliga tjänster i hemmen. Sådana tjänster som oftautförs av kvinnor har inte denna behandling. harvi gjorts uppmärksamma på hursnett det här förhållandet slår när det gäller jämställd-heten.Min fråga är därför: Finns det en beredskap inomregeringen för att ändra på dessa förhållanden somgör att kvinnor missgynnas?Anf. 95 Vice statsminister ():Fru talman! Om man vill kan man mänga in väl-digt mycket i jämställdhetspolitiken. Man måstekomma ihåg att ROT-avdragen handlar om att viunder då vi hade väldigt dålig byggnation be-hövde hålla den sektorn i gång. Den stimuleradesmed hjälp av ROT-avdragen. Att det sedan framförallt är arbetslösa män som får del av detta - må såvara.Man skall inte blanda ihop detta med diskussionenom hushållsnära tjänster och hur vi eventuellt skullekunna lösa det. Det blir en fråga som får hanterasframöver. Vi har ju en öppen debatt om det. Låt ossfortsätta den.Anf. 96 ():Fru talman! Om man har ROT-avdraget på grundav att man vill hålla i gång och minska arbetslösheteni byggsektorn, varför är det då inte lika viktigt attminska arbetslösheten bland de många kvinnor somarbetar med dessa tjänster? Jag tycker inte att detfinns någon logik i detta.Anf. 97 Vice statsminister ():Fru talman! Det har varit så att byggs-ektorn ibland behövt stimuleras av konjunkturskäl.Den andra frågan om s.k. hushållsnära tjänster är enhelt annan situation. Där är det många praktiska ochprincipiella frågor som man behöver diskutera.Vad gäller tjänstesektorn har ju den fått en or-dentlig stimulans av regeringen, framför allt i form avde stora extrabidragen till kommunerna där mångakvinnor har fått sysselsättning.VästkustbananAnf. 98 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerSundström, förlåt, . Det gäller utbyggnadenav till dubbelspår.Västkustbanan har under varit en byg-garbetsplats. På vissa delar blir detta ett stort hinderför trafiken. Miljön på är väldigt an-strängd, inte minst genom utsläpp från trafiken. Vi ärväldigt angelägna att få den här banan färdig. Ingenkedja är ju starkare än den svagaste länken.Min fråga till ministern är: Går det att påskyndautbyggnaden av , så att vi kan utnyttjaden här investeringen som har pågått så länge?Anf. 99 Näringsminister ():Fru talman! Jag är ju ny som minister, och jagheter inte heller . Jag kan inte svara pådenna fråga. Jag tar till mig den och tar hem den. I ettinterpellationssvar eller på annat sätt skall jag svarapå frågan.Värdegrunden i utbildningssystemetAnf. 100 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utbild-ningsministern. Det gäller det problem med grupp-våldtäkter på flickor som alltmer har aktualiserats ochsom mycket handlar om brist på förståelse av allaslika och unika värde.En del av den värdediskussion och attitydföränd-ring som behövs kan göras i skolan. Därför undrar jagvad utbildningsminister kommer attgöra för att tillgodose genusperspektivet i lärarutbild-ningen.Anf. 101 Utbildningsminister ():Fru talman! tar upp en frågasom är väldigt viktig när det gäller hela utbildnings-väsendet: den värdegrund som utbildningssystemetoch undervisningen vilar på. Skolminister arbetar med just detta: att få en helhets-bild och ett program för att stärka värdegrunden ochvärdegrundsdiskussionen i vår skola. Jag tror att detkan vara ett mycket väsentligt bidrag till att stävjavissa av de tendenser vi har sett i svensk skola.När det gäller just lärarutbildningen har vi nu enutredning som ser över denna. Den tar upp en mängdviktiga frågor, och jag räknar med att den också tarupp de perspektiv som är uteefter. Jag vill vänta tills denna utredning kommermed sina betänkanden innan jag ger till känna exaktvilka förändringar jag skulle vilja göra i lärarutbild-ningen.Anf. 102 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Om man tittar i utredningen - olika vård på lika villkor ser man att det isjuksköterskeutbildningen ges mindre tid för genus-perspektivet än vad det gör i ingenjörsutbildningar.Så är det också för lärarutbildningen. Ändå är frågor-na om kön, makt och sexualitet ytterst angelägna ilärarutbildningen för att man skall få veta varför dehär frågorna skall tas upp i skolan.Jag undrar om utbildningsministern skulle kunnastödja kravet på en värdekommission för att få enbredare uppslutning runt dessa frågor i hela samhäl-let.Anf. 103 Utbildningsminister ():Fru talman! Som jag sade arbetar skolministerIngegerd väldigt aktivt med frågornakring värdegrunden i vårt utbildningssystem. Det ären central fråga. Vi har också avsatt 10 miljoner kro-nor för att stimulera arbetet konkret - lokalt, blandskolledare och bland lärarpersonal - och för att få igång den här processen. Jag föreslår Ulla-BrittHagström att interpellera skolministern i fråga om detkonkreta arbetet.När det gäller reformeringen av lärarutbildningenhar vi nu en utredning som tittar på en mängd frågorsom är väsentliga för skolans framtida utveckling.Den kommer att komma med ett betänkande, och jagräknar med att den tar upp även den här typen avfrågeställningar.Anf. 104 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag är väldig glad att utbildningsmi-nistern lutar sig mot skolminister i de här frågorna. Men jag tror ändå att det be-hövs en mycket aktiv medverkan också från utbild-ningsministerns sida, eftersom det här är väldigt all-varliga frågor.Anf. 105 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag kan till fullo instämma i åsikter i den meningen. Naturligtvisär ett departement med engemensam syn på värdegrunden och på hur vi skallstimulera arbetet med att se till att denna diskussionfinns levande i våra skolor. Det gäller det praktiskaarbetet i skolorna, och där behövs det resurser,diskussioner och förnyelse. Det handlar också omsjälva lärarutbildningen och det reformarbete vi hållerpå med där, och det kommer vi att kunna återkommatill i vid ett senare tillfälle.FriskolorAnf. 106 ():Fru talman! Jag har också en fråga till utbild-ningsministern.Vid session i för ett parveckor sedan fattades beslut om en nordisk friskole-konvention. Beslutet innebär att rådet hemställer tillde nordiska ländernas regeringar att inleda ett arbeteför att förverkliga en nordisk överenskommelse.Denna ger föräldrar rättigheten att fritt välja skola försina barn, tillåter etablering av fria skolor och gerdem finansiella villkor som gör det möjligt också förde fristående skolorna att driva en god skolverksam-het.Min fråga till utbildningsministern är: På vilketsätt är den villig att följa rekom-mendationen från ?Anf. 107 Utbildningsminister ():Fru talman! När det gäller friskolornas situationvill jag först rekommendera att ställainterpellation eller fråga till skolminister har i en ganska väl utveckladfriskoleverksamhet. Friskolorna bidrar på många brasätt till utvecklingen av nya pedagogiska former ochförnyelse av skolan.Jag kan inte svara på frågan om beslut och dess implikationer för . Jagrekommenderar att ställer frågan tillIngegerd Wärnersson.Anf. 108 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag skall vi-darebefordra frågan till tycker att det är väsentligt, precis som Nordis-ka rådet påpekar, att den viktiga rörligheten i Nordenunderlättas genom att man har en konvention. På såvis kan man flytta med hela familjer för en kortareperiod, vilket är omöjligt.Småskalig livsmedelsindustriAnf. 109 ():Fru talman! Jag vill vända mig till jordbruksmi-nistern.Scan bildar nu en stor köttjätte, ,som innebär en koncentration av företagets svenskaslakterier. Det verkar som om enbart fyra av dagenstolv slakterier får bli kvar och kanske bara en endacharkfabrik.Scan står för av slakten i , avstyckningen och av charkproduktionen. Sve-rige exporterar styckat svenskt kvalitetskött av svintill , slaktat och styckat bl.a. i . Dettaär en produkt som slagit väl ut och som fordrar kun-nig personal samt en hanterbar storlek på företaget.Avser ministern att göra något för att motverkadenna koncentration av slakteriverksamheten, somförlänger djurtransporterna, ökar miljöbelastningenoch slår ut lokala producenter?Anf. 110 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag är medveten om den koncentra-tion som pågår. är det inte så enkelt för en rege-ring att motarbeta detta. Det har ju med rationalise-ring och i yttersta änden med vinstmarginaler attgöra.När det gäller har jag för övrigt fått eninbjudan därifrån, och jag avser att besöka företagetdär.Sedan vill jag också säga att näringsministern ochjag planerar vissa insatser för att lyfta fram och sti-mulera den småskaliga livsmedelsindustrin. Detta ärett arbete som vi just nu bereder tillsammans inomNäringsdepartementet och Jordbruksdepartementet.Svensk alkoholpolitikAnf. 111 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars som lite grann tangerar en föregåendefråga. Detta har visserligen stötts och blötts någradagar i medierna, men eftersom jag nu har den storaförmånen vill jag också höra socialministern direktoch inte bara genom medierna.Jag undrar hur statsrådet ser på frågan omlördagsöppet på Systembolagets butiker samt på för-säljning av starköl och vin i vanliga butiker.Anf. 112 Socialminister ():Fru talman! Vi skall redovisa enalkoholpolitisk proposition till . Den ärplanerad till april månad. Då skall vi också återkom-ma med den här frågan.Jag har förklarat att jag för min egen del mycketväl tror att lördagsöppet kan kombineras med enambitiös alkoholpolitik i övrigt. Det skall vi så små-ningom ta ställning till. görs dessutom en alldelessärskild undersökning av konsumenternas och med-borgarnas attityder till frågan. Den skall ligga tillgrund för vårt beslut.För min egen del har jag förklarat vad jag tycker.Men det här är en fråga som skall prövas. Den skallframför allt prövas i förhållande till hur effektiva vibedömer att andra åtgärder är för att nå våra alkohol-politiska mål.Anf. 113 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för svaret. Jagställde frågan mycket med tanke på våra ungdomar.Det diskuteras mycket varför undervis-ning och information till ungdomar om alkohol, nar-kotika och tobak har så dålig genomslagskraft. Jaghar genom mångårigt arbete med barn och ungdomarkommit fram till att de inte alltid gör som vi vuxnavill att de skall göra och inte som vi säger att de skallgöra. De gör som vi vuxna gör. Jag undrar i minföljdfråga vad statsrådet tror om det pedagogiskaproblemet och funderar över om det här kan vara ettlitet bidrag till politiska frågor och ställningstagan-den.Anf. 114 Socialminister ():Fru talman! Jag tror också på det goda exempletsbetydelse. Jag tror att det är viktigt vilka attityder devuxna har.Ta rökningen som exempel. är sannoliktdet mest framgångsrika landet när det gäller att be-kämpa tobaksrökning, i hög grad beroende på att vihar lyckats med vår information och upplysning, ihög grad beroende på att vi har byggt upp rökfriamiljöer runt om i vår tillvaro. På arbetsplatserna rökerman inte längre, i offentliga miljöer röker man inte,osv. Jag tror alltså att det spelar en mycket stor rolloch att man på den vägen kan komma mycket långtockså när det gäller att bekämpa alkoholens skade-verkningar, likaväl som att minska alkoholkonsum-tionen.Anf. 115 TALMANNEN:Med detta inlägg är frågestund dennavecka avslutad.Jag tackar regeringens företrädare och kammarensledamöter för er medverkan i frågestunden.6 § Information från regeringen om klimatar-betet efter Buenos AiresAnf. 116 Miljöminister ():Fru talman! Det koldioxidtäcke, dvs. det täcke avväxthusgaser som finns runt jordklotet innebär att vinu har en medeltemperatur på jorden i storleksord-ningen . Utan det täcket av växthusgaserskulle medeltemperaturen vara i storleksordningen 15minusgrader. Växthusgaserna innebär alltså förutsätt-ningen för liv på jorden.Sedan industrialismens barndom har växthusga-serna ökat , och ökningen kommer att fort-sätta långt efter det att vi lyckas sätta ett tak för ut-släppens ökning.Jag nämner detta för att i en enda bild försökaskapa en uppfattning om kraften i de förändringarsom nu sker i atmosfären och risken för att de föränd-ringarna kommer att skapa stora framtida problem.De kan redan ha gjort det genom att ha påverkat endel av de väderkatastrofer som har inträffat på jorden.För tolv dagar sedan avslutades klimatkonventio-nens fjärde partsmöte i . Jag vill nuinformera om det mötets resultat och även en del omhur regeringen ser på den här frågan.FN:s ramkonvention om klimatförändringar un-dertecknades 1992, och är 169 länder anslutna.Vid konventionens partsmöte i Kyoto komkonventionens medlemsländer överens om att anta ettprotokoll, det s.k. Kyotoprotokollet, till konventio-nen. Protokollets åtaganden innebär att industrilän-derna sammantaget skall minska utsläppen av växt-husgaser med års nivå. Åtagan-dena skall uppnås under åren 2008-2012.Vid årets partsmöte i diskuteradesdels vissa frågor i protokollet som inte kunde lösasvid , dels frågor som har anknytning tillklimatkonventionen. Mötet i resultera-de i ett aktionsprogram, Action Plan.Programmet täcker de mest centrala frågorna i kli-matförhandlingarna, i första hand de s.k. Kyotomeka-nismerna. Aktionsprogrammet bevarar Kyotoproto-kollets och processens trovärdighet.Jag skall helt kort redogöra för innehållet i dettaaktionsprogram.En utestående fråga från Kyotoprotokollet är hurde s.k. Kyotomekanismerna skall fungera. Protokolletinnehåller tre flexibla mekanismer: handel med ut-släppsrätter, gemensamt genomförande med andraländer och den s.k. mekanismen för en ren utveck-ling. CDM är den engelska förkortningen.De flexibla mekanismerna syftar till att ländernaskall kunna klara en del av sina nationella ut-släppsmål genom åtgärder som minskar utsläppen iandra länder och kunna tillgodogöra sig dennaminskning samt därigenom minska de totala kostna-derna för den samlade utsläppsreduktionen.En central fråga för det fortsatta arbetet är att tafram strikta regler för uppföljning, kontroll och på-följder för den som säljer eller köper utsläpp. Enannan central fråga är hur stor andel av ett lands åta-ganden som Kyotomekanismerna skall få utgöra.Resultaten från mötet i är en planför det fortsatta arbetet med dessa frågor. Syftet är attkunna nå ett beslut vid det sjätte partsmötet år 2000om hur de här mekanismerna skall fungera.En viktig fråga där visst framsteg kunde nås gäll-de påföljdsreglerna. Kyotoprotokollet saknar på-följdsregler för ett land som inte fullföljer sina åta-ganden att minska utsläppen. Det har för ochEU varit ett prioriterat arbete att få till stånd effektivasådana regler.Resultatet från mötet är att en arbetsgrupp för på-följdsregler skall inrättas. Gruppen skall identifieraalla frågor i protokollet med koppling till denna fråga.En rapport skall lämnas till nästa partsmöte som ägerrum , och arbetet skall vara klart till det på-följande partsmötet år 2000.Behovet av gemensamma åtgärder och styrmedelvar en central fråga för EU på klimatkonferensen iKyoto. Vid mötet i har länderna enatsom att klimatkonventionens sekretariat skall ta framen rapport där erfarenheter från olika goda exempelsammanställs. Detta är nog det område där jag kännerminst tillfredsställelse med Buenos Aires-mötetsresultat.Enligt klimatkonventionen skall i-länderna föra enpolitik som bl.a. skyddar reservoarerna av kol ochökar upptaget av koldioxid i det som kallas sänkor.Begreppet syftar på de processer som avlägsnar kol-dioxid från atmosfären.Den mest betydelsefulla sänkan utgörs av det kolsom samlas i skogens ekosystem genom attträden tar upp koldioxid från atmosfären. Upptaget iskog beräknas som skillnaden mellan skogens tillväxtoch avverkning.Enligt Kyotoprotokollet har parterna möjlighet attta hänsyn till de sänkor som nybeskogning och åter-beskogning innebär, men också skyldighet att ta hän-syn till avskogningen. I enades vi omatt alla beslut som rör definitioner om nybeskogning,återbeskogning och avskogning samt beslut omeventuella nya aktiviteter kommer att fattas tidigastvid mötet , efter det att en vetenskapligrapport från FN:s klimatpanel har slutförts.U-ländernas situation har uppmärksammats merän tidigare på mötet i . Exempel påfrågor som uppmärksammats är tekniköverföring,kapacitetsutnyttjande och nationell rapportering. Påmötet diskuterades också stöd till olika kategorier avu-länder när det gäller effekten av klimatförändringaroch konsekvensen av åtgärder för att möta klimatför-ändringarna.Nästa partsmöte med klimatkonventionen ägerrum . Fram till dess kommer Sveri-ge att driva på genom EU för att utestående frågor iKyotoprotokollet skall kunna lösas så fort som möj-ligt. Det är en förutsättning för att Kyotoprotokolletskall kunna träda i kraft.Den nuvarande svenska politiken i klimatfrågorgrundar sig bl.a. på klimatpolitiska beslut1993, där det sägs att en nationell strategi bör vara attkoldioxidutsläppen från fossila bränslen i enlighetmed klimatkonventionen når nivå år 2000för att därefter minska samt på energipoli-tiska beslut år 1997.Regeringens nuvarande strategi är att begränsaanvändningen av fossila bränslen och ersätta demmed förnybara energikällor samt ett effektivare ut-nyttjande av energin. För att främja och stimuleraintroduktionen av förnybara energikällor och ökaeffektiviteten i energianvändningen, har riksdagenbeslutat om flera program för energihushållning ochfrämjande av biobränslen, vindkraft och solenergi.Senast i energipolitiska beslut angavs ettprogram för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligtenergisystem.Vidare ges stöd till investeringar i vindkraftverkoch ombyggnad av småskaliga vattenkraftverk ochanläggningar för kraftvärmeproduktion medbiobränslen. Hushållningen med energi stimuleras,och energiforskningen har fått ökade resurser och fåtten delvis ny inriktning där forskningen om energi-systemet och det internationella samarbetet med sär-skilt länderna i betonas. Vidare har rege-ringen avsatt medel till lokala investeringsprogram isyfte att främja en hållbar utveckling. Flera av dessaprogram syftar till att öka hushållningen av energioch att minska utsläppen av koldioxid.Genom energi- och transportområdet har ocksåskatter och bidrag varit viktiga styrmedel för attminska koldioxidutsläppen. pågårinom en översyn av energibeskatt-ningen.På transportsidan utgår regeringens politik fråndet transportpolitiska beslutet . Härsätts bl.a. ett etappmål att utsläppen av koldioxid fråntransporter i bör ha nått 1990 årsnivå. Vidare framhålls i beslutet att en introduktionav biodrivmedel är angelägen.Regeringen har medgett skattenedsättning för al-ternativa drivmedel i ett antal pilotprojekt och haräven initierat en utredning som avses att utmynna istörre biogasprojekt.Den mest effektiva åtgärden på kort sikt för attminska koldioxidutsläppen inom transportsektorn ärdock sannolikt att minska fordonens bränsleförbruk-ning. EU har lagt fast ett mål om att minska CO2-utsläppen till per kilometer, vilket motsva-rar en förbrukning på per för enbensindriven bil. har agerat aktivt i arbetetmed att skärpa utsläppskraven. Det bör även påpekasatt redan innan detta EU-mål lades fast nåddes enöverenskommelse mellan regeringen och den svenskabilindustrin om att minska bränsleförbrukningen med25 %.Regeringen har också tillkallat en parlamentarisktsammansatt kommitté med som ord-förande, som har till uppgift att presentera förslag samlad svensk klimatstrategi och ett åtgärdspro-gram som lägger stor vikt vid kostnadseffektivitet.Arbetet skall ligga till grund för ratifikationav Kyotoprotokollet. Kommittén har som utgångs-punkt tidigare beslut om klimat- och ener-gipolitik.Anf. 117 ():Fru talman! Jag ber att få tacka miljöministern förredovisningen.Det är utan tvivel så att klimatfrågan är den vikti-gaste globala miljöfrågan. Vi moderater har varitpådrivande i kammaren och fört en debatt i olikasammanhang.Här har miljöministern redovisat tre flexibla me-kanismer. En av de mekanismerna är handeln medutsläppsrätter. Detta är bra som mekanism, någontingsom vi också har förordat . Men samti-digt förutsätter vi från vårt håll att när man använderhandel med utsläppsrätter som en mekanism mellanländer, skall målsättningen vara att successivt minskautsläppen. Den skall inte vara ett medel att schackramed utsläppsrätter mellan olika länder.Nu kommer min konkreta fråga.Jag läste följande överskrift i en tidning: Smutsigdansk elexport på svensk miljöräkning.Som bekant är vår elproduktion med den utgångs-punkten positiv på koldioxidsidan. Den danska ärmycket negativ. I samband med förändringen avsvensk energipolitik förutsätter danskarna bl.a. att deskall exportera el till . har de fåttmycket hög räkning när det gäller att minska kol-dioxidutsläppen i det egna landet. resonerar dans-karna att om de skall sälja el till skall deockså sälja en del av smutskvoten till .