prot · GL0988 · 1998-03-27 00:00:00 — Det är därförsom vi är väldigt angelägna om det.Till slut vill jag säga att den här frågan har enenorm betydelse. Man kan göra en jämförelse medandra frågor som vi har behandlat här i ochkommer att behandla framöver. Det gäller fattig-domsbekämpningen, Afrikastrategin, en Asienstrategisom skall komma, osv. Här kan och vill vi sträva efteratt öka biståndet till , som ni socialdemokrateroch regeringen tycks kunna avvakta med upp till att genomföra. Men vi vill få det genomförtinom . Förhållandevis är detta ändå bagatellerjämfört med om man får ett dåligt avtal, som inte gerde fattigaste länderna möjlighet att värna om sinaegna investeringar och sin egen ekonomi. Det är där-för det är så betydelsefullt att förhandlingarna fortsät-ter och att det är de frågorna som lyfts upp för att manskall få ett rättvist avtal.Anf. 25 ():Herr talman! säger att politiker inteavsäger sig makten. Jag tycker att det är det vi hållerpå med av och till här i . hadevi en diskussion där en ledande folkpartist sade att vi ifolkets intresse skulle avsäga oss kontrollen av Riks-banken. Det är bara ett exempel. Vi har ju socialde-mokratiska debattörer, som , som före-språkar att vi skall avsäga oss makten och överlåta åtmarknaden att bestämma på en rad områden.Vad skall vi göra? Det verkar som om nuhar hamnat i den sitsen att man skall säga nej till detförslag till avtal som vi har tillgång till , därför atten mängd punkter är oklara. Naturligtvis förstår viockså att anser att de här förhand-lingarna hellre borde föras inom WTO och också ikontakt med t.ex. UNCTAD.Små länder skall har rätt att få vidgade möjlighe-ter. Ja, små länder som har egna företag som investe-rar utomlands kan naturligtvis få fördelar av det, ochdet är inte dåligt. Men vad händer med fattiga ländersom får ta emot t.ex. mediciner som vi har för-bjudit i de rika länderna, som inte får säljas här därföratt de har sådana svåra bieffekter? De säljs i , på torg och andra platser, av de multinatio-nella bolagen. Kommer man att kunna införa reglersom stoppar den verksamheten?När den här debatten nu har kommit i gång globaltsäger , Chairman of BIAC sCommittee on , i fri över-sättning: Vi hör nu störande signaler. Många av deelement vi hoppades inte skulle vara möjliga kommerin, och vi börjar fråga oss själva, är verkligen tillför oss? Det säger alltså en företrädare för de multi-nationella bolagen i den här debatten.Anf. 26 ():Herr talman! skrev jag eninterpellation. Jag skrev den inte för att jag inte hadenågot annat för mig. Jag skrev den inte för att jag baratyckte att det vore kul. Jag skrev den därför att jagville ha ett svar. Jag ville ha en debatt. Jag vill fortfa-rande ha en debatt.Jag tror i och för sig att det nu händer massor medsaker. Vi har faktiskt kunnat läsa itidningarna om det här avtalet. Vi kunde höra om detpå radio osv. Det är mycket viktigt. Men omjust den här interpellationsdebatten verkligen har rätatut några frågetecken ställer jag mig litet frågande till.Några av de frågetecknen måste vi kunna räta ut,därför att vi måste kunna fortsätta den demokratiskadialogen, den demokratiska processen, som jag tyckerär så viktig.Nej, de som förhandlar om det här avtalet är sä-kert inga elaka människor, det tror inte jag heller.Men de har helt andra intressen än många vanligamänniskor, än många människor som t.ex. bor i ut-vecklingsländer. Det är trots allt de människorna somkommer att bli påverkade av det här avtalet, om viskriver under det som det ser ut och som innehållet är.Samarbete, , det är jätteviktigt. Frå-gan är: Vad skall vi samarbeta om? Och vad är inne-hållet i samarbetet? Det är det som är det viktiga. Detär det som blir konsekvensen av alltihop. Det är detsom gör mig orolig.Den här debatten har som sagt inte rätat ut speci-ellt många frågetecken för min del. Utifrån den härdebatten och den interpellationsdebatt som jag ochLeif hade känner jagfortfarande att regeringen har en mycket naiv syn påhur världen ser ut. Världen är inte rättvis. Det är våruppgift som människor och som politiker att försökaskapa rättvisa villkor för samarbete.Leif vet att man kan göra det på massorav olika sätt, bl.a. kan man låta bli att skriva underavtal som så tydligt visar att utvecklingsländer kom-mer att ställas utanför, som så tydligt visar att det ärföretag och inte politiska institutioner, inte demokra-tiska institutioner som får inflytande över den politiksom förs.Jag är alldeles säker på att den här debatten kom-mer att fortsätta.Anf. 27 ():Herr talman! Avtalet utgår inte från att lösa de sto-ra miljöproblemen, växthuseffekten, ozonuttunningenoch annat, inte från att minska den ökande klyftanmellan de fattiga och de rika och inte från att minskaantalet inbördeskrig i världen. Avtalet utgår från attskydda utländska investerare. Det är utgångspunkten.Det är de som skyddas med avtalet.Investerarna kan peka på väldigt tydlig text i avta-let, medan t.ex. nationerna, staterna, regeringarna, defolkvalda inte har en lika bra och tydlig text att pekapå. Det är inte lika tydligt vad som är deras rättigheteroch skyldigheter. Där kan det bli tolkningsdiskussio-ner. Utgångspunkten för avtalet är tveksam.När man pratar om de problem som finns vill jagbara påpeka att det finns social och ekologisk dump-ning. Det är de multinationella bolagen som agerar, desom är allra störst, inte i de länder som är med iOECD, utan i de länder som inte är med i . Detär där den här dumpningen är som allra störst. Det ärinte de problemen som tas upp i det här avtalet.EU-parlamentet varnar bl.a. för att avtalet kan gemultinationella företag rätt att stämma nationellaregeringar om de inte ges omedelbar och fullständigtillgång till respektive marknad. Det här kan vara etthinder för utvecklingsländer som behöver utveckla sinekonomi och skydda en viss marknad. Men de härländerna skall ju ändå ta ställning till det här avtalet iett senare skede, när det redan är skrivet. Det är intebra.I fråga om förankringen, kan statsrådet kortfattatsvara på hur man skall göra med de svenska undanta-gen? Skall den svenska linjen tas upp för diskussionoch kanske för beslut, innan man fortsätter med pågå-ende förhandlingar?Anf. 28 Statsrådet ():Herr talman! försöker undervisa migom demokrati. Det finns kanske andra som är bättreskickade för det.Birger framför en grov och allvarlig kri-tik, som jag i viss mån kan instämma i, mot profitensmakt och kapitalismen. Men var det inte BirgerSchlaug som för inte så länge sedan ville sitta i rege-ring med ?Detta är mitt sista inlägg, så jag skall inte upprepamina frågor. Jag kan konstatera att jag inte vetom vill att vi skall säga upp de 32 inves-teringsskyddsavtal som har funnits och somutgör ett nyliberalt påfund. Den enda fråga jag ställdetill honom valde han att inte säga ett smack om. Detgäller likaså en del av de andra frågorna. Jag skall inteuppehålla mig vid det.Jag är glad att denna debatt har kommit till och attvi är så pass många här. Det är faktiskt inte bara de-battdeltagarna. när vi pratar omdetta finns folk från medierna här. Det är särskiltroligt. Jag har t.o.m. sett en TV-kamera. Välkomna!Jämfört med har interpellationerna ochdebatten varit av mer konstruktiv och lågmäld tonmed hänsyn till det komplicerade material detta utgör.Det är mycket välgörande.Mycket av diskussionen går ut på frågor av typen:"Om det blir si eller så, vad gör vi då?" Det tyder påen insikt om att frågan är komplicerad och att vi haratt göra med ett rörligt mål. Det avtalsförslag som vidiskuterar förändras . Vid varje nytt för-handlingstillfälle kommer nya förslag och det gamlarevideras. Det är svårt att analysera. Vi vet inte huravtalet kommer att se ut, och vi vet inte ens om detöver huvud taget kommer att bli något avtal. Skillna-derna mellan parterna är stora, framför allt mellanEuropa och . Det är därför det inte är så me-ningsfullt att i särskilt många avseenden göra analy-ser.Det ideala för mig vore ett globalt investeringsav-tal, t.ex. inom WTO. Det har alltid varit den svenskapositionen. Om det blir ett avtal i , kommer detatt få en fortsättning i WTO där det kan förändras,omförhandlas och ge nya saker som speglar intressenhos nya länderna. Att de inte är med kan inte hindrahuvuddelen av världens investerare att reglera sinainbördes förhållanden. Det skall vi göra med beaktan-de av hur tredje land kan påverkas. Vi kan välja attdelta eller inte delta i förhandlingarna. Jag anser attdet är ett självklart val från svenska sida. Vi hjälperinte genom att ställa oss vid sidan om. Vikan inte uppnå några förbättringar för dem på egenhand.Vår medverkan har redan satt spår. Det kommerinte att bli tillåtet med miljödumpning. Vi kan redansäga att det är mycket sannolikt att det slutliga avtaletkommer att innehålla de svenska kraven att regeringarförbjuds att ge särskilda förmåner på miljöområdetoch arbetsrättsområdet för utländska investerare. Detär en fantastisk framgång för , för löntagarei många länder och för miljön i hela världen. Vi harvarit med i förhandlingarna, drivit frågan och fåtttillräckligt många av de andra med oss för att dettaskall kunna bli verklighet.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellationerna 1997/98:237, 223och 239 om MAI-avtaletAnf. 29 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omjag kommer att verka för att det i införs skriv-ningar t.ex. i form av undantag så att det klart framgåratt miljöregleringar inte hotas om avtalet underteck-nas. Vidare har frågat mig omregeringen har analyserat miljökonsekvenserna avMAI. Slutligen har frågat mig omregeringen tänker avstå att skriva under MAI-avtaletom avtalet kan medföra att länder blir skadestånds-skyldiga gentemot företag när länderna demokratisktfattar politiska beslut.Jag tycker att det är lämpligt att besvara alla inter-pellationerna i ett sammanhang.Låt mig först säga att det för mig är självklart attSverige inte kan ställa sig bakom ett avtal som inne-bär begränsningar i varje stats rätt att föra en nationellmiljöpolitik och bestämma vilka åtgärder som ärnödvändiga för att skydda miljön. Utländska investe-rare skall inte behandlas sämre i detta avseende än deinhemska, men de skall heller inte behandlas bättre.Jag kan därför kort besvara inter-pellation med att regeringen inte avser att skriva un-der ett avtal som innebär att berättigade miljöskydds-krav som ställs på utländska investerare skall leda tillskadeståndsskyldighet för det land som beslutat omkraven.När det gäller miljökonsekvenserna i övrigt avMAI har vi på bl.a. låtit göra denstudie som hänvisar till i sininterpellation. Studien gjordes och visar påvissa principiella problem i förhållandet mellan - som det då såg ut - och nationella miljöreg-ler. och flera andra länder har under förhand-lingarna tagit upp frågan om hur avtalet bör ändras föratt bl.a. klarlägga att det inte begränsar rätten att föraen aktiv nationell miljöpolitik. finns det enenighet hos alla länder som deltar i förhandlingarnaom att avtalet behöver kompletteras på denna punkt.Däremot har man inte nått enighet om hur en sådankomplettering skall utformas. Jag kan således svaraHanna att verkar och kommer attverka för skrivningar i avtalet om denna fråga. TillMarianne vill jag säga att regeringen ochmitt departement även i fortsättningen kommer attarbeta med att analysera förhållandet mellan desvenska miljöreglerna och MAI-avtalet.Slutligen vill jag säga att jag tycker att det är po-sitivt med en öppen diskussion om miljön och . Debatten har kommit i gång sent, men ettavtal kommer inte att kunna undertecknas under dennärmaste tiden. Därför finns det gott om tid för enfortsatt diskussion i frågan.Anf. 30 MARIANNESAMUELSSON (mp):Herr talman! Det finns en del beslut som påverkarframtiden mer än andra beslut. Jag skulle vilja nämnanågot som har påverkat framtiden mycket, t.ex. valu-taavregleringen. Det innebär att det inte finns någraregler kvar, icke-fungerande system släpptes i totalfrihet. Det har i sin tur lett till att kapitalmarknadenhar fått en betydligt större makt över politiken äntidigare. EU-beslutet innebär att politiska beslut fattaspå en annan nivå än vad vi själva kan påverka på ettdemokratiskt och bra sätt.Jag har en känsla av att detta beslut också kommeratt vara ett beslut som kommer att påverka världen,inte minst de fattiga länderna, betydligt mer än vad vii dag anar eller har analyserat ordentligt. Det är därfördenna debatt är oerhört viktig.Jag är glad att miljöministern säger att avtalet intekommer att gå igenom med mindre än att miljökravtas med. Jag är förvånad över att miljöministern intetalar om vilka problem som har kommit fram. Rege-ringen har inte på något sätt velat tala om att det finnsproblem med avtalet. Det har varit knäpptyst. Kritikenhar varit stark mot att någon debatt inte har förts. Nusäger miljöministern att det har gjorts en analys ochatt det finns problem i fråga om de svenska reglerna.Den stora oron känner jag inte för de svenska regler-na. Jag känner störst oro för länderna i tredje världen.Vi vet att de multinationella företagens ansvar inte ärvad vi vill att det skall vara. Vi har haft endebatt om Hennes & och barnarbete. Vi harsett Shells sätt att hantera miljön i fattiga länder. Detär exempel på att företag inte tar miljöansvar.Nestlé och bröstmjölken kontra ersättningen ärockså ett typexempel som ofta har debatterats frånutgångspunkten att företagen inte klarar att ta ett mil-jöansvar utan bara ser till det ekonomiska ansvaret.När man då säger att alla skall behandlas lika und-rar jag: På vilkas villkor? I har företag somkommer från utlandet inte andra villkor än svenskäg-da företag - om man nu vill ha några sådana kvar.Men hur är det med de fattiga länderna? Vilka effek-ter får det här på tredjevärldenfrågorna?Jag tycker att den frågan är väldigt dåligt analyse-rad. Det är bra om den analyseras från svensk mil-jösynpunkt, men det måste naturligtvis också göras enordentlig analys av effekterna på alla de vackra pro-gram som vi har tagit när det gäller vårt ansvar förtredje världen. angav tydligt att vi ide rika länderna har ett internationellt ansvar förtredje världen. Då kan man inte ge storföretagen ochhandelsvillkoren sådana fördelar att alla de här andraprogrammen blir underställda deras agerande.Det är den oron som jag känner oerhört starkt, ochjag skulle därför vilja ha ett tydligare svar: Vilkaproblem har miljöministern funnit när hon har gjortden här analysen? Hur ser den problembilden ut? Jagvill då ha ett svar inte bara för svensk del, utan utifrånvårt miljöansvar för tredje världen.Anf. 31 ():Herr talman! Tack för svaret, miljöministern!Miljöministern skall ha ett stort tack för att hon ärhär och svarar på de här interpellationerna. Detuppskattar jag mycket.Svaret är positivt ur några vinklar, även om det ärmycket som är outrett kring konsekvenserosv. Det är väldigt bra att hargjort den här konsekvensutredningen på miljöområ-det. Jag har läst den, och jag tycker att den sätterfingret på just många av de punkter som man även iandra länder har satt fingret på. Jag utgår från attregeringen har det som utgångspunkt för fortsatt arbe-te.Jag funderar i alla fall på några delar av svaret.Miljöministern säger bl.a. att det numera finns någonsorts enighet bland länder när man förhand-lar om det här avtalet, om att miljöfrågor måste kom-ma in och stärkas på något sätt. Då är min fråga intebara vilka problem man har sett utan också hur manhade tänkt sig att det skulle göras. Det finns ju andrainternationella avtal där man har skrivit till texter.Alternativt skulle man bara kunna skriva in principersom är gällande i många andra internationella avtal,t.ex. polluters pay principle eller försiktighetsprinci-pen. Det är sådana viktiga delar som, såvitt jag kan se,inte ingår i avtalstexten. Det kunde vara bra meden kommentar från miljöministern om det.EU är också med och förhandlar, vilket i sig är li-tet konstigt, eftersom det egentligen är avtal.Hur är EU:s linje i miljöfrågorna? Hur förhandlarkommissionen i de här frågorna?Jag är orolig för många saker. Jag har i tidigareinterpellationsdebatter tagit upp skadeståndsproble-men - jag tror att miljöministern är medveten om det- dvs. om man vill gå vidare och utveckla saker. Jaghar förstått att alla inte är lika övertygade om att mil-jöprinciper skall tas in i avtalet. Många vd i storaföretag har sagt att de inte har något intresse av dettaavtal om det skulle innebära utökade krav på miljö-hänsyn eller sociala rättigheter osv.Jag har en fråga om en process som kallas standstill and roll back, som finns i och som jag interiktigt vet hur det fungerar. I princip betyder standstill att regeringarna kommer överens om att inte vidtanågra nya åtgärder som skulle kunna skada utländskainvesterare. Med roll back menas snarare att maninför en sorts mekanism som eliminerar existe-rande förordningar som är motstridiga med det nuva-rande avtalet, t.ex. om man har tillfört reservationertill avtalet och man skall backa från det.Jag undrar om miljöministern har några kommen-tarer till det. Det har inte nämnts så mycket i debatten,men det kan få ganska stora konsekvenser för miljö-arbetet. Med tanke på bl.a. den interpellationsdebattsom jag hade med är jag oroligför övriga internationella avtal som vi har underteck-nat. Jag skulle hellre se ett internationellt handelsavtalsom grundar sig på Riodeklarationen eller Kyotopro-tokollet, eller den typen av regler och internationellaöverenskommelser som syftar till att bevara helt andraintressen än bara ekonomiska investeringar.Anf. 32 ():Herr talman! Jag skall börja med att berömmaMiljödepartementet. Ni har gjort en studie som rörmiljökonsekvenserna och - även om detinte är en omfattande studie. På så sätt är ni det bästadepartementet av alla, och det vill jag berömma er för.Däremot önskar jag att informationen hade kommit utmer över lag, men det finns andra i regeringen somhar det ansvaret.När det gäller miljöfrågorna är det inte lätt; det ärtolkningsfrågor. I rapporten av skri-ver han att möjligheterna att bedriva en aktiv miljö-politik förhindras. Även om det är en svensk linje attse till att den rätten inte skall förhindras, och man nuäven har kommit överens om det i förhandlingarna,tror jag att vi har väldigt olika syn på vad det är sombegränsar rätten att föra en aktiv nationell miljöpoli-tik.Vad är miljöpolitik? Jag tror att det inom finns oerhört många olika uppfattningar pådetta område. För mig är miljöpolitik t.ex. skattepoli-tik och trafikpolitik. Miljöpolitiken går in på allaområden - allt hänger ihop. Jag tror inte att allaOECD-länder ser t.ex. skattepolitik som miljöpolitik.De kanske menar att man har rätt att t.ex. förbjudavissa väldigt farliga ämnen, och där kanske man kanfinna konsensus - kanske inte. Men om man finner enkonsensus kring att t.ex. en omfattande skatteväxlingär nödvändig för framtiden och miljön, vad innebär dådetta? Hur kommer företagen att agera? Det finnsalltså många stora frågetecken.Jag är tveksam till att man kommer att hitta engemensam linje som är tillräckligt bra när det gällervad det är som begränsar rätten att föra en aktiv na-tionell miljöpolitik. Det är en av de frågor som jagtycker är allvarligast med MAI-avtalet.En fråga som rör detta är att miljölagar kan mins-ka de vinster som ett företag har om det är miljöför-störande: ju större miljöbov, desto mindre förväntadvinst blir det. Men här skyddar man alltså miljöbo-varna: ju större miljöbov, desto bättre skydd kanavtalet ge. Då kan företaget begära skadestånd avstaten. Det är någonting som är väldigt allvarligt.När det gäller de här frågorna tror jag inte att detfinns några enkla svar. Det finns olika tolkningarbland jurister både i och i omvad det exakt kommer att innebära. Det beror på attavtalet är vagt formulerat. Jag tror inteheller att det finns en konkret svensk syn i regeringen- jag har inte hört det - om exakt vad man driver ochtycker från sida. Min tolkning är att man gårin i förhandlingarna med vissa principer men på någotsätt hoppas att det går bra. Det är en syn som oroar.Jag vill veta hur som miljöministertänker förankra den svenska synen från ett miljöpers-pektiv vad gäller MAI-avtalet.Anf. 33 ():Herr talman! Det blir en upprepning det här. De-battordningen för interpellationsdebatter bör nog sesöver så att man får litet mer effektiva debatter än vaddet blir nu.Jag vill återigen säga att strävan mot gemensammaavtal såsom , som sedan kommer in iWorld , och , som jaghoppas kommer att landa i ,känns alldeles rätt med tanke på att vi skall driva enpolitik som bygger på internationell solidaritet.Det är också positivt för miljöområdet om man fårgemensamma spelregler. Miljön är ju global och mankan inte fastställa nationella gränser kring den.Problemet ligger i vad vi fyller ramarna med. In-om fanns ju miljöfrågan över huvud taget intemed från början. försökte man på olikasätt att lyfta in den. Bl.a. var det ett stort möte i Mar-rakech , och senare tillsattes det enkommitté inom . Såvitt jaghar kunnat förstå arbetar denna kommitté i väldigmotvind. Jag antar att orsaken till det är att man harkommit i alldeles för sent med miljöfrågorna.Beträffande finns nu en möjlighet attsätta ned foten från början. Skall det bli ett MAI-avtalmåste det innehålla någon form av grundläggandekrav på hänsyn till miljöfrågorna, så att man intesläpper igenom ett avtal som saknar dessa grunder.Det första grunden är att de miljökonventionersom gäller är bindande för de stater som har under-tecknad dem. Dessa miljökonventioner måste följasupp i i den mån som de är tillämpbara.Det driver vi ju när det gäller World Trade Organiza-tion, men i det sammanhanget möts vi av oerhördaproblem. måste vi sätta ned foten inför . Vi kan inte ha ett avtal som inte tar hänsyn tillandra avtal som vi har skrivit på. Det revirtänkandesom finns också i internationell politik måste vi kom-ma bort ifrån, så att vi får ett helhetsperspektiv. Jagtar för givet att driver detta så långt det ärmöjligt i de fortsatta förhandlingarna kring MAI.Sedan förstod jag att hoppas på framgångnär det gäller att det inte skall vara möjligt för utländ-ska företag att dumpa miljöregler när de kommer tillSverige eller etablerar sig i något annat land. Såvittjag har förstått av den tidigare förda debatten och avpapper som jag har tagit del av kommer vi att kunnahöja våra miljöskatter om vi vill göra det. BirgerSchlaug tog i den förra debatten upp exemplet Kana-da där man införde spelregler inom ramen förNAFTA-avtalet för något kemiskt ämne som då kun-de medföra skadestånd. Så skall inte MAI-avtaletfungera. Det är oerhört viktigt att vi kan höja vårmiljöstandard om vi vill göra det, om vetenskapenvisar att det är viktigt för oss. Det är också väldigtviktigt att man tar hand om arbetsmiljöfrågorna i dethär avtalet.Det grundläggande är alltså att vi nu när det ska-pas ett nytt avtal utnyttjar möjligheterna att sätta nedfoten. Vi får inte göra de misstag som vi gjorde påproduktområdet när det gällde . Numåste vi göra rätt från början. Jag tar för givet att detär på det sättet, men jag ville bara stryka under detta iden här debatten.Anf. 34 Miljöminister ():Fru talman! Vi kunde redan under den tidigareinterpellationsdebatten konstatera att diskussionen omMAI-avtalet har kommit i gång ganska sent. Det id-kades en hel del självkritik i den tidigare debatten.Jag har varit förvånad över att debatten harkommit i gång så sent. Jag frågade mina nordiskakolleger och mina EU-kolleger som jag har träffatunder . Det visade sig då att mönstretär detsamma i alla dessa länder. Det är egentligenförst som debatten i de olika europeis-ka länderna har blivit politisk. Det är beklagligt, menvi får försöka att lära oss för framtiden hur viktigt detär att den här sortens avtal verkligen diskuteras poli-tiskt och att alla som är berörda deltar i debatten frånbörjan, så att det inte bara blir en teknisk debatt.Men för vi den politiska debatten, och det ärnödvändigt. Det är viktigt att vi också då får tid, möj-lighet och chans att belysa alla miljöaspekter.