prot · GL09116 · 1998-06-02 00:00:00 — I grunden står vi för en ganska annorlunda trafik-politik i förhållande till regeringens, vilket säkertframgår för de flesta.Kristdemokraterna gör ett slags förvalsinsats närman skrämmer väljare genom att kalla Miljöpartietför skattehöjarparti. Jag vet att , som sitteri finansutskottet, mycket väl är medveten om att denskattepolitik som föreslår innebär skatte-växling. Det innebär att vi också föreslår skattesänk-ningar på en rad områden. Att säga att ärett skattehöjarparti är helt enkelt ett billigt valknep.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag är naturligtvis glad om jag harkunnat bidra till att valde att bliriksdagsledamot. Det skulle vara intressant att vetavad det är som gör att hon nu tänker sluta som riks-dagsledamot och vem som har åstadkommit detta.Att vara stödparti är naturligtvis svårt, men såvittjag förstår måste räkna med stöd avsåväl som om han skallkunna få ett regeringsunderlag under den kommandemandatperioden - om inte väldigt stora ytterligareförändringar äger rum i valmanskåren. Det är ett fak-tum att både och anföranden koncentrerades kring hur snabbt ochhur mycket man ville höja skatterna på trafikområdet.Det är bara den frågan jag ställer. Hur tänker ni er enregeringsförhandling?Det skrivs i betänkandet att det är väldiga problemmed att på kort sikt genomföra de stora skattehöjning-ar som föreslår. Jag trorändå att man upphör att tänka kortsiktigt ungefär närvallokalerna stänger . Sedanskall , om hon är kvar, och någon iElisa ställe - hon är uppenbarligen intekvar - t.ex. , sätta sig i en förhandlingom detta. Det är ändå problemets kärna.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Om den situationen uppstår ser jagfram emot en väldigt spännande förhandling, eftersomvi uppenbarligen har samma principer som regering-en. Men jag tror att det är en diskussion som MatsOdell får ta med kommunikationsministern. Vi haringet problem med att hävda vår integritet i skattepo-litiska och miljöpolitiska frågor.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är just det senare som oroar mig.Jag tror att ni kommer att vara i en utpressningssitua-tion gentemot den socialdemokratiska majoritet som,vilket förbjude, skulle kunna utkristallisera sigefter valet.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Om jag inte missminnermig har precis som de flesta andrapartier pratat om någon form av skatteväxling som enprincip för det svenska samhället. Där tror jag att vi äreniga. Vi skall höja skatterna för miljöbelastandeverksamhet och sänka andra skatter som är mindremiljöbelastande, t.ex. skatter på arbete. Det totalaskattetrycket ökar därmed inte.Mats gick in ganska tydligt på hur viktigtdet är att bekämpa växthuseffekten och koldioxidut-släppen. Den oron och den prioriteringen delar jagmed . Frågan är bara hur vi skall kommatill rätta med dessa problem.Om vi tittar på ser vi att det är trafiksek-torn som är huvudansvarig för koldioxidutsläppen.Jag tror inte att den avreglering som pra-tar så mycket om kommer att påverka trafiksektornvad gäller t.ex. privatbilismen över huvud taget. Detgör mig litet orolig.Därför vill jag i dagens debatt prata inte bara omde fina övergripande målen utan också om hur vi skallta oss dit. En väg är faktiskt att börja diskutera ben-sinpriset. Jag tror att ett höjt bensinpris kan leda tillväldigt många positiva saker. Det kan dels leda till attvi får en bättre utveckling av tekniken - vilket är heltnödvändigt för att vi skall få bensinsnåla bilar och bramotorer - dels till att vi utvecklar de alternativa driv-medlen, vilket jag också tror är en nödvändighet förden framtida utvecklingen. Jag tror också att vi kanpåverka och förändra resmönstren positivt.Det handlar om politiska värderingar och hur manvill göra. Att våga höja bensinskatten är naturligtvisinte den enda vägen att lösa de problem som vi har itrafiksektorn. Det är en konkret diskussion som jagtror att vi måste ta om vi menar allvar med att nå demiljömål som vi diskuterar här i kammaren i dag.Min fråga är hur har tänkt sig attminska transportarbetet. Hur har tänkt sigatt den nya tekniken skall stimuleras och de alternati-va drivmedlen komma in på marknaden?Anf. 21 () replik:Fru talman! replik avslöjadeprecis det jag sade. Hon ägnar tiden åt att plädera förhöjda skatter och vilka positiva effekter som kommerav detta. har tydligen inte lyssnat.Jag har talat om att vi inte kan lösa koldioxidproble-matiken, som är global, genom att skatta ihjäl svenskabilister. De är ganska få i förhållande till vår yta. Viskall utnyttja det medlemskap vi har i den europeiskaunionen och där driva på och utnyttja den möjlighet vihar när vi sitter vid bordet. På så sätt kan vi få fram enökning av minimiskatten för alla de tiotals miljonerbilar som finns på den europeiska kontinenten, HannaZetterberg. Det är ett recept på framgång. Det skulleinte vara framgångsrikt att ytterligare försämra svens-ka barnfamiljers möjlighet att sköta sin arbetspenningosv. i glesbygd.Här tror jag att , liksom Miljöparti-et, måste tänka om. Sluta upp med att kräva att Sveri-ge skall lämna EU! Se till att ta till vara de positivamöjligheter som finns där i stället!Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Jag tror att vi skall lämna diskussio-nen om EU därhän. Det har rätt i är attkoldioxidutsläppen är en internationell fråga som viinte kommer att lösa genom att bara lösa de problemsom vi har i Sverige.Det vi verkligen kan göra är att rensa framför egendörr och föregå med gott exempel. Vi kan vara detland som driver teknikutvecklingen framåt. Det tyckerjag att vi skall göra.För att inte vulgarisera debatten, vilket är väldigtlätt hänt i en sådan här situation och vilket jag tyckeratt litet grand gör, upprepar jag frågan omhur vi skall nå målen om vi inte är beredda att överhuvud taget diskutera bensinpriset.För en barnfamilj eller för människor som bor iglesbygd är bensinen en stor kostnad. Vi har pratatom någon form av differentiering. Men för mångamänniskor handlar det inte bara om bensinpriset utanockså om löneskillnader mellan kvinnor och män. Dethandlar om låginkomsttagare. Det handlar om högin-komsttagare. Det handlar om postservice, osv. Dethandlar om hur mycket man måste resa och om hurberoende man är av bilen. Jag tror att vi måste ta endiskussion om att förändra våra resmönster, så att viblir mindre beroende av bilen och på så sätt kan lösabåde miljöproblem och ekonomiska problem.Jag vill också påpeka för att Vänster-partiet i detta betänkande tar upp mycket om t.ex. vadEG-kommissionen har sagt och om vad har drivit för krav när det gäller minskadbensinförbrukning osv. Vi tycker att det är positivaexempel. Vi menar att regeringen borde ta efter ochvara pådrivande i EU.Precis som vill vi egentligen lämnaden europeiska unionen därför att den är odemokra-tisk osv., men är vi där och får vi göra det bästaav situationen. Ett sätt att göra det bästa av situatio-nen är naturligtvis att driva kravet på ökad utvecklingav tekniken och bättre drivmedel för bilar också inomEU.Anf. 23 () replik:Fru talman! Såväl som ElisaAbascal har ett problem här. Ni talar för effek-tiva åtgärder för att minska utsläppen.Anf. 24 gäller repliken . 25 () replik:Fru talman! Då inskränker jag mig till att säga attHanna har ett problem. Jag vet flera somhar det, men jag skall inte nämna deras namn just nu.Problemet är att ni vill höja skatterna i för attminska koldioxidutsläppen.Om vi tittar i den senaste prognosen från om utsläppen ser vi att trafiken harökat sina koldioxidutsläpp med frånbörjan av 90-talet. Hela trafikökningen har varit 2miljoner ton . Enbart stäng-ningen av beräknas enligt Energimyndig-heten ge ytterligare koldioxidutsläppunder . Här är trovärdighets-problem.Anf. 26 ():Fru talman! Då är det återigen dags att fatta ettstort övergripande transportpolitiskt beslut. Histori-ken fick vi förut av när han pratadeom både 1963, 1969, 1976 eller 1979, 1988 osv. Hanjämförde 1979 med socialdemokratins 1988och tyckte att de var likvärdiga. Men han sade attFolkpartiet ändå hade en mängd olika reservationer,så jag undrar vad som var likvärdigt i detta. Det kan-ske var samma likhet som vi i debatten har hört finnsmellan moderater och folkpartister vad gäller flygetosv.Fru talman! Jag och vi socialdemokrater tyckte att1988 års beslut var bra. Det var ett framåtsyftandeoch mycket bra beslut. Vad vi från socialdemokratiskthåll nogsamt underströk var att besluten måste följasupp. Vi försökte under dåvarande mandatperiod, närMats var kommunikationsminister, få till stånden utvärdering och uppföljning av beslut,men det blev ingen. Så jag skulle vilja börja dettaanförande med att säga tack till kommunikationsmi-nister för att hon gjorde det möjligt attfå till stånd en utvärdering genom att tillsätta . Vi har fått ett bra ochgenomarbetat förslag för att fatta ett nytt beslut omtransportpolitiken framdeles.Fru talman! Propositionen Transportpolitik förhållbar utveckling, som vi nu behandlar, är det förslagsom vi efterlyst . Materialet är omfattan-de, då det omsluter hela kommunikationssektorn. Dethandlar om både övergripande mål och delmål inomtransportpolitiken för miljö, trafiksäkerhet, transport-kvalitet och om regionala utvecklingsfrågor. Dethandlar också om de olika transportsättens förutsätt-ningar likväl som sektorsövergripande frågor. Inteminst handlar det om anpassningar till ochframtida forskning inom transportsektorn. Detta göratt jag inte kan behandla hela utskottsbetänkandet idetta anförande och inte svara på alla de frågor sommeddebattörerna har väckt. Jag kan inte heller kom-mentera alla de 75 reservationer som finns till betän-kandet, utan jag skall försöka inrikta mig på en delfrågeställningar i betänkandet. Jag har, fru talman,anmält till talarlistan för mitt manus, somjag skall försöka att följa något så när.Först några kommentarer kring de olika målgrup-perna med vinkling till en del reservationer, först dåtillgänglighetsmålet och vikten av att kollektivtrafikenanpassas till de funktionshindrade och till de unga isamhället, till barnen. Det bör nu finnas goda förut-sättningar för sådan anpassning genom det beslut somriksdagen fattade . Det innebar ytterligare1,5 miljarder i stimulansbidrag till länshuvudmännenför anpassning av kollektivtrafiken och miljön runtkollektivtrafikanläggningarna för att de funktions-hindrades förutsättningar skulle förbättras. Jag förut-sätter att som sektorsmyndighet här har ettsådant regelverk att det är praktiskt möjligt för läns-huvudmännen att få del av detta anslag och kunnaanvända medlen till det som de är avsedda för. Ut-skottet säger vidare i betänkandet att vi förutsätter attdet ingår i sektorsansvaret att barnens behov bättretillgodoses vad gäller trafiksäkerhet och tillgänglig-het.Nästa delmål är transportkvaliteten. Det är bara attkonstatera att i ett land som vårt blir vägnätet aldrigfärdigbyggt. Långa avstånd, vinter, kyla och glestbefolkade bygder gör att t.ex. tjälsäkrade vägar medgod ytstandard alltid kommer att vara efterfrågade.Därför är det viktigt att minst de satsningar görs påvägnätet som fattade inriktnings-beslut om . Det är framför allt av regional-politiska skäl viktigt att det arbete som påbörjatsmed att tjälsäkra det glesare vägnätet fullföljes. Höjdaxellast och utökad lastprofil för järnvägstransporterär också ett bra sätt att öka transportkvaliteten. Såda-na beslut bör alltså ligga fast.Trafiksäkerhetsmålen är vi princip överens om itrafikutskottet, så den frågan kan jag släppa. Däremothar vi litet olika uppfattningar om ett annat målområ-de, och det gäller miljömålen. Utskottsmajoriteten harställt sig bakom regeringens förslag till att det lång-siktiga målet skall vara att transportsystemets ut-formning och funktion skall anpassas till krav på engod och hälsosam livsmiljö för alla, där natur- ochkulturmiljö skyddas mot skador. En god hushållningmed mark, vatten, energi och andra naturresurser skallfrämjas, säger vi också i betänkandet.Jag kan inte se hur detta skiljer sig från de förslagsom Vänstern och för fram i sina reser-vationer. Men, fru talman, det är väl så, som en delhar påpekat, att det är val också. Oavsett vadmajoriteten hade skrivit i det här fallet, skulle vissa havelat överglänsa när det gäller miljömålen.Det femte delmålet i propositionen handlar omregional utveckling. Jag vill kort säga att här måstedet komma fram metoder och mätningar för enskyndsam utveckling.Det är vidare av vikt att vi blir medvetna om vilkamerkostnader som vi var och en åsamkar samhälletnär vi väljer att transportera oss själva eller gods. Härfinns ett principresonemang i propositionen om olikaformer av skatter och avgifter inom trafiksektorntotalt sett. Vi har ännu inte alla parabler som behövsför att kunna jämföra t.ex. bilkostnader i glesbygdmed motsvarande kostnader i storstad eller liknandetransportkostnader. Det pågår ett antal olika utred-ningar som förhoppningsvis skall bli klara framåthöstkanten - långt efter valet, . Utred-ningsförslagen kommer icke att presenteras måndagenden , utan förslagen kommer framåthöstkanten. De handlar bl.a. om trafikbeskattning,diesel- och bensinbeskattning. Därför finns det ingakonkreta förslag i betänkandet angående differentie-rade avgifter, skattehöjningar på drivmedel, vägavgif-ter eller liknande, bortsett från på en punkt som gällervägtrafikskatten för bussar, som jag ber att få åter-komma till litet senare.Jag vill dock redan nu påpeka att utskottet gör etttillkännagivande till regeringen i frågan om dieselbe-skattningen. Det gäller förslaget om dieselskatt förtågdrift, som fanns med i propositionen. Trafikutskot-tet har här kommit till samma slutsats som skatteut-skottet gjorde i sitt yttrande till trafikutskottet, nämli-gen att det finns anledning att denna fråga beredsytterligare och att det förslagsvis sker inom ramen förTrafikbeskattningsutredningen. Det finns alltså ingetförslag om dieselskatt för järnvägsfordon i utskottsbe-tänkandet.Vad sedan gäller EU-samarbetet vill jag bara kortnämna vad vi säger om vikten av harmonisering avsåväl gummihjulstransporterna som stålhjulstrafiken.Vi säger i betänkandet att regeringen måste kraftfulltverka för att svenska åkare och svenska transportörerfår likvärdiga villkor med övriga åkerinäring.Svensk industri måste på grund av de långa avståndenfå tillgång till transportkorridorer, snabba sådanadessutom, för att vår exportindustri inte skall slås utpå grund av dyra transportkostnader. Utvecklingen avnord-sydliga transportkorridorer är, som jag ser det,en av de viktigaste EU-frågorna inom transportpoliti-ken.En annan viktig fråga, fru talman, är kollektivtra-fiken. Ansvaret för den ligger fast. De nuvarandetrafikhuvudmännen är de som är bäst lämpade attsköta det regionala resandet. Det finns dock ett visstglapp i kollektivresandet, och det är i den interregio-nala trafiken. För att lösa problemet föreslås i pro-positionen att en ny myndighet inrättas som skallkallas rikstrafiken. Dess uppgift kommer att vara attverka för samordning och upphandling av viss inter-regional persontrafik. Om det blir en bättre samverkanmellan de olika regionerna och de olika trafikslagen,kommer det också att bli en mycket positiv utvecklingav kollektivtrafiken. Det är nödvändigt om vi skallklara de målsättningar som jag tidigare nämnt: säkraretrafik, mindre utsläpp osv. Utskottsmajoriteten seralltså mycket positivt på inrättandet av rikstrafiken.Vad som också är positivt är att den ekonomiskaramen för upphandling av interregional kollektivtrafikföreslås öka till . Hur denna ramsedan skall fördelas vid köp av järnvägstrafik, färje-trafik till , kompletterande flygförbindelser iNorrland osv. förutsätter vi att får del avinför den kommande trafikupphandlingen, likasåriktlinjerna för verksamheten.Merparten av den trafik som staten upphandlarär järnvägstrafiken, som är olönsam men regionalpo-litiskt viktig. I propositionen föreslås förbättradeförutsättningar för järnvägstrafiken genom sänktabanavgifter. Med dagens mått mätt motsvarar sänk-ningen ca för persontrafiken ochca för godstrafiken.Sänkningarna av banavgifterna gör, tillsammansmed att SJ nu avlyfts kostnadsansvaret för det kapillä-ra bannätet, att både SJ och andra järnvägsoperatörerfår goda förutsättningar att utveckla bättre och smidi-gare transportlösningar för godskunderna. Det är tillfromma för både näringslivet och sysselsättningen häri landet.På persontrafiksidan betyder det också möjligheteratt utveckla och förbättra kollektivtrafiken till gagnför resenärerna med kanske både bättre komfort ochlägre priser, vilket ger fler resenärer, som följd. Detär, som jag sade förut, nödvändigt för att vi skall klarade övergripande transportpolitiska målen.I övrigt ligger de målsättningar som ti-digare fattat beslut om fast vad gäller SJ:s verksam-het. Det blir ingen bolagisering om någon mot förmo-dan hade hoppats på det. Utskottsmajoriteten konsta-terar vidare att det ännu inte gått nog för skall kunna utvärdera följderna av tidigare riks-dagsbeslut om avreglering av viss trafik och om trafi-keringsrättens utformning samt av vad den nya tåg-trafikledningen fått för inverkan på järnvägstrafiken.Här förutsätter dock utskottet att regeringen inomramen för den fortsatta uppföljningen av transport-politiken återkommer till med en närmareredogörelse för utvecklingen inom järnvägsområdet.Vad som också är nytt i det här förslaget, om nuinte går på fp-reservationen, är att SJ gesutvidgade möjligheter att agera på vissa internationel-la marknader, t.ex. att köra tåg över hela Öresunds-bron.Fru talman! Jag vill rikta en gratulation till deglesbygdskommuner, t.ex. min egen kommun uppe inorra , som ihärdigt hållit fast vid att bedri-va flygtrafik i linjefart trots stora och dryga kostnader.Nu får vi ett beslut, om jag förutsätter att riksdagenantar utskottets förslag, som erkänner flyget som endel av kollektivtrafiken för de glesare delarna avlandet. Genom förslaget att höja upp bidraget till dekommunala flygplatserna till 115 miljoner kronorskapas nu goda förutsättningar att bo kvar och verka ibygder som inland och andra glest befolka-de områden.Det märkliga här är ju att inte anseratt det skall vara denna form av bidrag till kommu-nerna. Jag undrar bara vad deras kolleger ute i kom-munerna tycker. Men det är väl som vanligt medmoderaterna. De har en politik på riksnivå och en påkommunnivå.Fru talman! Ytterligare ett område där konkretaförslag finns i betänkandet är busstrafiken - och isynnerhet den långväga trafiken, den som genomkor-sar mer än en huvudmannaregion. föreslås i pro-positionen att skadlighetsprövningen tas bort från den1 . Utskottet har kommit till samma resul-tat som regeringen; att detta kan komma att leda tillsammantaget bättre trafikförsörjning. Utskottet ställersig därför bakom förslaget från regeringen.Det har ju visat sig att merparten av dem som använder sig av långväga buss är grupper medinte alltför stort ekonomiskt utrymme. Ett bättre nätav samordnad långväga buss kommer därför med allsannolikhet att fånga upp nya målgrupper som tidiga-re inte haft ekonomi att kunna resa så mycket. Dess-utom visar beräkningar att en slopadskadeprövning för långväga buss har liten effekt påjärnvägens konkurrenskraft.Skadeprövningen kommer dock att kvarstå gente-mot all, och jag vill verkligen poängtera all, den trafiksom huvudmännen bedriver såväl på järnväg som medbuss. Det är en något förändrad skrivning i betänkan-dets förslag till lagtext jämfört med propositionensom utskottet nu föreslår att beslutar om.Utifrån detta behövs här inget tillkännagivande tillregeringen.För att något neutralisera bussens kostnader gen-temot övriga trafikslag finns också i propositionen ettförslag som jag tidigare sade att jag skulle återkommatill, nämligen en höjd vägtrafikskatt för bussar. I dagär denna skatt orimligt låg, ca . före-slås att den höjs till för de störstabussarna och att den utformas analogt med skatten förlastbilar.Detta kommer att gälla alla bussar. Om inte enkompensation görs för bussar inom kollektivtrafikenförsvåras möjligheten att utveckla denna. Det var julitet av målsättningen i betänkandet att kunna utvecklakollektivtrafiken. I propositionen finns därför ettförslag om att kommuner och landsting bör kompen-seras fullt ut för höjningen av fordonsskatten via åter-föring av skattemedel i det generella statsbidragssys-temet.Utskottsmajoriteten vill här markera vikten av attlandsting och kommuner för medlen vidare till trafik-huvudmännen och att dessa i sin tur kompenserartrafikutövarna för de ökade kostnaderna. Det är somutskottet skriver: "en höjning av fordonsskatten påbussar får inte leda till att den lokala och regionalakollektivtrafikens förutsättningar försämras." Utifråndetta anser utskottsmajoriteten, likväl som skatteut-skottet gjorde i sitt yttrande till trafikutskottet, att denplanerade skattehöjningen för bussar kan genomföras.Avslutningsvis, fru talman, vill jag säga några ordom alla de motioner som aktualiserar investeringareller underhåll i särskilda projekt eller särskilt utpe-kade delar av landet. Jag vill då erinra om planerings-processen. Vi har och plane-ringsarbete och det inriktningsbeslut som vi fattadeförra våren angående hur resurserna skulle fördelasför den nationella planeringen.Utifrån detta finns bara att säga att de flesta mo-tionsyrkandena gäller lokala och regionala frågor. Dåblir det med nuvarande planeringssystem egentligenlänsstyrelserna och eventuella regionstyrelser som ide flesta fall har att bedöma frågorna. Detta har lettfram till att alla dessa yrkanden i det här betänkandethar placerats i tabellform och avstyrkts.Då skall jag redan här, fru talman, något kommen-tera vad tog upp. Hon undrade: Närskall det då tas hänsyn till de målsättningar som vi nubeslutar om i planeringsprocessen? Mitt svar blir ju,, att det blir vid nästa planeringstill-fälle.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hemstäl-lan i trafikutskottets utmärkta betänkande 1997/98:10i dess helhet och avslag i fråga om samtliga motioner.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag misstänkte ju i mitt inlägg att re-geringens tilltänkta stödpartier skulle kräva kraftfullaskattehöjningar på trafiken i enlighet med vad manhar sagt här i kammaren . Och säger att det inte alls är så att trafikbeskattningsutred-ningens betänkande skulle dimpa ned på valdagen -eller ens . Det har jag aldrig före-ställt mig.Men jag skulle vilja fråga om det häruttalandet är tänkt att lugna svenska folket på denpunkten. Kommer betänkandet i tillräckligt god tid föratt man skall hinna med de här skattehöjningarna tillden eller tror att skatte-höjningarna kommer att få vänta till ?Anf. 28 () replik:Herr talman! Någon spågubbe har jag aldrig varit.Jag kan inte sia om när olika saker kommer. Vad visäger är att det nu pågår utredningar som behandlarden typ av beskattning som, vilket vi pratar om ocksåi betänkandet, kan behövas för att få en annan form avstyrning av trafiken. När sådana utredningar pågårsäger vi: Låt oss avvakta utredningarna.Förhoppningsvis skall utredningarna vara klara ioktober/november detta år. Vad som sedan händer -efter utredningarna - törs jag inte sia om, skulle det kunna hända att det kom ettförslag. Men jag kan aldrig drömma om att det skulleha ikraftträdande den 1 januari 1999.Anf. 29 () replik:Herr talman! Det var nog ett besked som inte togsemot särskilt väl i det socialdemokratiska partihög-kvarteret; att ikraftträdandet av skattehöjningen påtrafikområdet möjligtvis kan hinnas med till den1 men i värsta fall inte förrän den 1 juli1999.Anf. 30 () re-plik:Herr talman! I början av sitt anförande uttryckteJarl att historiken i mitt anförande var oklar.Då skall jag upprepa och förtydliga historiken litet isammanfattande form.Trafikpolitiska beslut av principkaraktär har fat-tats 1963, 1979, 1988, och står vi inför ett princip-beslut . När jag refererade till att Folkpartiethade reservationer t.ex. vid beslut gällde detatt de konkreta förslag som fanns i propositionen dåinte ledde till att målen för trafikpolitiken skulle upp-nås.