prot · GL0994 · 1998-04-22 00:00:00 — 112 () re-plik:Fru talman! Jag har aldrig någonsin yppat att ho-mosexuella skulle vara sämre föräldrar. Jag har tvärt-om sagt att det inte handlar om den saken. Minaställningstaganden och argument grundas på barnensrätt. Detta är viktigt men det får jag nog säga mångagånger för att det inte skall missförstås. Det handlaralltså inte om att homosexuella skulle vara sämreföräldrar.Vidare har jag aldrig sagt att en biologisk föräldersom är homosexuell är olämplig. Det handlar i ställetom grundläggande värden på en helt annan nivå. Jagber att inte missförstå mig på denpunkten.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Jag måste haka på diskussionen ochfråga varför intevill ge de tusentals barn till homosexuella föräldrarsamma rättsliga ställning som andra barn. Varför villni diskriminera de här barnen? Det handlar faktisktom diskriminering. Är det verkligen till barns bästa inte vill se till att de här barnen omfattas avsamma lagstiftning som barn till heterosexuella? Här,, tycker jag att ni talar med kluventunga.Min följdfråga måste bli: Tycker det i lag skall vara förbjudet för homosexuella attskaffa barn?Anf. 114 () re-plik:Fru talman! Lagen är normativ. En lag som stiftasär normativ för värderingar. Det går inte att, och manskall inte heller, lagstifta om dessa saker. Vi männi-skor har naturliga förutsättningar för olika saker. Menhitintills har vårt land, tillika i stort sett alla länder ivärlden, haft som princip barnens rätt. Det står i FN:sbarnkonvention. Det viktiga är att barnens perspektivnågon gång får en framträdande position.När det gäller de barn som finns i de relatio-nerna har jag redan sagt att det är viktigt att man ord-nar för dem. Den stora krisen och svårigheten där äratt de förlorat en förälder. Det är det som är det storatraumat. Det är inte det att de inte kan bli adopteradeav homosexuella föräldrar, utan det är att familjeninte kunnat hållas ihop. Det är viktigt att man löserproblemet för alla barn som lever så, även om det inteär fråga om homosexuella.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Jag måste säga att jag förstod mycketlitet av det där. talar om traumat förde barn vars biologiska föräldrar går bort och somsedan lever i ett homosexuellt förhållande. Det fårordna sig på något sätt. Det skall inte vara en själv-klarhet att en homosexuell partner eller en lesbiskkvinna skall kunna adoptera det föräldralösa barnet.Det får ordna sig på något sätt. I tidigare inlägg harChatrine sagt att de får bli föremål för om-händertagande eller satta under förmyndare. Menarverkligen att dessa barn skulle flyt-tas till något familjehem och ryckas upp med sinarötter? Vad är det ni menar? Jag är oerhört förvånad.Jag fick inte heller svar på min fråga om ChatrinePålsson och anser att det i lag skallvara förbjudet för homosexuella att skaffa barn.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Jag har aldrig sagt att barn som har enhomosexuell förälder skall omhändertas, aldrig nå-gonsin. Men alla barn som förlorar en förälder fårautomatiskt en förmyndare. Det är så överallt därföratt det är en trygghet för barnen, så också för de härbarnen.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Jag känner mig osäker på om det ärrätt mot barnet med en styvbarnsadoption i homosex-uella förhållanden. Jag tror att det är väldigt mångasom känner så. Jag känner mig osäker på om vi tar tillvara dessa barn rätt över huvud taget i samhället . Det är därför som jag tycker att det är så viktigtatt vi får en förutsättningslös utredning som belyservad som är problemet, vad man kan göra, vad som ärrätt gentemot barnet. Det är därför jag har svårt attförstå vill helt enkelt ställa en fråga: Vad är det somChatrine är så rädd för?Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Ja, , min rädslaligger i att det här är ett nästa steg i processen för enadoption för homosexuella. Det är den rädsla jag harsom följt frågan . Jag vet att det finnsmånga inom parti som också villha det så.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Det var ett klart svar, att resultatet aven utredning skulle gå mot vad man tycker. Det kanfaktiskt bli så att utredningens resultat passar kd allde-les perfekt. I de flesta partier har vi olika åsikter. har sina åsikter klara, andra vill ha frågorna merbelysta. Det är just det jag vill ha för att så småning-om, när förslaget kommer till , kunna ta rättställning och fatta rätt beslut som är bra för barnen.Anf. 120 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen. Jagkan med glädje konstatera att de obscena gesternatidigare från denna talarstol med väljarnas hjälp nu-mera förpassats till kammarens läktare.Jag vill också tacka lagutskottets samtliga ledamö-ter för det konstruktiva klimat som råder i utskottetoch att vi över alla parti- och blockgränser har kunnatenas i dessa viktiga frågor.Det här betänkandet handlar om barn, och det ärviktigt att komma ihåg att det är barnen vi diskuteraroch att det är barnens behov som måste avgöra. Föratt leva upp till måste vi vidvarje tillfälle sätta barnens önskemål i fokus.Lagutskottet har med barnens bästa för ögonenbehandlat motionerna om homosexuella och barn. I enenda fråga har utskottet varit oenigt. Det rör homo-sexuellas möjlighet till assisterad befruktning. Där villutskottet avvakta utvärdering av demöjligheter till assisterad befruktning som finns.Utskottet menar att det knappast gagnar barnens bästaatt innan utvärderingen skett utvidga kretsen somskulle ges möjlighet till assisterad befruktning.Fru talman! I övriga delar levererar utskottet ettenigt betänkande. Utskottet har med barnens bästa förögonen och i total enighet föreslagit en utredning ombarn och homosexuella. Utredningen skall ske urbarnens perspektiv, och utredningen skall belysa denrättsliga situationen för de barn som växer upp i ho-mosexuella familjer.Jag skulle här vilja citera när han i 18 kapitlet 10 versen talar om ett barn hankallat till sig:"Se till att ni inte föraktar någon enda av dessasmå. Jag säger er att deras i himlen alltid sermin himmelske Faders ansikte. "lever tiotusentals barn i homosexuella famil-jer. Dessa lever under andra juridiska regler än desom växer upp i heterosexuella familjer. Utredningenskall undersöka om dessa skillnader är sakligt motive-rade och om lagstiftningen med ord "inte förak-tar någon enda av dessa små".Fru talman! Om vi menar allvar när vi talar ombarnens bästa är det en självklarhet att utreda dennafråga. Det är glädjande att ett enigt utskott klarat attsätta barnen i fokus och sätta barnen i främsta rum-met. Hur någon på fullt allvar kan hävda att inte utre-da dessa barns rättstrygghet skulle kunna gynna bar-nen är för mig en gåta. Jag tror att gåtans lösning ståratt finna i ideologiska blockeringar. Så här skriverRoger , anställd av sompolitisk sekreterare i i : "Dessutom föreskrivervår kristet etiska grund en skepsis till en homosexuelllivsstil, vilken vi onödan inte vill utsätta våra barn för.Dessutom är den vetenskapliga grunden för att homo-sexualiteten skulle vara normal mycket svag. Tillexempel har framlagt teorin atthomosexualitet är en pre-oidipal störning." Det är en iraden av obskyra yttranden från kristdemokrater runtom i landet.Det är mot denna bakgrund vi skall se Kristdemo-kraternas styvnackade motstånd mot den utredningalla andra partier i riksdag ställt sig bakom. Istället för att sätta barnen i främsta rummet ställerKristdemokraterna sina egna ideologiska irrfärder icentrum. Det är ledsamt och beklämmande.Jag yrkar åter bifall till utskottets hemställan i desshelhet.I detta anförande instämde , , , , AnitaPersson, , , , , , , , och (alla s).Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Vi fick höra vad tyckte, meninte vad den socialdemokratiska kongressen tyckte.Jag kan med glädje berätta att på kon-gress beslutade vi att ta bort all diskriminering avhomosexuella i all lagstiftning, inklusive sådan lag-stiftning som partnerskapslagen och adoptionslagen.Anders Ygeman undrade om skillnaden i rättslägetför dessa barn var sakligt motiverat. Det skall mantydligen se över. Men vad anser ochsocialdemokraterna? Är skillnaderna i rättsläget fördessa barn sakligt motiverat?Anf. 122 () replik:Fru talman! Till att börja med kan jag säga att omYvonne Ruwaida vill diskutera ellerpåverka den vill jag förorda att hon byter parti. Dåkan också hon säkert bli vald som ombud på densocialdemokratiska partikongressen.När det gäller sakläget tycker jag att vi skallöverlåta det åt utredningen. Jag vill varken somYvonne Ruwaida slå fast en åsikt eller som ChatrinePålsson slå fast en annan åsikt. Det skall bli mycketintressant att se vad utredningen kommer fram till. Jagser med stor tillförsikt fram mot utredningens resultat.Anf. 123 () re-plik:Fru talman! I klartext säger atthan inte tycker att skillnaderna är sakligt motiverade.Han tar inte avstånd från det. Han säger t.o.m. att detfinns skillnader som borde vara sakligt motiverade,dvs. att vissa människor inte är lämpade som föräldrart.ex. på grund av deras sexualitet. Det är det somAnders Ygeman indirekt säger när han här i plenisa-len inte tar ställning till om skillnaderna i rättsläget ärsakligt motiverade eller inte.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag tycker att skallglädjas med det historiska beslut som nukommer att fatta. Det ställer i frontlinjen närdet gäller att försvara homosexuellas rättigheter.Jag tycker att man försöker göra det bästa till detnäst bästas fiende precis som centerungdomens ordfö-rande ...Anf. 125 gäller inte centerungdomens ordförande.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Det sista som sadevar ju intressant: Den här utredningen kommer attställa i frontlinjen när det gäller homosexuellaoch deras antidiskrimineringsfrågor.Då är farhågorna med att man skall se över dettamed adoptionsfrågorna berättigade. Om det inte är så,, vill jag veta det . Den här ut-redningen i anledning av alla motioner måste ju bety-da att man gör en förutsättningslös utredning på dessaområden.För tre år sedan fanns det ingen politisk företräda-re som här i kammaren sade det som sägs här . Dåvar man mån om att först få igenom partnerskapsför-slaget, och man sade att det inte var aktuellt medadoption av barn. Vad är det som har ändrats underdessa , eftersom det nu enligt ärså befängt att tycka annorlunda än vad socialdemokra-terna och majoriteten i utskottet tycker.Sedan tycker jag att det är bra att . Gör det mera!Anf. 127 () replik:Fru talman! frågade mig vad somhade förändrats. Det är mycket i världen som föränd-ras och med världen förändras politiken. Jag tycker attdet vore bra om kds tog konsekvenserna av detta ävenpå andra politikområden.Jag använder ordet "rättigheter" och inte begrep-pet "antidiskrimineringslagstiftning". harkonstaterat att det finns rättsolikheter, och dem vill vinu utreda. Jag tror att det är den rätta vägen att gå.I motsats till är jag inte orolig förresultatet av en utredning eller att den skulle kommafram till ett annat resultat än vad jag önskar. Jag trornämligen att man, om man gör en förutsättningslösutredning, kan komma fram till mycket bra saker.Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Givetvis skall vi utvecklas och för-ändras. Som kanske har sett har vibytt partinamn. Vi heter numera Kristdemokraterna.Vi utvecklas också, och det hoppas jag att också An-ders Ygeman kan göra.Anf. 129 () replik:Fru talman! Fortsätt med det, men jag hade hop-pats på något större förändringar av kristdemokrater-nas politik än ett skyltbyte. Men jag får återkommatill den diskussionen.Anf. 130 ():Fru talman! Jag har arbetat för homosexuellas rät-tigheter . Jag tycker att det är viktigtatt de får samma rättigheter som alla andra i samhäl-let. Jag stöder också naturligtvis en utredning i det härfallet. Men jag har några tillägg som jag ändå villgöra.Att få vårdnaden om ett barn är en sak och att ad-optera ett barn är en annan sak. Det finns naturligtvisinget skäl för att inte en homosexuell skall kunna fåvårdnad om ett barn. Men det finns några skäl somjag har emot adoption - därmed inte sagt att jag intekommer att rösta emot det.Om man skiljer sig och ingår ett nytt förhållandeär det oerhört ovanligt att barnen från det föregåendeförhållandet adopteras. Varför gör man inte det? Jo,för att barnen har rätt till den andra biologiska föräl-dern. Och varför skulle det vara annorlunda när detgäller barn till homosexuella? De har möjligen ettännu större behov av att träffa den andra föräldern avett annat kön och få en förebild av det könet. Det ärväldigt viktigt att detta kommer med i bilden.Sedan tycker inte jag alltid att det är världensstörsta lycka att leva i en hel familj. Det är så mångabarn som far illa i familjer. Om alla barn på jordenhade en vuxen, en förälder, som brydde sig om demskulle världen se helt annorlunda ut. Jag tycker alltsåinte att det är självklart att en familj alltid skall varadet bästa.När det gäller utländska adoptioner blir det fleraländer som drar sig ur adoption till om de seratt vi godkänner homosexuella som adoptionsföräld-rar. Javisst, det är en fördom. Men trots det finns detett stort behov för barn i andra länder att få ett hemoch gärna i . Om dessa länder ytterligare sättersig emot att deras barn adopteras till får viändå ta detta på allvar. Jag vet ju hur det är.Jag tycker att man skall ha rätt att träffa sin bio-logiska förälder. Jag har sett ett lesbiskt par därmamman inte hade någon artificiell insemination. Honhade skaffat sig ett barn på naturligt sätt. Då frågademan det paret: Kommer barnet att få träffa sin biolo-giska pappa? Aldrig i livet, svarade paret, därför att viär redan två. Det skälet får mig att baxna. Det finnsmänniskor även i heterosexuella förhållanden somförvägrar barnet att träffa den andra föräldern, ävenom det inte alls är någon våldsam person.Det här är allvarligt. Detta är ingen enkel sak. Jagtror att den behöver utredas ordentligt av en parla-mentariskt tillsatt utredning. Det finns alltså skäl somtalar emot en adoption, men därmed inte sagt att manvill diskriminera de homosexuella, vilket jag absolutinte vill göra. Det är ju inte på grund av för mycketkärlek som den här jorden är så dålig, det är på grundav för litet kärlek. Var kärleken uppenbarar sig harväl ingen som helst betydelse, utan det viktiga är får älska den som man älskar.Anf. 131 () re-plik:Fru talman! Jag känner ett behov av att kommen-tera detta med internationella adoptioner. Enligt minuppfattning håller inte argument riktigt,därför att en internationell adoption kan ju bara ge-nomföras om givarländernas och mottarländernasmyndigheter är eniga om att ett visst barn skall adop-teras av ett visst par. Därför har givarlandet möjlighetatt kontrollera den som blir adoptivförälder. Jag me-nar att det inte finns några som helst rimliga skäl atttro att andra länder skulle upphöra att adoptera barntill svenska föräldrar bara av den anledningen att viskulle ändra lagstiftningen.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Många av oss har talat om just barnsosäkerhet om de skall få behålla sina föräldrar. Lika-väl som i homosexuella förhållanden kan det händaatt föräldrar till ett adopterat barn dör. Så resonerarman i en del av givarländerna. Man vet ju inte ombarnet hamnar hos ett homosexuellt par, vilket jaginte tycker är någon olycka. Men jag talar om länder-nas inställning. Det här har jag ganska stort underlagför. Det är nog faktiskt så, , att man inte vet hurdet är ur dessa länders synpunkt. Jag tycker att det ärenkelriktat och inte så bra. Det kan vara så att desäger: Nej, det här barnet kan trots allt hamna hos ettpar som skiljer sig, varefter den ena föräldern inlederett homosexuellt förhållande och barnet blir kvar där.Det kan hända att föräldrarna omkommer och andrabesvärliga situationer.Man måste alltså tänka på många saker. Det ärinte så enkelt.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! I princip delar jag naturligtvis Ragn-hild Pohankas uppfattning att man här måste väga inväldigt många aspekter. Men jag delar inte farhåganför att de internationella adoptionerna skulle minskaeller t.o.m. upphöra, eftersom givarlandet skall kom-ma överens med . Jag tror att intar enmycket pragmatisk hållning, för det handlar ju fortfa-rande om att man skall utreda om de blivande föräld-rarna är bra.Både och jag är överens om att homo-sexuella par är precis lika bra föräldrar som jag troratt är och som jag tycker att jag är.Anf. 134 ():Fru talman! Efter att ha lyssnat på majoritetens fö-reträdare , som var mycket tydlig i sitthuvudanförande när det gäller syftet med den utred-ning som lagutskottet har beställt, tänker jag inte taupp kammarens tid för annat än att yrka bifall tillhemställan i lagutskottets betänkande 1997/98:LU28.Trots att ett antal andra talare har tolkat in mycketmer än vad som är skrivet i betänkandet, tolkar jagsom moderat in precis bara det som står i betänkandetoch inget annat. För oss moderater är barns bästaalltid en ledstjärna. Därför tycker vi att det är viktigtatt man utreder hur de barn som vi vet redan bor ihomosexuella parförhållanden har det.Därför yrkar jag bifall till hemställan i betänkan-det.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (homosexuella och barn)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till det av ()framställda yrkandet om avslag på tillkännagivandettill regeringenVotering:254 för utskottet14 för yrk.4 avstod77 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 130 s, 59 m, 16 c, 19 fp, 16 v, 14 mpFör yrk. : 2 m, 1 c, 11 kdAvstod: 1 s, 1 m, 2 cFrånvarande: 30 s, 18 m, 8 c, 7 fp, 6 v, 4 mp, 4 kdEskil () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha avstått att rösta.Eva () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 5 (homosexuellas rätt till assisterad befrukt-ning)1. utskottet2. (v, mp)Votering:243 för utskottet28 för res.4 avstod74 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 132 s, 62 m, 20 c, 20 fp, 9 kdFör res. : 16 v, 12 mpAvstod: 3 mp, 1 kdFrånvarande: 29 s, 18 m, 7 c, 6 fp, 6 v, 3 mp, 5 kdÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.12 § Mellanstatliga organisationerFöredrogsUtrikesutskottets betänkande 1997/98:UU7Mellanstatliga organisationer (förs. 1995/96:RR12)vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att återstående ärenden på dagens föredrag-ningslista fick avgöras vid morgondagens arbetsple-num.13 § betänkande 1997/98:FöU7Totalförsvarsplikten (skr. 1997/98:4 delvis)Anf. 135 ():Fru talman! I det betänkande som kammaren skalldebattera finns ett stort antal olika pliktfrågor.Försvarsutskottet har samlat ihop dem i det här betän-kandet. Många av de frågor som jag har tagit upp imotioner har hänskjutits av utskottet till den nyligentillsatta . Det gäller bl.a. frågor omdisciplinansvar, vapenfri tjänst och totalförsvarsplik-tiga med invandrarbakgrund.En sak som inte skall behandlarör ett avskaffande av pliktsystemet som sådant. Dettycker jag är synd. Jag tycker att de stora och genom-gripande utredningarna som tillsätter skallgöra förutsättningslösa prövningar både av det systemsom vi har och av olika system som kan tänkasbli aktuella . Det är det som jag tycker ärmeningen med en utredning. Annars blir utredningarett verktyg för att bekräfta en tes som någon vill driva.Jag har reserverat mig till förmån för att Pliktut-redningen även skall analysera effekterna av ett av-skaffande av pliktsystemet. Därmed yrkar jag bifalltill reservation nr 1.Försvaret står inför många förändringar. Det ärdärför viktigt att man sammanfogar resultatet avPliktutredningen - och då helst den genomgripandegenomlysning som jag vill ha - med vad som är ak-tuellt på andra områden. Om det går riktigt till skalldetta helst sammanfogas i en enhetlig bedömning avhur vi vill göra med vårt försvar. Frågan om det skallvara pliktsystem eller inte är då en viktig del.Vad är det då för argument som man får höra motett avskaffande av pliktsystemet? Ett av de vanligaste- för att inte säga det vanligaste - är att folkförank-ringen därigenom bibehålls. Det anger också utskotteti betänkandet som ett skäl till avslaget på Miljöparti-ets motion. Enligt uppfattning är det enfelaktig analys som ligger bakom detta.Förbättrad utbildningskvalitet, motivationshöjandeåtgärder och undanröjande av orättvisor är mycketmer förtroendeskapande och effektivare än att utbildastörsta möjliga antal ungdomar. Det viktigaste urmotivations- och effektivitetssynpunkt är dock någotannat, nämligen att man utbildar för att möta hot somär relevanta. Vi behöver en relevant och adekvatutbildning. Utbildningssystemet bör ha en annan in-riktning enligt min mening.Sammanfattningsvis tycker jag att det viktigaste äratt slå fast att det är viktigare att fråga vad vi utbildarför och hur denna utbildning går till än att pressaigenom så många som möjligt genom ett pliktsystem.I dag är det ju inte heller så många som gör sinvärnplikt, totalförsvarsplikt eller civilplikt.Vi har ju faktiskt i realiteten ingen allmän plikt . Den är först och främst inte allmän eftersom denendast omfattar halva befolkningen. Män som vill göra värnplikt nekas ofta ochplaceras i stället i utbildningsreserven. Just nu är detungefär av männen i som genomförtotalförsvarsplikt. Dessutom skall det bli ännu färremed anledning av de svarta hål som har uppdagats iFörsvarsmaktens ekonomi. Det behandlas just nu avförsvarsutskottet i andra propositioner.Samtidigt som allt detta sker och somdet är så få som genomför utbildningen kallar mantvångsmässigt in ungdomar som inte vill göra värn-plikt. De som vill hamnar ofta i utbildningsreserven.De som vägrar trots att de blir inkallade döms fortfa-rande till fängelsestraff. Det innebär i realiteten attSverige har samvetsfångar. Det tycker jag är oaccep-tabelt. Jag anser att totalvägran skall avkriminaliseras.Därför yrkar jag bifall till reservation 4, som tar uppden här saken.En annan viktig faktor att diskutera i en sådan härdebatt är att en stor andel av dem som kallas in avgårunder pliktjänstgöringstiden. Vi har alltså höga av-gångstal. Dessutom, vilket man skulle kunna tycka ären paradox, har det gjorts undersökningar av försvar-sviljan hos ungdomar. Det visar sig att efter det blivit inkallad, man gör sin pliktut-bildning, minskar försvarsviljan och förtroendet förFörsvarsmakten. Det här måste på något vis föranledaen diskussion och en debatt. måsteenligt min mening titta på vad det är som gör detta.Vad drar vi då för slutsats från sida?Vi konstaterar att det är dags för ett nytt system sombygger på frivillighet kombinerad med motivation ochmeriter. Det är inte alls så att vill ha enyrkesarmé. Det är mycket viktigt att militären inte bliren separat maktfaktor i samhället. Det skall vi minskaförutsättningarna för så mycket som möjligt. Miljö-partiet förordar därför en frivillig värntjänst i ställetför den totalförsvarsplikt vi har . Värntjänstenhar vi diskuterat tidigare i kammaren. Jag vill barakortfattat redogöra för det system som vi har arbetatfram.Värntjänsten skall vara anpassad till den vidgadehotbild som har beslutat om. Värn-tjänsten skall vara öppen för både kvinnor och män.Den skall ge en relevant utbildning för att möta hotinom ramen för den vidgade hotbilden. Den innebärkortfattat att alla i är överens om att maninte bara skall räkna stridsvagnar på andra sidan grän-sen när man diskuterar säkerhetspolitiska hot. Manskall också se t.ex. på konsekvenserna av sociala ochekonomiska skillnader i och mellan stater, miljöut-veckling och vattenbrist i världen. Man skall se tillvad det kan bli för konflikter på grund av de här orsa-kerna.En konkret utbildningsmöjlighet som jag villnämna här i debatten och som Pliktutredningennaturligtvis måste diskutera är en internationell fred-stjänst. Bl.a. kristna råd har arbetat fram enutbildningsplan där man tar upp det här. Jag har mo-tionerat om det här tillsammans med från . Även andra enskilda ledamö-ter i har motionerat med anledning av dethär utmärkta förslaget.