prot · GL0986 · 1998-03-25 00:00:00 — Vi kan börjakortsiktigt för att kunna gå vidare och få en beskatt-ning som gynnar tillväxten inom tjänstesektorn.I detta anförande instämde ().Anf. 118 ():Herr talman! Jag tycker också det är glädjande attvi kan börja prata om framtidens jobb. Jag tyckte attdet var viktigt att säga det i mitt anförande, vilket jagtror framgick klart. Men vad vi skall använda våraskatter till är någonting som vi skall besluta om ge-mensamt. Någonting som gör jämt ochständigt är prioriteringar: Vad är viktigare? Vilka fårdel av de satsningar vi gör? Vilka av de insatser somvi gör kommer den största gruppen till del? Det är detsom jag menar att vi får titta på.Erfarenheterna i är att en skattesubven-tion inte har gett så många jobb. I , som justhar startat ett projekt, säger man att intresset är ljumt.Jag tror att vi skall vara realistiska i detta. Jag tyckerändå att det är viktigt att man säger att det är intres-sant, och med den stora arbetslöshet som vi har skallvi inte vara främmande för olika lösningar.Däremot tycker jag - och jag är förvånad över attModeraterna inte tycker det - att det viktiga är att vifår nya företag. Vi skall satsa på företag, som kanfortsätta och som kan överleva. Därför är det viktigt,om det blir en sådan här subvention, att alla som villköpa de här tjänsterna får göra det via ett företag. Detär den enda möjligheten, om vi verkligen skall kunnakontrollera att de här jobben blir bestående och attföretagen kommer att följa de regler som gäller, medavtalsenliga löner, med försäkringar och annat. Jagtycker att det är helt nödvändigt om vi skall gå vidarei den här debatten.Anf. 119 ():Herr talman! Det är en prioritering vi skall göra.Det är en fråga vi skall ställa oss: Vad kan vi låta bliatt göra och låta alla människor ta ställning till själva?Den första prioriteringen vi har här i äralltså att fråga oss: Vad skall vi låta bli att göra? Hurskall vi se till att utvecklingen kan växa fram spontantute bland alla människor, som vet mycket bättre vadde vill göra och som har sina prioriteringar mycketmer klara för sig?Vad jag egentligen talar om är detta: Skall vi cent-ralisera eller decentralisera? Jag har för min del såmycket respekt för mina medmänniskor att jag säger:Centralisera. Jag är väldigt okunnig - det är vi alla -om vad andra människor innerst inne vill. Låt demdärför bestämma själva! Det finns bara en gräns fördet bestämmandet, och man skall inte bestämma så attdet skadar andra.Anf. 120 ():Herr talman! Jag tycker att det är vår uppgift somledamöter i riksdag att vara varsamma medvåra skattemedel och se till att skatten används till detsom är mest effektfullt för den stora gruppen. Det ärvårt huvudansvar som riksdagsledamöter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Vissa näringspolitiska frågorFöredrogsNäringsutskottets betänkande 1997/98:NU10Vissa näringspolitiska frågorAnf. 121 ():Herr talman! Människor vill arbeta. De vill försör-ja sig, och de vill inte vara bidragsberoende. Arbets-lösa vill inte vara föremål för diverse åtgärder. De villha riktiga arbeten. Det är vår uppgift som politiker attskapa de rätta förutsättningarna för företagande så attmänniskor ges möjligheter att förverkliga sina idéeroch drömmar och kunna försörja sig. Jag är övertygadom att tillväxt och efterlängtade nya jobb kan växafram, men en förutsättning är att konkur-renskraft stärks och att privat näringsliv ges bättreutrymme.Globalisering, liberalisering och informationstek-nikens framväxt öppnar enorma möjligheter för Sve-rige och för våra företag. Ett absolut villkor för attSverige skall kunna utnyttja dessa nya möjligheter äratt vi politiker förstår nödvändigheten av förändringoch att vi underlättar omvandlingsprocessen, som äroerhört snabb.Jag vill fråga om Socialdemo-kraterna är medvetna om den dramatiska förändrings-process som pågår och att den kräver förändring avpolitiken.Det är inte bara enskilda företag som är utsatta förknivskarp konkurrens. I lika hög grad befinner sigSverige som land i en knivskarp konkurrenssituation.Det nationella näringsklimatet måste ses i ett globaltperspektiv. måste kunna tävla med de mestkonkurrenskraftiga delarna av världen i fråga omgoda villkor för företagande och investeringar. Om-världsförståelse och förändringsbenägenhet i politikenär helt avgörande för framtida konkurrens-förmåga och välstånd.I morse toppade radionyheterna med uppgifternaom att flera storföretag flyt-tat ut viktiga företagsdelar till andra länder. I morgonskall näringsutskottet ha en offentlig hearing medanledning av det utflyttningshot som bl.a. beskrivits ien rapport från . Av ledande börsfö-retag har 22 av 40 planer på att flytta ut ledandefunktioner ur landet.I den globaliseringsprocess som är en delav blir såväl små som stora företag alltmer internatio-naliserade. Det är i sig ingenting som är negativt. Detsom däremot är ytterst oroväckande är de signalersom kommit från industri och företagnär det gäller det svenska näringsklimatet. Hos detsvenska näringslivet finns en genuin oro när det gällervårt lands konkurrenskraft - en oro vi måste ta påallvar.Regeringen har vägrat att ta till sigvarningssignalerna som kommit från näringslivet.Man har också blundat för de samstämmiga råd somhar givits i olika utvärderingsrapporter som granskatSveriges tillväxtförmåga.Med de nya omvärldsvillkor som globaliseringeninnebär är det förödande att, som Socialdemokraternahittills, klamra sig fast vid stela modeller, rigida ar-betsmarknadsregler och världens högsta skattetryck.Regeringen har därför det fulla ansvaret för varje jobbsom försvinner från vårt land som följd av nonchalansoch företagarfientlig attityd hos regeringen.Det går inte att dölja att regeringen har misslyck-ats med att skapa ett gott företagsklimat. Den lågasysselsättningsgraden och den höga arbetslösheten ärförorsakad av Socialdemokraternas oförmåga attförstå förändringsprocessen och de faktorer som på-verkar tillkomsten av arbeten.Under tid som statsminister harsysselsättningen sjunkit av 24.Antalet riktiga jobb har inte varit så lågt sedan 1974.Enligt tidningen Affärsvärlden är sysselsättningslägetdet sämsta . Detta är ett enormt misslyckan-de.Den borgerliga regeringen hade som mål att åter-upprätta som tillväxt- och företagarnation.Vid tidpunkten för regeringsskiftet hade fyrpar-tiregeringen lyckats vända siffrorna, som hade dalatsedan 1989. Sysselsättningssiffrorna gick upp, och1 000 personer fick nytt arbete. Hade Social-demokraterna varit kloka och fortsatt på den vägenhade haft 150 000 fler arbeten.I stället återgick Socialdemokraterna till den till-växthämmande skattehöjarpolitik som skapat Sverigesproblem. En rad beslut fattades på tvärs mot detsvenska näringslivet, med förlorade jobb och sjun-kande välstånd som följd.I stället för att hålla löftet från valrörelsen om attendast höja skatterna med 3,7 miljarder höjde manskatterna med . Enskilda männi-skor och företag har utsatts för ständiga skattehöj-ningar och försämringar. Kortsiktighetens förbannelsehar drabbat företagen genom en hit-och-dit-politik som saknar motsvarighet i svensk politik.Socialdemokraternas budgetsaneringsmetod harfört vårt land djupare ned i tillväxtträsket. hardalat i tillväxt bland de industrialiserade länderna, ochsysselsättningen har sjunkit mer här än någon annan-stans. Socialdemokraterna har alltså misslyckats meduppgiften att skapa goda villkor för företagande ocharbete.Sveriges konkurrenskraft måste stärkas. Moderatasamlingspartiet vill avskaffa de hinder för tillväxt somfinns . Skatterna på inkomster och företag måstesänkas. Arbetsmarknadsreglerna måste moderniserasså att de passar nya typer av företag och anställnings-former som finns . Regler om anställning ocharbetstid måste göras flexibla och anpassade till indi-viden och inte till kollektivet.Såväl små som stora företag har svårighetermed att rekrytera kvalificerad arbetskraft. Utbildning-en måste bli bättre och mer svara upp mot dagensbehov. Kvalificerad utbildning måste bli lönsam iSverige för den enskilde.En framgångsrikt genomförd gemensam valutakommer att stärka konkurrenskraft och bidratill ökad sysselsättning. Det är oroväckande att Sveri-ge nu i starten hamnar utanför EMU.Insatserna för arbetslösa måste innehålla starkmotivation för den enskilde att aktivt försöka att få ettnytt arbete. Den absurda situationen med företag somhar svårigheter att få tag på arbetskraft somarbetslösheten är rekordhög visar på felen i dagenssystem.Det är bara i de privata företagen som de efter-längtade nya jobben finns. behöver fler somvill och vågar starta och driva företag och anställamedarbetare. För att skall bli en framgångsriknation och kunna hävda sig i den internationella kon-kurrensen måste entreprenörskap och företagandelöna sig.Hinder som finns för redan befintliga före-tags möjligheter att anställa och växa måste tas bort.Det måste kort sagt bli lättare att vara företagare iSverige.De tre borgerliga partierna har lagt fram ett ge-mensamt förslag för att öppna möjligheter för till-komst av arbete i en expansiv tjänstesektor. Vi villockså ge nya möjligheter för turismföretagen att växatill gagn för utveckling av hela landet. Vårt land harmycket att erbjuda. Inte minst inom kulturens områdeskulle turismen kunna växa och skapa många nyaarbeten.Herr talman! Att som utskottsmajoriteten i betän-kandet påstå att regeringen förbättrat företagsklimatetär bisarrt efter alla försämringar som har beslutats idenna kammare. Det rimmar också illa med att syssel-sättningen och industrin nu hotas av regeringensenergipolitik. Tvångsavstängningen av säker ochbillig kärnkraft kommer att kosta dränerad ekonomi,höjda elpriser, utslagning av jobb och företag i basin-dustrin och försämrad miljö. Förtroendet för Sverigesom industriland kommer att få sig en rejäl knäck.Det krävs nu förnyelse, förändring och ledarskapför att vi skall kunna ta upp ur sysselsätt-ningskrisen. Vi måste få villkor för företag som kantävla med villkoren i de mest konkurrenskraftigadelarna av världen.Herr talman! Särskilt för de mindre företagen ärden stora mängden regler en tung belastning. Detkomplicerade regelverket är ett väsentligt hinder förframväxten av nya växande företag och jobb. Undersnart har moderater, folkpartister och kristde-mokrater påpekat behoven av förenklingar av regel-verken. Under har regeringen slagit döv-örat till. instämmer utskottsmajoriteten i betän-kandetexten i problemformuleringen och vill att rege-ringen skall vidta lämpliga åtgärder för att förenklareglerna för företagen.När vi synar politiken framstår kontrasten mellanfagra ord och brist på handling i pinsam tydlighet.T.o.m. när statsministern själv offentligt uttalat sig förregelförenkling röstade utskottets socialdemokraterned förslag.Socialdemokraterna får nu en ny chans att ge defagra orden ett reellt innehåll genom att rösta för denreservation i betänkandet där vi upprepar det förslagsom själv presenterat i massmedierna.Företagen väntar på att det skall ske någonting påavregleringsområdet. Det räcker inte med fagra ord imassmedierna och i betänkandetexter. Röstar social-demokraterna än en gång ned sin egen partiledaresförslag ger det klara besked om trovärdigheten i av-regleringsfrågan.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 ochreservation 5 och står självfallet bakom övriga mode-rata reservationer i betänkandet.Anf. 122 ():Herr talman! Näringsklimatet har varit mycketomdiskuterat . Självfallet är det oer-hört väsentligt med ett bra företagarklimat både försmå, medelstora och stora företag. 1990-talets turbu-lens på det ekonomiska området efter 1980-taletsspekulations- och kasinoekonomi har varit kännbarbåde för företag och enskilda. Därför vidtog ocksåden borgerliga regeringen en rad åtgärder för att för-bättra företagarklimatet i allmänhet och för småföre-tagen i synnerhet.Det har därefter också skett en sanering av de of-fentliga finanserna. I samband därmed har det ocksåbeslutats om ett antal åtgärder för att förbättra försmåföretagen, t.ex. sänkning av arbetsgivaravgifterna,lindring av dubbelbeskattningen och återinförande avkvittningsrätten. Totalt har de olika åtgärderna ocksålett till en kraftigt sänkt ränta.Det finns dock mycket mer som behöver göras föratt förbättra näringsklimatet. har under årenslopp varit ett framgångsrikt företagarland. Det ärmånga svenska storföretag som med stor framgångverkar på en hård konkurrensutsatt världsmarknad.Dessa företag har en oerhört stor betydelse för vårtland, för vår ekonomi och för vårt välstånd. Dels ärdet många som jobbar i dessa företag, dels är detmånga småföretag som är underleverantörer till destora företagen. Därför är det också viktigt att de storaföretagen har ett bra klimat i det här landet.Det behövs många nya arbetstillfällen. Även omde stora företagen är viktiga är det inte där som demånga nya jobben kommer att tillskapas. Det är fram-för allt i de små och medelstora företagen som detfinns möjligheter till nya jobb.För att kunna skapa ett bra företagarklimat ochnya jobb skall vi framför allt inrikta oss på sex områ-den, och det är dem jag vill uppehålla mig omkring.Det gäller för det första att främja det personligaägandet. För det andra gäller det avreglering. För dettredje gäller det sänkning av skatter och avgifter. Fördet fjärde gäller det kunskap och kompetens, och fördet femte gäller det förbättrad riskkapitalförsörjning.För det sjätte gäller det turism och tjänstesektor.Det personliga ägandet är själva grunden i enmarknadsekonomi. Det är bra om det finns ett sprittägande. Det arbete som påbörjades under den borger-liga regeringen med att minska statens företagsägandemåste fortsätta. Det finns ett antal statliga företag sombör säljas ut. Statens främsta uppgift är att ange ramarför näringslivet - inte att själv driva företagsamhet.Något som upplevs som besvärligt, och som är be-svärligt, är det krångel och den byråkrati som företa-gande är omgärdat av. Det har talats om att förenkla,men det har blivit tvärtom i verklighe-ten. Regeringen utfärdar för-ordningar. De statliga ämbetsverken utfärdar förord-ningar och föreskrifter. Regionala och lokala myndig-heter skriver sina regelverk. Sammantaget blir detganska mycket att hålla reda på för den enskilde före-tagaren.Företagarna vill hålla på med sin verksamhet ochinte med en massa byråkrati. Det är så,att företagaren är praktiskt lagd och ogillar ett omfat-tande pappersarbete. Därför är det också viktigt attvåra myndigheter hjälper företagaren att komma tillrätta med olika handlingar och att de är serviceorgan.Det skall räcka med att uppsöka en myndighet - endörr - för att starta företag.I detta sammanhang vill jag också ta upp arbetsrät-ten, där det har gjorts vissa förbättringar. Men detfinns mer kvar att göra för att anpassa regelverken tillde små företagen.Småföretagardelegationen har tagit fram en rap-port. Jag tycker att den är alldeles föredömlig. Därfinns det en rad förslag till åtgärder som skulle för-enkla regelverket på ett ganska omfattande vis. Jaghoppas att regeringen verkligen tar tag i dessa frågoroch kommer med förslag på åtgärder som förenklarför företagen. Avreglering och förenkling är någotmycket angeläget för att gynna expansion av befintli-ga företag och skapa grogrund för nya företag.Sverige har ett alltför högt skattetryck. Förvissohar vissa skatter och avgifter sänkts, men det är intetillräckligt. Det finns några skatter som är direkthämmande för tillväxten i näringslivet, t.ex. dubbel-beskattningen av aktier. Det har skett en lindring förde onoterade företagen, och det är ett steg i rätt rikt-ning. Men så fort det finns ett finansiellt utrymmemåste också dubbelbeskattningen för övriga företagfasas ut.Likadant är det med förmögenhetsskatten. Ocksåden är direkt hämmande. Skatten gör att det finnsmindre kapital tillgängligt, som annars kunde investe-ras i företag.Något annat som man bör överväga är att ökamöjligheterna att spara vinster obeskattade i företag.Det underlättar för en framtida expansion. Om företa-get har mer kapital tillgängligt behöver man inte isamma omfattning gå till utomstående när man skallinvestera.Det är också viktigt att vi fortsätter att sänka ar-betsgivaravgifterna. Från föreslår vi attsänkningen ökas från på en lönesumma upptill 2 miljoner.Det är också viktigt att alla särregler för ägare ismåföretag slopas. finns det på flera områdensärskilda skatteregler för fåmansföretagare, och dessahindrar företagare från att utveckla sina företag.En annan mycket viktig sak är att det finns tillgångtill kunskap och kompetens för vårt näringsliv. Själv-fallet är det väsentligt med bra utbildning på allanivåer - grundskola, gymnasieskola, högskola ochuniversitet - och det gäller såväl praktisk som teore-tisk utbildning.Produktionen blir alltmer avancerad, och det göratt det ställs betydligt högre krav på utbildning. Vi hari dag en alltför hög arbetslöshet, men trots det harvissa företag svårt att hitta kompetent personal. Dethär är en paradox, som visar att utbildningen inte harvarit tillräckligt målinriktad. Därför måste åtgärder nuvidtas på både kort och lång sikt.På kort sikt är det nödvändigt att man klarar avflaskhalsarna, så att företagen får sina akuta personal-behov tillgodosedda. Arbetsmarknadsutbildningenmåste se till att utföra utbildningar som är tillräckligtkvalificerade. Därför är det bra att volymkravet hartonats ned. måste det viktigaste vara att ge utbild-ningar som leder till riktiga jobb.Det är också viktigt att forskningsinsatsernastärks. Inte minst viktigt är detta när det gäller denindustrirelaterade forskningen. Näringsutskottetsutvärderingsgrupp för forskning och utveckling be-sökte för att se hurolika forskningsinsatser har utfallit. Det var en mycketintressant resa. Där fick vi en bra redovisning för hurolika forskningsprogram har utfallit och hur planernaser ut för framtiden.Våra frågor kom då helt naturligt att handla om desmå och medelstora företagens möjligheter att ta delav forskningsprogrammen. De stora företagen harresurser och har också varit duktiga på att vara med iolika forskningsprogram. Däremot har småföretagendet betydligt svårare. Det är också naturligt med tankepå att de inte har de resurser som behövs för att varamed i olika projekt. Ett program som vi fann mycketintressant var , där olika småföretag har fått hjälpmed sina forskningsbehov.Jag tror att det är viktigt att de olika programmenblir än mer tillgängliga och synliggjorda, att forsk-ningsresultaten blir än mer lättillgängliga för allasmåföretag. I det sammanhanget har den nya infor-mationstekniken en viktig uppgift att fylla.Jag vill också något beröra riskkapitalförsörjning-en. Det är nödvändigt att riskvilligt kapital finns atttillgå för företag i olika skeden. Uppfinnare och inno-vatörer är i behov av såddkapital och finansiering avprodukter i tidiga skeden. Andra är i behov av kapitalför startande av företag eller för expansion i företaget.ALMI Företagspartner kan ge lån till nystartadeföretag, till kvinnors företagande, till produktutveck-ling, osv. De skall nu också kunna ge garantier ochlån till unga företagare. Allt det här är bra. Även In-dustrifonden kan i viss mån vara med och finansiera.Men riskkapitalförsörjningen behöver ändå stärkas.Det gäller inte minst den regionala riskkapitalförsörj-ningen.Därför är det bra att det nu tas initiativ bl.a. medInnovationsmarknaden och Aktietorget. Genom anordnas nu regionala mötesplatser för inves-terare och företag. I det här sammanhanget vill jagockså peka på möjligheterna att utnyttja premiereser-verna i det nya pensionssystemet för att bilda regiona-la investeringsfonder.Slutligen vill jag också ta upp turismen och tjäns-tesektorn. Turismen är en av de branscher som växersnabbast i hela världen. Turistnäringen är mycketpersonalintensiv och har stor betydelse i många regi-oner, inte minst i glesbygden.Det behövs många åtgärder för turismen. Inteminst behöver turistnäringens status höjas. I Centernvill vi att det tas fram ett kulturpolitiskt program förturismen. Vi har många kulturaktiviteter som gör attturisterna får attraktiva resmål. Därför är det ocksåviktigt att turistorganisationerna får en bättre samver-kan med kulturlivet.Tjänstesektorn har nämnts här . Detär en sektor i snabb utveckling. Främst är det inomden industrinära tjänstesektorn som nya företag ochnya arbetstillfällen har kommit till, men även inomandra sektorer ökar tjänste- och kunskapsinnehållet iproduktionen. Även inom vårdområdet och bland des.k. hushållsnära tjänsterna finns en stor möjlighet tillutveckling. Det här behöver på något vis stimuleras.Det kan vara genom sänkta skatter eller sänkt moms,kanske genom avdrag eller genom någon kombinationav olika åtgärder. På så sätt kan man också omvandlamånga svarta tjänster till vita.Reservation 12 i betänkandet handlar om livsme-delsindustrins konkurrenssituation. Det är viktigt attregeringen tar tag i utredning ochåterkommer med konkreta förslag härvidlag.Herr talman! Jag vill slutligen yrka bifall till re-servationerna 2 och 6.Anf. 123 ():Herr talman! Jobben, vården och skolan är för ossi de tre frågorna av störst betydelse för attöka välfärden i vårt land. Genom kombinationen avett starkt och livskraftigt företagande och ett starktsocialt engagemang vill vi bygga ett samhälle medlivsglädje och trygghet för alla. Grundläggande ärbehovet av ett starkt näringsliv med företag som mårbra och vill växa och bli större. Därför lyssnar vi nogapå dem som skall föra ur massarbetslöshetenoch skapa hundratusentals nya jobb, nämligen företa-garna.I en just presenterad enkätundersökning, gjord , får vi reda påatt den i särklass viktigaste frågan för ungdomar i dagär arbetslösheten. rankar arbetslöshetensom den viktigaste politiska frågan. Miljön och sam-hällsekonomin kommer därnäst med 14 respektive9 % av rösterna. Inte ens var fjärde av de tillfrågadeungdomarna tycker att är på rätt väg. Såmycket tydligare än så här kan det väl knappast sägas.Ingen uppgift i svensk politik är viktigare än attavvärja hotet om att den höga arbetslösheten blirbestående. Hundratusentals människor står utanjobb och utan möjlighet att försörja sig själva. har sagt att den som är satt i skuld inte är fri.Men, , den som är arbetslös är hellerinte fri. Andelen svenskar med jobb var 1997 lägre ännågon gång sedan 1950-talet.Ett annat smolk i bägaren är att regeringen envisasmed att tala om att det viktigaste målet är att förändraden öppna arbetslösheten. Problemet är att den öppnaarbetslösheten egentligen inte är ett bra mått på hurmånga som är utan arbete, då tusentals och åter tusen-tals människor är gömda i åtgärdsstatistik och i bok-stavssysselsättningar - ALU, API, AMU, OTA, OSAoch allt vad de heter. Vad människor vill ha och be-höver stavas j-o-b-b, jobb, inte någon bokstavssyssel-sättning. Alla dessa åtgärder försvårar dessutom,enligt fack och företagare, framväxten av riktiga jobb.Arbetslösheten är ett gigantiskt misslyckande.Herr talman! har motat arbets-lösheten dels med AMS-åtgärder, dels genom attexpandera offentlig sektor samt pumpa in statligasubventioner i dödsdömda branscher, allt på skattebe-talarnas bekostnad. Det är detta vi nu får betala för.Den svenska offentliga sektorn är nödvändig föratt näringslivet och samhället skall kunna fungera ochär väl värd att utveckla. Men det kan aldrig vara ar-betsmarknadspolitiska åtgärder som formar välfärden,utan det måste vara de verkliga behoven i samhället. Iannat fall bäddar man bara för smärtsamma ochibland orealistiska nedskärningar i verksamheterna,som sker t.ex. inom vård och omsorg.Om vi skall få fler jobb i det här landet är detnödvändigt att välja en helt annan väg. Vägen heterden enskilda människan, företagaren, entreprenören.Bara om han eller hon får verka på rimliga och inspi-rerande villkor kommer vi att få alla de växande före-tag vi behöver för att lösa underskotten och arbetslös-heten. Kampen mot arbetslösheten måste därför varaen kamp för alla dem som skapar de nya jobben iSverige.