prot · GL0999 · 1998-04-29 00:00:00 — Det vet man ju inte förrän manhar prövat deras fall.Det är här vi kan se nödvändigheten och ocksåönskvärdheten av ett utökat och fördjupat samarbetepå det här planet och i dessa frågor så att man slipperde händelser som utspelades på de italienska strän-derna och så att man i stället kan hantera detta bättre.Därför tyckte jag personligen också att det s.k.Irakpaket som EU-länderna framförhandlade var ettsteg framåt när det gäller samverkan och samarbete pådetta område. Det innefattade en rad olika åtgärdersom inte var turkorienterade utan även samarbete påmånga andra sätt med UNHCR osv. Och det tyckerjag var bra. Jag menar att det är så vi skall arbeta iEU. På det sättet kan vi möta problemen effektivare.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag har förstått efter fem och ett halvtår här i att åtminstone har vilja eller förmåga att göra mig rangenstridig om vem som är den siste liberalen i den härförsamlingen. Det har hans agerande när det gällerflyktingpolitiken mycket tydligt visat.Om det nu är så som sade fråntalarstolen, att varje land hanterar sin flykting- ochinvandrarpolitik själv, så är det väl märkligt att allaEU-stater mitt under pågående julhelg rusade sammanför att se till att kunde hantera det problemsom uppstod.Men det var ju inte ens det som var lösningen.Vad de gjorde, , var att tvinga Tur-kiet att för Schengenstaternas räkning pröva just frå-gan om vem som har flyktingskäl eller ej. Jag harförstått på engagemang i vissaflyktingfrågor att han inte alltid har samma förtroendeför förmåga att göra detta på ett sätt som ståri överensstämmelse med de internationella åtagandensom vi har gjort.Men - det som jag kallar förFästning - innebär ju ett krav på att samtligastater som är anslutna till skallinföra visumplikt för praktiskt taget alla stater där detär dokumenterat att det produceras flyktingar. Jo, för att hålla dem borta från att över huvudtaget kunna få sin sak prövad inom något av Scheng-enländerna. Det är det som är tanken med visumplik-ten. Det är ett gemensamt åtagande som vi tar när vigår in i . Sedan återstår det inte såhemskt mycket av den nationella självständighetennär det gäller att fatta beslut om asylfrågor. Det är juinget stort problem om vi lyckas att hålla människorborta från att över huvud taget komma hit och sökaasyl.Anf. 65 (m) replik:Fru talman! Allteftersom tiden går förstår jag meroch mer varför är just den siste libera-len.När det gäller fanns det på italiensk sidainte just de minimiregler som erfordrades. Det var dettrycket som övriga länder satte på för att Itali-en skulle skaffa sig en asylprocess värd namnet. Manförsökte också förmå att skaffa sig motsva-rande asylhantering, som är värdig en rättsstat. Dethar all anledning att göra, det vet både Len-nart Rohdin och jag. Vi är nog överens på den punk-ten. Man har geografiska begränsningar där. SkallTurkiet - vilket jag tycker är naturligt- kunna kandidera till EU måste ocksågöra sin hemläxa på detta område. Det är man ännuinte beredd att göra fullt ut, vilket vi på många sättkan beklaga.Så till visumplikten. Visst får vi visumplikt. Mendet har vi i också. När det gäller denna listasom måste fatta beslut om är det några söder-havsöar och ytterligare ett par smärre länder somtillförs. Det påverkar inte ett smack den situation vihar i dag.Vi har visumtvång därför att vi måste ha en regle-rad invandring. Som jag sagt från denna ta-larstol tror jag att var och en förstår att migra-tionstrycket är så enormt att om vi skulle avskaf-fa visumtvånget, skulle det bli så som det blev beträf-fande de bosniska flyktingarna. Den dåvarande folk-partiministern införde då visumplikt just för dem, heltenkelt därför att de blev för många.Anf. 66 () replik:Fru talman! mycket väl vetföreskriver över huvud taget inte attresande från länder utanför EU och Schengenområdetmåste ha visum. Det är EU-staterna som avgör vilkenomfattning man gemensamt skall ha på detta, och EU-staterna inklusive har bestämt sig för att havisumtvång vad gäller praktiskt taget alla länder utan-för och alla länder som producerar flyktingar.Jag har inte kunnat notera ett enda initiativ, varkenfrån den socialdemokratiska regeringen eller från dessmoderata stödparti när det gäller flyktingpolitiken häri , för att ta itu med det faktum att vi harvisumplikt vad gäller alla flyktingproducerande stater.Detta är ett led i byggandet av den fästning Europasom också förespråker, även omhan tar avstånd från begreppet.Visst hade vidare, , bristeri sin hantering, men vad åstadkom de övriga EU- ochSchengenstaterna? Såg de till att det blev bättre iItalien? Nej, man såg till att skulle avgöravilka som får komma till och söka asyl.Det var samma som EU drygt en månadtidigare, vid toppmötet i , förklarade intehöra hemma på första startlinjen eller inom överskåd-lig tid över huvud taget inte på någon startlinje när detgällde ett EU-medlemskap. Orsaken var situationenför de mänskliga rättigheterna i . En månadsenare var alltså samma EU- och Schengenländer fullttill freds med att skulle hantera vilka som kansöka asyl i dessa länder.Detta är Fästning , . 67 ():Fru talman! När debatterar ochkommer att fatta beslut om att godkänna Amsterdam-fördraget betraktas det av samtliga partier och avregeringen som en mycket betydelsefull debatt och ettmycket betydelsefullt beslut. Likaså betraktas beslutetsom utomordentligt viktigt av alla dem som är enga-gerade i EU-frågan, oavsett om man är negativ ellerpositiv.Från Vänsterns sida har vi framfört våra invänd-ningar, och ytterligare personer kommer att framföradem. Trots att man i Amsterdamfördraget tar vissasteg framåt menar vi ändå att de negativa förändring-arna i Amsterdamfördraget överväger i förhållande tillMaastrichtfördraget, och därför kommer vi att säganej.Men även om våra partier betraktar den här frågansom så väsentlig är det uppenbart, precis som LennartRohdin och andra varit inne på, att svenska folket -bortsett från dem som är speciellt engagerade - när-mast gäspar eller inte bryr sig särskilt om detta.Jag skulle vilja hårdra frågan ännu mer och hävdaatt kunskapen om Amsterdamfördraget hos andra ände få personer och organisationer som är engageradeär oerhört låg. Jag har gjort en mycket ovetenskapligundersökning, nämligen i min egen bekantskapskrets- gymnasieungdomar bland mina barns kamrater ochandra som jag träffar. Det är personer som har vissutbildning och visst samhällsintresse, och jag harfrågat dem hur de ser på Amsterdamfördraget. Detvanligaste svaret har varit: Amsterdamfördraget, dethar väl någonting med EU att göra?Jag skulle tro att kunskaperna hos en större del avden svenska befolkningen ligger på den nivån. San-ningen är den att man i regel inte vet mer än så omAmsterdamfördraget.Jag kommer därmed in på de frågor som utrikes-ministern här tidigare debatterade med . Hur skall man göra fördraget känt? Hur skallman få ut de här frågorna? Regeringen uppfattar detuppenbarligen som huvudsakligen väldigt positivaförändringar. Andra av oss ser de negativa konsek-venserna.Jag har svårt att förstå att regeringen, om man nuändå är så orolig för att människor vet så litet och ärså angelägen om att svenska folket skall lära sig mer,inte har gjort så mycket. Det är sant att man har gjorten del inom förberedelsekommittén inför allt det somskedde under regeringskonferensen. Jag vet att manhar gjort ansträngningar, men när fördraget nu ärfärdigförhandlat och skall underställas den svenskariksdagen har inte särskilt mycket gjorts.Som jag ser det är det svårt att åstadkomma enfolkinformation, om människor inte faktiskt skall varamed om att fatta beslut. Om det är så, som faktisktär fallet, att partierna i den svenska ensam-ma skall ta beslut i frågan, kommer vi inte heller att fådet oerhört starka engagemang och intresse frånmänniskor i allmänhet som uppstår om de enskildamedborgarna faktiskt har att ta ställning. Det kan varasvårt också då. Deltagandet i EU-valet var inte sär-skilt högt, och det oroade många av oss.Jag och hävdar att det för att få utinformationen och få till stånd en verklig diskussionom för- och nackdelar, om man nu önskar en sådan,krävs en folkomröstning. Det är först i och med enfolkomröstning där var och en av oss, oavsett om manhar ett politiskt uppdrag eller inte, förväntas ta ställ-ning som man kommer att tänka: måste jag verkli-gen ta reda på vad Amsterdamfördraget är. Är detverkligen bättre eller sämre än det vi haft, ochvilka slutsatser leder det till för egen del?Jag måste säga att det därför är ytterst förvånandeatt det från regeringen och från majoriteten av depolitiska partierna här i inte finns ett intres-se för en folkomröstning. Jag tror att det är just detsom skulle leda till att få till stånd en verklig diskus-sion om frågorna och till ett ställningstagande. FrånVänsterpartiets sida ser vi de här förändringarna somså betydelsefulla att de motiverar ett ställningstagan-de.Men om man från övriga partiers sida inte kom-mer fram till samma slutsats utan menar att det ärriksdagen som skall avgöra detta, finns det faktiskt enannan möjlighet, nämligen att ta ett beslut nu och attden kommande nyvalda på nytt fårpröva frågan. Man skulle då behandla frågan på sam-ma sätt som vi gör med grundlagar. Man har betraktatoch betraktar ju Amsterdamfördraget som EU:sgrundlag, något så väsentligt att man har ägnat storkraft och möda åt att få till stånd förändringar ochäven accepterat vissa klara försämringar.Jag är alltså konfunderad, och vi har i reservatio-ner i utrikesutskottet från och Miljö-partiet tillsammans tagit upp dessa grundläggandekrav.Jag stannar här och yrkar bifall till den reservationsom och har avgivit, näm-ligen reservation 2 om folkomröstning om Amster-damfördraget.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Låt mig bara säga att jag delar EvaZetterbergs oro över kunskapsbrist och brist på enga-gemang i EU-frågorna. Det är dock tveksamt om enfolkomröstning är det optimala sättet att komma tillrätta med detta. Frågan är om det ens är Vänsterpar-tiets starkaste argument i sammanhanget.Jag vet inte om det efter folkomröstningen ommedlemskapet har gjorts någon undersökning omvilka kunskaper som inhämtades på området. sade tidigare att det som avgjorde frågan varIngvar auktoritet. är säkertväldigt tacksam för det påståendet, men det skullebetyda att intentioner tydligen intetillgodosågs.Jag tycker dessutom att man skall använda folk-omröstningar när vi står inför stora förändringar,såsom i frågan om medlemskapet i EU. Om det bliraktuellt att ta steget in i , skall det underställasfolket antingen i form av en folkomröstning eller somen huvudfråga i ett allmänt politiskt val.Vi i utskottsmajoriteten har gjort den bedömning-en att Amsterdamfördraget inte är en så stor fråga attden motiverar en folkomröstning.Det finns säkert betydligt större frågor som vi fat-tar beslut om här i riksdag, kan leka med tanken. Det nya pensionssystemettror jag t.ex. påverkar svenska folket mycket mer,men där har jag aldrig hört några krav på en folkom-röstning.Anf. 69 () replik:Fru talman! Frågan om folkomröstning om pen-sionssystemet får vi återkomma till vid annat tillfälle,. Det är jag inte beredd att diskute-ra nu.Det är klart att det inte finns några garantier om vibeslutar om en folkomröstning att svenska folket villbli och blir så mycket mer insatt och upplyst när detgäller EU-frågorna och Amsterdamfördraget. Detfinns naturligtvis inga sådana garantier. Men jag ärövertygad om att svenska medborgare som skullerösta, eller avsåg att rösta, vad gällde medlemskap iEU eller inte lärde sig betydligt mer, och tog in merinformation och funderade över frågorna, än om dehade överlåtit den frågan enbart till riksdagen.Vi har rådgivande folkomröstningar. Jag förordaringet annat än en rådgivande folkomröstning. Jag troratt det skulle vara ett sätt att få ut Amsterdamfördra-get. Vi skiljer oss åt, . Jag ochVänsterpartiet anser att det har väldigt stor betydelseoch att de förändringar som nu kommer attbesluta om genom att den godkänner fördraget ledertill en ökad överstatlighet. Vi har t.ex. det oerhörtväsentliga område som tidigare be-rörde och beskrev utförligt, nämligen asylpolitiken.Fördraget kommer som jag ser det helt klart att göradet ännu svårare för de människor som tvingas flyfrån länder där det råder krig eller förtryck.Naturligtvis finns det andra väsentliga frågor mankan diskutera om man skall ha folkomröstning om.EMU behöver vi inte diskutera. När det gäller EMUanser och jag att det skall äga rum enfolkomröstning. På samma sätt skulle vi kunna få utmer information och en diskussion om de förändring-ar som kommer att ske och se om svenska folket villha de förändringarna och därmed kommer att god-känna Amsterdamfördraget.Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Det är inte okänt att vi har olika upp-fattningar. Jag respekterar i allra högsta grad attVänsterpartiet tillmäter Amsterdamfördraget och deförändringar som finns i Amsterdamfördraget enoerhörd betydelse.Vi har i tidigare replikskiften hört om överstatlig-heten. Det frågas: Vad är det egentligen man kryperbakom? Det är en oerhört dramatisk beskrivning. Jo,det är att man med majoritet skall kunna fatta beslutom t.ex. offentlighet. Vi behöver nog inte argumente-ra mer fram och tillbaka om detta.Däremot tycker jag att frågan har varit föremål fören ganska så bred offentlig debatt. Det kunde ha varitbättre. Men jag tycker ändå att de initiativ som hartagits via och i offentliga diskus-sioner varit bra. Allting kan ju bli bättre. Frågan ärifall en folkomröstning skulle leda till att det blir såhemskt mycket bättre.Med anledning av argumentet att gått runt och frågat vad människor hade föruppfattning om Amsterdamfördraget har jag iblandfunderat på, eftersom det har en viss likhet, att gå runtoch fråga människor: Vad kan du om den svenskagrundlagen? När vi gör grundlagsförändringar internti är det väldigt sällan påkallat med någrafolkomröstningar.Det viktigaste argumentet för varför vi inte vill hanågon folkomröstning är att vi inte tycker att frågan ärav den dignitet som t.ex. införandet av ATP-systemet,om vi skulle ha kärnkraften kvar eller inte, om viskulle bli medlemmar av EU eller inte, eller om viskall bli medlemmar av EMU eller inte. Det tyckerjag är så ofantligt mycket större frågor. De tycker jagdet är okej att vi folkomröstar om. Detta är ändåganska små förändringar, om man ser till realiteten.Anf. 71 () replik:Fru talman! Det är alldeles sant, , och det sade jag också i mitt anförande, att detgick ut en hel del information och fanns möjlighetertill seminarier, konferenser och en rätt omfattandeoffentlig debatt innan regeringskonferensen och underdet att den pågick. Vi hade också möjlighet från riks-dagens sida att påverka genom att lämna synpunkter.Skillnaden är att det nu finns ett färdigt fördrag.Det är det jag menar att man borde föra ut. Vad hardet lett till? Det som mest har gjorts från regeringenssida är att peka på de punkter där har haftvissa framgångar. De är ovedersägliga. Men jag ochVänsterpartiet hävdar att på de punkter där vi varkritiska har våra farhågor besannats. Jag menar att defrågorna borde underställas svenska folket i en folk-omröstning.Det finns säkert stora kunskapsluckor vad gällergrundlagen hos svenska folket. Det finns också kun-skapsluckor hos oss ledamöter. Olika opinionsunder-sökningar och artiklar i tidningar har visat på kun-skapsluckor i stora väsentliga frågor. Just därför ärdet viktigt att föra ut frågor och låta människor fåinformation och möjlighet att diskutera.När det kommer till kritan, som och jag vet, är frågan: Får jag vara med och be-stämma, och väger min röst någonting? Det är kanskeförst då man tar till sig informationen ordentligt. Omdet är andra som fattar besluten är i regel engage-manget hos , mig och svenskafolket betydligt lägre än när man själv skall ta ställ-ning.Anf. 72 ():Fru talman, alla ni på läktaren och alla andra somlyssnar! Jag har lyssnat på den här debatten ändasedan morgonen. Jag vet inte om jag skall vara för-bannad, förtvivlad eller om jag tycker att det är tragi-komiskt. Jag tycker att det är en ynkedom av de parti-er som vägrar svenska folket en folkomröstning.Att jag tycker det beror på vad som stod på denvalsedel som vi gick till val på förra gången det varfolkomröstning. Där stod det: Anser du att Sverigebör bli medlem i EU i enlighet med avtalet mellanSverige och EU:s medlemsstater? är avtalet för-ändrat. Då bör naturligtvis vi som bor i fåsamma rätt som t.ex. danskarna. Varför får vi inte denrätten? Jo, därför att de gamla partierna vet att svens-ka folket och alla vi som bor i har en annanuppfattning än de själva. Det är huvudorsaken.Jag har lyssnat på en hel del. Jag har lyssnat påLena , som har sagt att statsskicket inteeroderas och demokratin inte försämras. Bara man fårut korrekt information skall människor förstå sitt egetbästa.Den korrekta informationen finns i vardagen, . Den finns när det gäller visumplikt.Den finns när vi inte själva ens kan bestämma om viskall ha kvar monstertjuren av rasen belgisk blå. Denfinns i vardagen när vi inte själva får bestämma om viskall ha Systembolaget eller inte. Den finns när vi inteens får bestämma vilka kemikalier vi skall ha. Denfinns när vi inte ens får bestämma hur höga tullar viskall ha gentemot omvärlden, eller rättare sagt hurlåga tullar.Många människor känner att vi är tvingade till enmassa beslut som vi inte ville ha,och som inte ens Socialdemokraterna ville ha. Detgällde t.ex. en centralbank som är frikopplad från detpolitiska systemet. Det var socialdemokrater dåmycket ivriga motståndare till. Men när det blev endel av EU-konceptet var de väldigt positiva.Är det någon i som vill ha dagens jord-brukspolitik? Det är det väl ingen som vill ha! Förstårdå inte att människor är förban-nade och negativa? I den senaste opinionsmätningenskulle rösta nej till ett svenskt medlemskap . Här inne i denna kammare är för ett med-lemskap. Det är en viss skillnad.Jag förstår också att människor blir upprörda närde tittar på det nya skattefrälse som växer fram. Ärman anställd i behöver man intebetala nationella skatter. Vad är det för system? Jagförstår att människor blir upprörda när vi sparar ibarnbidrag, a-kassa och sjukförsäkring, och kommu-nerna skall spara den ena miljarden efter den andra iskola, vård och omsorg som vi från denoffentliga sektorn pytsar ut 20 000 miljoner till med-lemsavgift till EU. Det är per tvåbarnsfamilj.Det är klart att människor är negativa. Det finns skälatt vara negativ.Göran Lennmarker inledde med att säga att vi ärdet fjärde fattigaste landet i , eller om han sadeEU. Jag hoppas att han sade EU. Det är klart att detupprör människor väldigt mycket att vi ändå skallbetala mest per person i medlemsavgift. Det kanske ärsådant som upprör.Helena , , inledde med ett in-tressant påstående. Jag hoppas att någon centerpartistsenare kan försvara henne. sade attdet har varit en stor förmån att följa arbetet. Hon harjobbat från början med EU-konceptet och har sett hurdet växt fram. Det skulle visa på förankring. En majoritet vill ju rösta nej.Helena , och , sade också in-ledningsvis: Samtalet med medborgarna har vi lyckatsmed. Jaha, då har man lyckats med samtalet medmedborgarna - och är negativa!Isa , - för övrigt var detupplyftande att höra nästa folkpartist, säga att målsättningen beträffande Amster-damfördraget var att effektivisera och knyta beslutennärmare medborgarna. Inte med en min låtsades IsaHalvarsson om att det finns en viss motsägelse i detta.Men effektivisering innebär ju mer överstatlighet ochmindre inflytande för vanliga människor - mindremöjligheter att påverka via de nationella parlamenten.Effektivitet är i sådana här termer, i denna värld och idetta språkbruk detsamma som i : meramakt till byråkraterna, för då blir det effektivt, ochmera makt till en frikopplad domstol.Ser ni inte likheten i systemuppbyggnaden? Ävenom vi frivilligt och med en stor majoritet i går in i ett system där makt flyttas från folk-valda till och kommissionen och där viinte själva, om vi nu ens vill det, kan förändra syste-men, så kommer vi inte åt dem. Makten finns nämli-gen alltid någon annanstans. Den flyter alltid om-kring. Därmed hotas också delaktigheten i samhället,för människor känner inte att man kan påverka. Dettatror jag är det stora problemet.Göran sade - jag tror att det var på - attöverstatlighet i EU måste reduceras till det som ound-gängligen kräver överstatlighet. I varje fall enligt minordbok betyder "reduceras" minska. Men inte med enenda mening minskar man något av överstatligheten ioch med Amsterdamfördraget. I stället försöker So-cialdemokraterna och regeringen så att säga ge skenav någonting som inte är.Det här är inte jättestora förändringar. Det kundepå många sätt ha varit mycket värre; det håller jagmed om. Ja, det kunde ha varit mycket mycket värre,och risken finns att det blir så. Detta ärde små stegens tyranni mot alltmer överstatlighet ochalltmer makt till någon annan. Men finns makten hosnågon annan, då finns den ju inte hos oss. Detta är desmå stegens tyranni mot, eller till, förentastater.I morse hörde jag i TV sägaatt detta bl.a. för miljöns skull är så bra. Men dåskulle naturligtvis miljörörelsen stå upp som en man ihela och säga: Hurra! Amsterdamfördraget ären fantastisk lösning på de problem vi har. Jag hardock inte hört någon enda liten liten miljörörelsenågonstans i något enda land hurra. Tvärtom är manväldigt besviken.Ordet miljögaranti dyker nu upp . Jagkommer ihåg hur det var inför folkomröstningen ommedlemskapet i EU. Då hette det från en del: Vi haren miljögaranti i EU - något som man låtsades skulleinnebära att vi har rätt att gå före och ställa hårdaremiljökrav på olika produkter osv. Det var inte san-ningen!Nu får vi återigen som ett riktigt tungt argumentfrån ja-sidan höra att miljögarantin har förbättrats.Det har den inte gjort. Den har försämrats!Man får inte förhindra eller stoppa en kemikaliet.ex. om det hindrar den inre marknadens funktion.Det gör, tyvärr, det mesta av det som man försökerkomma åt med hjälp av miljöskäl. Man skall veten-skapligt belägga detta för att kunna stoppa det här.Vem avgör det? Ja, inte är det vi själva. Problemetskall dessutom vara specifikt för medlemsstaterna föratt det skall gå att stoppa t.ex. kreosot i vårt land. Dåmåste vi kunna bevisa att kreosot är farligare försvenskar än för danskar. Jag kan tänka mig att det inteär helt lätt. Vidare skall miljöproblemen ha upp-kommit efter det att EU-reglerna införts men det ärkanske så att man upptäcker detta.Nej, jag tycker att regeringen slarvar - kanske avokunskap när det gäller miljöfrågorna. Tyvärr är detså att Amsterdamfördraget försämrar, inte förbättrar,miljögarantin.Jag tror att EU-konceptet, EU-idén, i sig förstärksi och med Amsterdamfördraget. Det är därför som visäger nej till det. Man tar ytterligare steg mot Europasförenta stater, ytterligare steg mot överstatlighet. Dekunde ha varit större - den risken fanns - men de ärtillräckligt stora för att vi skall säga nej till det här.EU-konceptet i sig bygger nämligen på det sämstafrån högern och det sämsta från vänstern. Det sämstafrån högern är en sorts allmän frihet för kapital, ochdet sämsta från vänstern är en gigantisk centralbyrå-krati. Detta har man lyckats göra ett fantastiskt kon-cept av. Det är inte bra för människor.Om något land skulle lämna EU - , somju skall ha folkomröstning, eller - tror jag attdet skulle vara en spark i ändan på dem som vill byg-ga upp den här centralbyråkratin och den här nyasuperstaten. Man kanske skulle börja tänka i andrabanor, lägga upp samarbetet på ett annat sätt. Om dethandlade om ett stort miljöprojekt, ett stort fredspro-jekt, ett stort socialt projekt och ett stort demokratisktprojekt, vore det självklart väldigt intressant. Men dåhade också miljörörelsen, fredsrörelsen och solidari-tetsrörelsen världen över varit oerhört lyckliga överdetta. Men de är inte lyckliga, inte ens Amnesty.Vi i menar att den riksdag som i dagsitter icke har mandat att ta vidare steg mot överstat-lighet. skall alltså ha folkomröstning omdetta.