prot · GL09118 · 1998-06-04 00:00:00 — Från norr till söder,från till har vi studieförbund ochfolkparker som kan förmedla. Det är mycket angelä-get för oss socialdemokrater.När det gäller en utvärdering , som jagtror att har reserverat sig mot, tycker viatt det är viktigare att få igång verksamheten. Funge-rar det bra permanentas den. Vi bedriver inte försöks-verksamhet i onödan.Anf. 215 () replik:Herr talman! Nej, men man kan vara litet generösoch tillmötesgående. Är det bra kan man permanentaverksamheten.Visst är det bra att man kan utnyttja studieförbun-dens och folkparkernas rörelseorganisationer kompe-tens. Men ärendet skall ju beredas i vanlig ordning,och det skall finansieras. Återkom med ett finansie-ringsförslag så skall stödja det förslaget.Vi vill själva här i ha på oss föratt visa på ett resultat. Jag vill tacka för de somjag har haft möjlighet att delta och ha ett av landetsfinaste jobb, nämligen att vara riksdagsledamot. Jagvill tacka för det kulturellt goda klimat som jag tyckerråder och är det förhärskande i kulturutskottet. I syn-nerhet vill jag tacka mina systrar på ena kanten,, och Fan-ny . Det har varit härligt att ha haft er runtom-kring! Vi har stöttat varandra mycket under samman-trädena.Jag tycker att hela utskottets goda klimat är fan-tastiskt. Jag har delat med mig av den glädjen tillmina andra kamrater i riksdagsgruppen, som intealltid har det lika trevligt som vi på sina utskottsmö-ten. Jag har noterat att jag har varit med och delatuppfattningar i olika reservationer från samtliga parti-er. Det präglar ändå det som flera talare har varit innepå. Kultur är någonting som vi alla värnar och som vialla håller fanan högt inför.Oberoende av vad det blir för regering framövertror jag och utgår från att kulturens fana även fort-sättningsvis kommer att vaja högt över Sverige.Anf. 216 ()replik:Herr talman! Jag tänkte ägna mig åt litet avtack-ningar i slutet av debatten, så jag går inte in på det nu.Jag håller mig i stället till att replikera på MonicaWidnemark.Först säger att centrumbild-ningarnas arbetsförmedlande verksamhet är mycketbra, och att det är den som skall byggas ut. Det finnsett förslag i en proposition om att verksamheten skallstärkas, och att den också skall byggas ut regionalt.Det tycker vi är bra.Sedan fattar man beslutet om att vidga det hela tillstudieförbunden och folkparkerna. ondgör sig litet grand över att jag inte anslutermig till detta. Men det finns ju inte mer pengar! Detfinns inte särskilt mycket pengar. Jag vet att man hadeuppfattningen att det var ganska litet för att under enkort period bygga upp en verksamhet för att stärkaden arbetsförmedlande verksamheten.Nu säger att det är bra attstudieförbunden får ökade resurser. Jo visst, det voreväldigt bra - om regeringen hade haft litet mer resur-ser att anslå till den verksamheten också. Då hade detinte varit något stort fel i det.Jag tycker att det i stället vore bra om centrum-bildningarna samarbetade med studieförbunden ochnaturligtvis också med folkparkerna i den här verk-samheten. Då skulle det bli ett litet mer samlat grepp,och man skulle inte plottra bort hela verksamheten.Det är ju risken , med litet pengar till väldigt mångaaktörer. Då är det svårt att få något sammanhang i dethela. Det är det som jag vänder mig emot.Anf. 217 () re-plik:Herr talman! Centrumbildningarna är redan ut-byggda regionalt.När man läser betänkandet ser man att MarianneAndersson och är ganska ensamma iutskottet om denna uppfattning. För oss socialdemo-krater är det kultur i hela landet som gäller. Vi tyckeratt det är viktigt att konstnärer över hela landet får enchans att få arbete. Det är a och o. Det är därför visocialdemokrater har gjort det här ställningstagandet.Det är absolut inget valfläsk till vare sig konstnärereller studieförbund!Anf. 218 ()replik:Herr talman! Ambitionen att ge arbete till konstnä-rer i hela landet delar vi. Där har vi samma uppfatt-ning. Men vi har litet olika uppfattning om vägarna attnå dit.Jag tror faktiskt - och det måste vara det som lig-ger till grund för regeringens proposition, och så manhar tänkt från början när man lade fram förslaget - attdet är den organisation som finns som man skall byg-ga vidare på. Det finns nämligen utredningar somvisar att den är väldigt effektiv och att den med småresurser kan åstadkomma mycket för konstnärerna.Jag vidhåller självfallet vår reservation. Jag tyckeratt det är litet synd att det blir en sådan här uppsplitt-ring nu när vi får följa verksamheten. Vi inser ju att viinte kommer att vinna gehör. I och för sig får vi väl sehur det blir vid voteringen , men allting pe-kar ju på att vi inte kommer att få majoritet för reser-vationen.Jag tycker ändå att det är synd att det blir på dethär sättet. Jag tror nämligen att man måste ta litet mersamlade grepp, och inte plottra ut resurserna på alltförmånga aktörer. Det är det som jag tycker är synd.Anf. 219 () re-plik:Herr talman! Det är faktiskt en bred majoritet somhar förädlat det förslag som regeringen lade fram ipropositionen. Vi tycker att vi har gjort förslagetbättre, och jag tror inte att det blir några problem attförverkliga det.Anf. 220 () replik:Herr talman! Jag lyssnade noga på , och lyckades inte uppfatta någon allvarligarekritik mot den moderata reservationen, men det kan juha berott på tidsbrist.Jag vill ändå passa på att kommentera frågan omcentrumbildningar. förslag går faktisktännu längre än utskottsmajoritetens. Allt detta är juinom ramen för pengar som inte hör till vårt utgifts-område. Vi vet inte heller hur stort beloppet är. För-slaget gäller att även andra organ som ägnar sig åtförmedling av konstnärsarbetskraft och konstnärsupp-drag, dvs. uthyrningsföretag, kulturpoolen i Köpingoch andra virtuella företag skulle kunna få del avsamma stödordning.Jag ber också att få passa på att tacka förde år vi har varit i kulturutskottet tillsammans. Densaklighet som har präglat hennes inlägg här harvarit genomgående för hennes sätt att agera under allakulturutskottets sammanträden. Det tycker jag harvarit värdefullt, och det tackar jag för.Anf. 221 () re-plik:Herr talman! hörde helt rätt. Jagkommenterade inte reservation. Mode-raterna har nämligen yrkat avslag på det mesta avpropositionen. I ett litet stycke skriver ni att ni vill hamer personaluthyrningsverksamhet i andra branscheroch att centrumbildningarnas verksamhet skall kunnaanvändas även så.Flera utredningar har gjorts om detta, och harpropositionen kommit. Vi socialdemokrater tycker attdet är bra som det är.Anf. 222 () replik:Herr talman! Jag vill något också kommentera ar-tistförmedlingen. Jag tycker att det i anförande och i den debatt som har följt efterdet mest har handlat om valfläsk hit eller dit.Jag vill berätta om syn, som jagtror att majoriteten delar, och om varför vi vill yrkabifall till motionen. Det är viktigt att man verkar förbättre villkor även för scenartister och scenkonstnärersom i ingen eller mycket liten del får hjälp avTeatercentrum. Teatercentrum arbetar ju till störstadelen med de fria grupperna. Av den anledningen ärdet värdefullt att även små privata enmansföretagaresom bedriver scenkonst utanför de fria gruppernaockså får hjälp och stöd. värnar heltenkelt en bredare kultursektor.Men återigen får jag säga att vi får se hur pengar-na fördelas i höstens budget och om man kan ställasig bakom ett sådant förslag eller inte.Avslutningsvis vill jag tacka vårt utskottsarbete. kommer inte tillbakahit . Vi som sitter i kulturutskottet vet inteheller vilka av oss som kommer tillbaka dit. Men vivet att inte kommer tillbaka hit till riksdagenigen. Av den anledningen vill jag särskilt tacka henne,men jag tackar också övriga utskottskamrater.Anf. 223 ():Herr talman! Jag vill bara helt kort framföra etttack till kulturutskottet för behandlingen av vår mo-tion om ett nationellt centrum för folkmusik, somlandar i ett tillkännagivande till regeringen.Folkmusiken är en mycket betydelsefull del avmusiklivet. Det har vi debatterat tidigare här i kamma-ren och varit överens om. Att vi nu får ett folkmu-sikcentrum även i i likhet med ochNorge tycker jag visar på den betydelse som kulturut-skottet tillmäter folkmusiken, dansen och sången.Herr talman! Jag är mycket glad över det beslutsom vi kommer att fatta i den här kammaren i mor-gon. och kommer inte attsäga var centrumet skall finnas, men jag utgår förståsfrån att det kommer att finnas i Tobo.Än en gång, herr talman, vill jag understrykatacket till kulturutskottet och de kloka ledamöter somsitter där.(Applåder)Anf. 224 ():Herr talman! Jag vill tacka för de orden till kul-turutskottet. Jag känner att jag också vill säga någotpositivt om vårt arbete under de gångna fyra åren iutskottet.Men först vill jag ta upp två bra saker i betänkan-det, som jag faktiskt inte nämnde i mitt första inlägg.Det är just förslaget om centrum för folkmusik, somdet råder en stor enighet om. Att vi har kommit sålångt att vi har kunnat göra ett tillkännagivande omdetta tycker jag är väldigt bra.Likaså i frågan om dansarnas yrkesutbyte, som dethar varit en lång diskussion om i kulturutskottet, harvi kommit fram till en bra lösning som vi är eniga om.Det känns väldigt bra.Till slut vill jag också, och det är det allra vikti-gaste, tacka alla ledamöter i kulturutskottet för ettfantastiskt bra samarbete. Vi har haft väldigt roligt.Det är nog ett av de roligaste utskotten i attarbeta i. Det är jag alldeles övertygad om. Jag villtacka allihop.Men det är några som vi redan nu vet kommer attlämna utskottet. Jag vet inte om jag kommer ihågallihop . Men det är , som hardebatterat här . Vidare är det , och . Jag vill särskilt tacka er,eftersom vi vet att vi inte kommer att ses i de härsammanhangen mer. Vi har haft ett fantastiskt brasamarbete med er och med alla andra från alla partier.Det känns skönt.Vi är egentligen väldigt eniga i de allra flesta frå-gor. Vi har litet olika syn på hur vi skall finansierakulturlivet, men i de allra viktigaste frågorna är vifaktiskt väldigt överens.Sist men inte minst vill jag tacka vårt kansli somhar gjort ett fantastiskt arbete. Det har nog inte varitså lätt att hålla reda på alla idéer som far i luften ochsamla ihop dem till ett bra betänkande. Men meddetta har ni lyckats med den äran.Tack så mycket och trevlig sommar!Anf. 225 ():Herr talman! När jag beslutade mig för att inte be-gära ordet för att debattera konstnärernas vill-kor var det för att spara tid. Men jag förbisåg att jagdå inte skulle få tillfälle att tacka kulturutskottetsledamöter och personal.Därför måste jag begära ordet och säga ett tack tiller alla. Det har varit ett fantastiskt fint samarbete. Dethar varit mycket roligt att arbeta i kulturutskottet.Framför allt vill jag rikta ett tack till er som jagkanske inte ser i de här sammanhangen igen. Jag haruppskattat er på många olika sätt. Det har varit roligtatt samarbeta med er, och jag hoppas att vi ses i andrafunktioner.Jag vill också rikta ett tack till kulturutskottetspersonal, som är fantastisk. Det kan jag lova.Anf. 226 ():Herr talman! Vi har ju diskuterat konstnärernasvillkor.Till politikens villkor hör ju att en del lämnar oss,och jag vill i egenskap av ordförande i kulturutskottetrikta ett speciellt tack till dem som vi nu vet lämnaross.Lena Klevenås, som har varit riksdagsledamot se-dan 1991, har arbetat i jordbruksutskottet, utrikesut-skottet och i kulturutskottet. Du har du har varit i kulturutskottet utmärkt diggenom det stora engagemang som du visat i de frågorsom har legat inom utskottets beredningsområde. Vivet också att du är mycket engagerad i och intresseradav internationella frågor. Du har arbetat inom IPU. Vivet också att du är intresserad av och engagerad imiljöfrågor. Jag övertygad om att vi i andra samman-hang kommer att få höra och se dig, och det skall bliroligt.Jag vill också tacka , som har varitsuppleant i andra utskott, bl.a. i näringsutskottet, mensom framför allt har varit ordinarie ledamot i kulturut-skottet sedan, tror jag, . har visat ettstort intresse och ett brett kunnande, inte minst i frå-gor som rör kultur i hela landet och kulturturismen.Jag är övertygad om att du kommer att göra en storinsats i ditt fortsatta politiska arbete uppe i Dalarnaslän men framför allt i Idre.De som också lämnar oss är , somåker hem till igen. Han har sedan hanblev riksdagsman 1982 först varit suppleant och sedanordinarie ledamot i kulturutskottet. är ju ord-förande i . Men han engage-rar sig också, vilket vi som känner honom närmarevet, mycket i teaterfrågor i vilka han medverkar medstor entusiasm och glädje.Berit har jag tidigare avtackat. Jag villbara notera detta tack igen till protokollet.Slutligen vill jag tacka , sommed stor entusiasm och inlevelse - vilket vi har settexempel på här - har fört debatten om konstnä-rernas villkor. åker hem till och kom-mer där, om jag har förstått det rätt, att engagera sig ikommunalpolitiken.Jag vill tacka er alla för ett utomordentligt gottkamratskap i utskottet och önska er all framgång i ertfortsatta arbete.Slutligen vill jag vända mig till kansliet med desskanslichef i spetsen ochframföra ett tack ifrån oss alla för det utomordentligtgoda arbete som ni gör. lyckas ni, efter denästintill omöjliga förslag som läggs fram, ändå görabra skrivningar. Det skall ni ha ett speciellt varmt tackför.Tack så mycket!I detta anförande instämde (), (), (),(), (), (), (), (v)och ().Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas )18 § Statens ansvar på postområdetFöredrogsTrafikutskottets betänkande 1997/98:TU13Statens ansvar på postområdet (prop. 1997/98:127)Anf. 227 PER ():Herr talman! Låt mig först konstatera att trafikut-skottet avtackade allt och alla under ange-näma former under en middag.Trafikutskottets betänkande nr 13 behandlar sta-tens ansvar på postområdet.Jag skall till att börja med säga att den propositionsom ligger till grund för betänkandet i många ochlånga stycken går åt rätt håll och drar hela frågan bättre ordning än den som har varit. Vi tycker dockatt det finns mer som skulle ha kunnat preciseras.Därmed skulle man ha kunnat skapa ett mer långsik-tigt och stabilt regelverk som både skulle kunna görapostmarknaden mer effektiv och kanske även höjaetiknivån - något som jag tror att marknaden skullemå bra av.Det råder ju ingen tvekan om att det varit turbu-lens på postmarknaden. Det beror delvis på en mycketstor omvandlingsprocess som hela posten genomgårför närvarande med sjunkande brevvolymer, sjunkan-de transaktioner i kassaverksamheten, precis som ibankerna och försäkringsbolagen, till följd av väsent-liga förbättringar av tekniska hjälpmedel, till följd avökande konkurrens från nya tekniker, nya medier ocholika, nya typer av krav som ställs på snabb förmed-ling av det skrivna ordet och liknande saker.Postmarknadens strukturomvandling har inneburitstora påfrestningar för och dess personalmed betydande nedskärningar och omplaceringar.Men det har också skett betydande förändringar tillföljd av omregleringen av postmarknaden, där Postenhar konkurrensutsatts. Därmed har det även skapatsen mer direkt konkurrens på brevområdet. Det harinneburit att Posten själv har fått en del problem ochskapat en del problem i och med att man har haftsvårigheter att anpassa sig till den nya konkurrenssi-tuationen.Vi kan notera att Postens konkurrens när det gällerbrev och försändelser är tämligen blygsam. Dethandlar mer om en potentiell konkurrens i och med attPosten AB fortfarande dominerar marknaden med enmarknadsandel på 97-98 %.Men det sätt som avregleringen har skötts på frånPosten AB har medfört ett mycket stort problem i ochmed att det har skapats turbulens och svårigheter förnya uppstickande konkurrenter. Än värre är att det harblivit betydande konflikter med de tillsynsmyndighe-ter som regering och riksdag har för att granska bådepostmarknaden och övriga marknader med.De granskningsärenden som har funnits hos Post-och och har inneburitatt Posten har stått i en klass för sig jämfört med allaandra när det gäller konkurrensärenden på svenskmarknad. Detta är i sig djupt otillfredsställande. Mendet är också djupt otillfredsställande att man inte harbemötts med det samarbete som man kan förvänta sigfrån ett svenskt helstatligt bolag för att reda ut be-greppen, skapa stabila spelregler och klargöra vadregelverket egentligen säger om hur långt man kan gåi olika typer av konkurrens.Vi gör bedömningen att det finns ytterligare sakersom borde klarläggas i postlagen. Vi tycker att Post-och inte bara skall ha ett konsumentfräm-jande syfte. Den skall även ha ett konkurrensfrämjan-de syfte, inte minst med tanke på att konkurrensen,den potentiella, enligt Postens egna uppgifter harinneburit betydande förbättringar. Det har blivit ökaderationaliseringar och mer effektivitet inom Posten.Vi tycker också att det mycket starkare måsteskrivas att den infrastruktur som finns på det postalaområdet i form av exempelvis postnummer och post-boxar skall kunna användas neutralt av alla som arbe-tar på postområdet. Därmed främjas konkurrensen.Man kan försöka hålla nere brevportona och få en såeffektiv organisation som möjligt.Jag är den förste att medge att varje omregleringsom Posten har haft har varit mycket besvärlig. Jagtycker ändå att det som har skett inom teleområdetoch elområdet, där och har varit deandra statliga aktörerna, har skötts mycket smidigarefrån respektive bolag. Det har varit väsentligt färrekonflikter och nästan inga rättsfall som behövt bedö-mas. Det har kunnat ske i någorlunda samstämmighetefter några inledande skärmytslingar.Jag tror därför att Posten och dess konkurrenter -och inte minst postkonsumenterna - är i stort behovav att regelverken blir stabila. Det finns också ettbehov av att tillsynsmyndigheterna Post- och telesty-relsen och blir effektiva och försesmed erforderliga medel för att kunna genomföra eneffektiv tillsyn. Staten med dess helstatliga bolag,, skall självfallet tillse att man håller ettvederbörligt respektavstånd till gällande lagar ochförordningar.När det gäller en del annan postservice av typenlantbrevbäring m.m. har det rått en betydande oenig-het även inom Posten. Det har gällt om denna harvarit lönsam eller inte. Jag vågar säga att ingetderahar bevisats fullt ut. Vi vill mycket klart markera attvi vill ha en nationell postservice som skall gälla helalandet och alla medborgare på en rimligt hög nivå.Skulle det vara så att man är tvungen att göra upp-handlingar på det området skall vi självfallet intetveka.Men det gäller att i sådana lägen se tillatt vi utnyttjar den tekniska utvecklingen och de möj-ligheter som finns i fråga om andra aktörer för att fåbästa service till lägsta möjliga kostnad.Som sista punkt skulle jag vilja säga att vi inte sernågot behov av att ha särskilda tillstånd för att bedrivabrevutdelning från lokala konkurrenter till Posten AB.Vi medger självfallet att det inom postbranschenprecis som inom andra branscher finns starka behovav etik, affärsetik och av att man sköter sina åliggan-den.Men jag har väldigt svårt att se att detta särskiljerpostutdelning från ett mycket stort antal andra bran-scher. Det gäller allt från sjukvårdshuvudmän ochsjukvårdsbolag till bolag som sysslar med barnomsorgoch mycket annat. En normal tillsyn från till-synsmyndigheterna bör vara tillräckligt. Vi ser ingaskäl eller motiv för att det skulle finnas behov av attha någon form av tillstånd för att dela ut brev ochdärmed bedriva konkurrerande verksamhet i förhål-lande till Posten.Herr talman! Med tanke på läget i kammaren skalljag nöja mig med att yrka bifall till reservation 1. Vistår självfallet bakom samtliga de reservationer somvi har undertecknat. Vi kommer dock bara att begäravotering på reservation 1.Anf. 228 ():Herr talman! Det är av avgörande betydelse såvälför privatpersoner, näringsliv och organisationer somför offentlig förvaltning att det finns en väl fungeran-de postservice i alla delar av landet. Möjligheten tillgod post- och kassaservice är också en förutsättningför en positiv utveckling och tillväxt i hela landet.Alla måste därför garanteras denna service till enhet-liga priser och med rimliga distributionstider. Geo-grafiskt differentierad prissättning kan inte accepteras.För att klara en positiv regional utveckling måsteäven denna grundläggande postservice utvecklas.Posten måste, liksom många andra aktörer, ta sitt fullaoch aktiva regionala ansvar i strävandena att vändaden nuvarande dramatiska folkförflyttningen i landet.Jag vill, fru talman, se Posten inte enbart som distri-butör utan också som regionalpolitiskt aktiv aktör -som en utvecklare, inte som en avvecklare.Med femtiotalet olika bolag och med erfarenhetfrån omfattande sponsringsverksamhet - inte minstutomlands - borde Posten ha både resurser och möj-ligheter att ikläda sig denna roll, dominant som manär på marknaden.Mot bl.a. denna bakgrund är det, herr talman,olyckligt att inte , i ett sammanhang , kan ta ställning till föreslagna förändringar ipostlagen och till de frågor om den postala infrastruk-turen som kommer att spela en viktig roll för möjlig-heten att få en väl fungerande postmarknad. FrånCenterns sida förutsätter vi att regeringen snaraståterkommer till med förslag om hur denpostala infrastrukturen kan tillhandahållas på konkur-rensneutrala villkor.Under de senaste åren, sedan bolagiseringen avPostverket till trädde i kraft , harnärmare hundratalet nya postoperatörer vuxit framrunt om i landet såväl i glesbygd som i större städer.Denna utveckling av begynnande konkurrens på enmarknad där Posten fortfarande dominerar med när-mare har, tycker jag, föranlett ett något märkligtagerande från Postens sida.Jag har förståelse för att ett f.d. monopolföretag ien ny avreglerad situation upplever svårigheter, tving-as till nytänkande, testar gränser och känner osäkerheti fråga om vilka ramar man kan och får agera inom.Men jag har svårt att förstå och acceptera att ett påmarknaden dominerande, statligt helägt företag skallbehöva förekomma mer än 100 gånger på lista sedan 1992.Detta vittnar inte om vare sig osäkerhet eller tes-tande av gränser. Det vittnar om svårigheterna för endominerande marknadsaktör att acceptera spelregler-na på en avreglerad marknad. Posten kommer attklara den här omställningen. Men man måste bjudatill litet mer. Man måste, som någon uttryckte det,höja tillvänjningstakten. Detta är en uppgift för såvälägaren som för Posten - utan Konkurrensverketsständiga vitesförelägganden.Jag har också svårt att förstå Postens engagemangför och begäran om en ändring av postlagen så attPosten skulle kunna "sätta lokala priser" i syfte attutradera den konkurrens på som nya, lokala pos-toperatörer utgör på brevmarknaden. Den del avpostmarknaden som den aktuella frågan berör utgörenligt Postens egna uppgifter av det totalapostflödet.Det betyder att om det skulle etableras konkurre-rande postoperatörer på samtliga orter i landet, ochom dessa operatörer skulle ta upp till halva markna-den, vilket inte är realistiskt att tro, skulle detta ändåbara motsvara en marknadsandel på 3 ½-4 % av dentotala postmarknaden.Hur dessa få procent i konkurrens skulle kunnamedföra den s.k. krisen i Postens kassarörelse, även-tyra Postens rikstäckande postservice och t.o.m. sompåståtts kanske äventyra hela Postens existens är förmig en gåta.Det är i detta perspektiv som Postens begäran omlokala porton skall ses, endast efter det att Pos-ten själv, genom miljardinvesteringar i stora modernasorteringsmaskiner och i minskat antal portterminaler,avskaffade lokal posthantering.Herr talman! Jag har också svårt att förstå den s.k.Öhrlingutredningens och Kommunikationsdeparte-mentets uppmålade bild av Posten Brev som en hotadverksamhet, där "lönsamheten kommer att successivtfalla beroende på konkurrenssitua-tionen och tappade volymer".Den ofullständiga Analys av Posten AB:s ekono-miska utveckling som nämnda utredning har tagitfram, föranleder att ipressmeddelande tala om att "beräknas fåett successivt försämrat resultat" och att "Den finan-siella utvecklingen bedöms inte som hållbar med nugällande regler och krav".