prot · GM098 · 1998-10-22 00:00:00 — Viser till att frågorna lever upp till vårt motto att bosta-den inte skall vara en handelsvara utan en social rät-tighet.Anf. 33 ():Fru talman! Det är bra om regeringen har den go-da ambitionen i dessa frågor. Vi har upplevt underden gångna mandatperioden att helhetssynen ochhelhetslösningarna i fråga om bostadspolitiken harlyst med sin frånvaro. Jag tror att bostadsutskottet harupplevt situationen som besvärlig när det inte harfunnits ett statsråd som är ansvarig för dessa frågor.Vi får hoppas att det skall fungera bättre under denhär mandatperioden.Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Låt mig illustrera vad det handlar om.Den helt avgörande insatsen för bostadsfrågornaunder den gångna mandatperioden har utförts avFinansdepartementet. För den skull har vi inte kallatfinansministern för bostadsminister.Att kraftigt sänka räntorna är naturligtvis det mesteffektiva sättet att få fart på en sund bostadsproduk-tion och för att ge möjligheter för människor att utansubventioner klara att betala hyror för de lägenheter,bostadsrätter eller villor de bebor.När allt är kraftfullt ordnat och vi har en stadigjämn tillväxt utan bekymmer för ekonomin går det attpeka ut ett statsråd där hon eller han är ansvarig förbostadspolitiken. I det här läget, när vi har fått ord-ning på allt, vi ser att bostadsproduktionen börjar attta fart igen, skall vi vårda det vi har uppnått. Vikommer att sträva efter att pressa tillbaka hyrornaframför allt i flerbostadshus. Där har vi ännu inte fåttdet goda genomslag av saneringen av statsfinansernasom vi har fått på villamarknaden. För flerbostadshusoch många bostadsrätter återstår fortfarande mycketatt göra. Det finns en beredskap och resurser är av-satta. De hanteras av det statsråd i Finansdeparte-mentet som ansvarar för bostadsfinansiering ochkommunal ekonomi.Högskolorna och jämställdhetenAnf. 35 ():Fru talman! I en nyligen utkommen rapport frånUtbildningsdepartementet, som har fått namnet Stu-dentinflytande i högskolan, framgår det att de kvinn-liga studenterna är mer missnöjda med sitt inflytandeän sina manliga kolleger. Beskrivningar ger vid han-den att kvinnliga studenter och kårrepresentantermobbas av ledamöter i styrelserna. I det här falletgäller det . menarverksamhetsansvariga att detta är ett generellt pro-blem.Mot bakgrund av detta vill jag fråga utbildnings-minister vilka åtgärder han avser attvidta för att komma till rätta med de problem somvisas i den här rapporten från Utbildningsdeparte-mentet.Anf. 36 Utbildningsminister ():Fru talman! tar upp två oerhörtviktiga frågor för högskolan. Det gäller själva demo-kratiaspekten och studentinflytandet, som ju är cent-rala för att få en bra utbildningskvalitet men också föratt få den miljö på högskolan som en högskola skallha, dvs. en öppen högskola med studenter som aktivttar del i sin utbildning. pekar ocksåpå ett problem som är oerhört allvarligt, dvs. att detfinns exempel på att jämställdheten uppvisar brister isvensk högskola.Det jämställdhetsarbete som har bedrivits av rege-ringen under den förra mandatperioden kommer attfullföljas under den här mandatperioden. Det är cent-ralt för en svensk högskola att ta jämställdhetsfrågor-na på största allvar, och då handlar det om alltifråntoppen i högskolan, andelen professorer, andelendoktorer och andelen anställda forskare, men inteminst också studentinflytandet, som bör ske på jäm-ställd grund.I den rapport som riksdagsledamoten talar om gesett antal förslag för att förstärka studentinflytandet ihögskolan. Den remissbehandlas , och regeringenåterkommer med förslag i ärendet.Anf. 37 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Det är bra attutbildningsministern avser att vidta åtgärder. Jag troratt det arbetet måste intensifieras. Det är precis detsom har sagts tidigare också.SFS, , har lagt ettantal förslag till åtgärder just för att komma framåt ijämställdhetsarbetet på högskolor och universitet.Man föreslår bl.a. att delar av jämställdhetslagenskulle kunna skrivas in i högskolelagen och att stu-denter då skulle lyftas in i det perspektivet. Man villockså se en genomlysning av vilka som är de for-mella hindren.Då blir min fråga: Är utbildningsministern bereddatt ta in SFS synpunkter i det fortsatta arbetet fram-över?Anf. 38 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig avstå från att säga något omdet konkreta förslaget. Jag avser att ta kontakt medSFS och diskutera en rad frågor. Det är naturligtvisviktigt att ha en bra dialog med dem som jobbar stu-dentfackligt. Jag är säker på att de har ett antal förslagsom också kan bli användbara i arbetet på Utbild-ningsdepartementet och i regeringen i övrigt.Stöd till småföretagandeAnf. 39 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-ter har presenterat sju rap-porter med förslag till åtgärder för att underlätta försmåföretagarna. Småföretagarriksdagen ägde rum förkort tid sedan, och det som där framkom, har detsagts mig, var i stort sett en upprepning av vad somsades vid företagarriksdagen sedan.Eftersom småföretagare nu vill veta intebara vilka åtgärder som kommer att vidtas utan ocksånär, vill jag fråga statsminister : Närkan småföretagarna i få besked om åtgärdersom underlättar för dem?Anf. 40 TALMANNEN:Får jag erinra om att det inte är tillåtet att här innei plenisalen ha med sig mobiltelefoner eller annanutrustning som stör överläggningarna.Anf. 41 Statsminister ():Fru talman! Till skall jag sägaatt vi i regeringen har gjort den förändringen att vi harförstärkt tillväxtfrågornas beredning. De frågor somrör småföretagande ligger i det nya Näringsdeparte-mentet och hanteras av i första handmen också delvis av man gör en jämförelse bakåt i tiden, serman att det naturligtvis är en enorm förändring somhar skett för de svenska småföretagen under dessa tvåår. Det finns fortfarande krav på skatteförändringaroch regelförenklingar m.m. kvar, och det lever vimed. Det bereder och förbereder vi. Men det avgö-rande som har inträffat för småföretagen är att vi harfått ett klimatskifte i den svenska ekonomin och nuhar en mycket kraftig tillväxt, framför allt i tjänstefö-retagen, som drivs av inhemsk efterfrågan, som i sintur är ett uttryck för att hushållen har större framtids-tro. Byggsektorn börjar ta fart igen. Den stora föränd-ring som sker för småföretagen är att de får tillba-ka sina kunder.Med den basen vill vi arbeta vidare. Vi är öppnaför regelförändringar. Vi är öppna för förenklingar.Vi är också öppna för skatteförändringar, med dereservationer som vi alltid har haft att de naturligtvisinte får slå sönder de offentliga finanserna. Det jobbetbedrivs just , och vi avser att återkomma.Anf. 42 ():Fru talman! Jag har kontakt med många småföre-tagare, och de signaler som småföretagarna i daguppfattar - det är många som har vittnat om det - äratt den nya regeringen på en mängd punkter vill utre-da vidare men på nästan inga punkter har kommitmed några nya förslag och initiativ.Anf. 43 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att frågeställaren gör sigskyldig till det vanliga felet, nämligen att fokusera påenskildheter i regelverken. Gå ut och titta på småfö-retagarnas situation och se på deras beläggningoch deras marknadsställning! Då kommer frågeställa-ren att upptäcka att det sker någonting och har skettnågonting i svensk ekonomi, som faktiskt är baseratpå de åtgärder som regeringen har vidtagit.Inflationen är borta. Räntorna är låga. Tillväxtenär riktigt skaplig, och den drivs av inhemsk efterfrå-gan. Det har skapats 70 000 nya jobb och över100 000 nya jobb i privat sektor . Såser det ut. Vi skall vara rädda om det. Men när vi nuhar resurser kan vi diskutera om det går att göra för-enklingar på skattesidan och på regelsidan. Visst!Men ingenting av detta är meningsfullt att disku-tera eller göra om det grundläggande inte får plats.Det får plats , efter en sällsynt svår och tung peri-od, som vi fick leda arbetet igenom tillsammans medCenterpartiet. kommer kanske en period då vi fårstark tillväxt i dessa företag. Låt oss glädjas åt detta,men låt oss aldrig glömma att det basala var det ar-bete som genomfördes under föregående mandatperi-od!PersonuppgiftslagenAnf. 44 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetBritta Lejon. Det gäller personuppgiftslagen, somkommer att börja gälla nu . Det är mångasom hör av sig och är oroliga för att de nu kommer attgöra någonting olagligt. Många är oroliga för attungdomar skall hindras att använda Internet. Detskulle vara bra om vi kunde ge ungdomar och andraett lugnande besked.Min fråga till statsrådet är vad regeringen tänkergöra för att säkerställa att vår lagstiftning inte mot-verkar användandet av ny teknik, som exempelvisInternet.Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! frågade mig vad vi tän-ker göra för att se till att ungdomars chattande påInternet inte hindras och att vi med den nya lagstift-ningen inte hindrar den framväxande tekniken.Dels vill jag med en gång göra klart att de som ägnar sig åt att chatta på Internet och via olikahemsidor surfar på nätet lugnt kan fortsätta med dettaäven . Det finns övergångsbestämmelser iden här lagen som säger att de aktiviteter som sker kommer att kunna bedrivas framöver.Dels vill jag säga att vi från regeringens sida i daghar gett ett uppdrag till Datainspektionen att försökase om det är möjligt att hitta vägar för att underlättaharmlös hantering av personuppgifter på nätet i fram-tiden när övergångsreglerna inte längre hjälper oss.Sedan gör vi en del annat också.Anf. 46 ():Fru talman! Det blev intressant att höra vad ytter-ligare som kommer att göras.Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Tack för att jag fick tillfälle att talaom det.Vi har också aviserat ett arbete omIT i skolan. Regeringen har sagt att vi skallförsöka se till att alla ungdomar får en egen e-post-adress.Vi tänker , mot bakgrund av den debatt som harförts, också försöka lägga till ett informationsarbetesom handlar om hur vi skall handskas med den nyatekniken utan att göra det på ett felaktigt sätt. Vi villdra i gång en informationssatsning och lägga till dentill den redan beslutade satsningen på IT i skolan,bl.a. genom en hemsida där vi skall informera, ge rådoch föra en diskussion om den nya lagen.Sedan tänker jag själv också ta kontakt med denansvariga EU-kommissionären för dessa frågor -- för att tala om vilken debatt detta harresulterat i i och försöka påverka EU i enpositiv riktning framöver.Fribeloppsgränserna i studiemedelssystemetAnf. 48 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till ut-bildningsministern.I regeringsförklaringen nämndes en översyn avstudiemedelssystemet. Ett problem för dagens stu-denter är fribeloppsgränserna. De som väljer att ar-beta vid sidan av sina studier straffas genom att studi-ebidragen minskar.Frågan är om utbildningsministern kommer attverka för att man avskaffar dessa fribeloppsgränsereller om de studenter som arbetar vid sidan av sinastudier kommer att fortsätta att straffas.Anf. 49 Utbildningsminister ():Fru talman! har alldeles rätt iatt regeringen har aviserat en studiestödspropositionunder mandatperioden. En av de frågor som vi arbetarmed kring denna proposition handlar om fribeloppet.Fler delar ingår naturligtvis i ett bra studiestödssys-tem.Jag vill inte lova ett avskaffande av fribeloppet,men det vi ser på är justeringar av fribeloppet somgör att vi kommer bort ifrån en del av de effekter somAmanda tar upp, dvs. att feriearbete ochextraarbete gör att man hamnar i en situation därmarginaleffekterna blir mycket stora. Det kommer attfinnas med i den studiestödsproposition som vi nuarbetar med.Utvidgning av övningsområdenAnf. 50 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till försvarsmi-nistern.Under några års tid har försvarsmakten planeratatt utvidga P 2:s övningsområde vid utanförHässleholm. Försvarsmakten har också planer på attutvidga det militära övningsfältet straxutanför Simrishamn.Vet försvarsministern hur planerna är och om ut-vidgningarna eventuellt blir stoppade?Anf. 51 Försvarsminister ():Fru talman! Jag kan inte svara på frågan om ut-vecklingsplanerna för Ravlunda. Jag är inte påläst fördagen på den punkten.Inflytandet av EU:s datadirektivAnf. 52 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag tänkte knyta an till en fråga somredan har varit uppe. Det gäller personuppgiftslagen.Jag tänkte rikta den till statsministern. Jag tycker attfrågan om hur vi hanterar EU-direktiv och om inför-livandet med svensk lagstiftning är ganska övergri-pande och viktig.Redan när lagen antogs av hade Miljö-partiet och som enda partier påpekat attden kunde medföra problem inte minst när det gälldebegränsningar i användandet. Vi ser nu effekter avdetta. Det dräller in förfrågningar som gäller om manfår använda våra namn för att debattera politik, t.ex.,på de sidor som vi har inom IT-tekniken. Det äregentligen ganska bedrövligt att det finns en lag sombegränsar möjligheterna att föra en aktiv samhällsde-batt.Jag vill rikta frågan till statsministern. Vad tänkerman göra? Jag tycker inte att små förändringar räcker.Behöver inte lagen helt förändras?Anf. 53 Statsminister ():Fru talman! Det är statsrådet somsvarar på frågor om själva lagstiftningen och hur denser ut. Den allmänna frågan - om hur man hanterarEU-direktiv och för in dem i svensk lagstiftning - kanmöjligen vara en principiell frågeställning som jagkan ha synpunkter på.De farhågor som finns omkring denna lag redovi-sades också för när vi införlivade direktivetmed svensk lagstiftning. Det är ett direktiv. I börjanpå 1999 kommer samtliga EU-stater att enligt dentidsplan som finns ha införlivat direktivet med sinlagstiftning.Sedan kan man ha många synpunkter på själva di-rektivet. Det har vi haft under resans gång. Det ärdärför skall uppvakta kommissionen ochförsöka att få till stånd en ändring från kommissio-nens sida. Det är så vi kan göra. Införlivar vi intedirektivet med svensk lagstiftning kan vi så småning-om hamna i ett läge där en svensk medborgare medhänvisning till direktivet kan söka sak med svenskastaten inför domstolen och därmed naturligtvis ocksåfå oss fällda.Vi kan ha många synpunkter på detta. Det har vi.Det är gammalmodigt, och det ligger litet snett. Mendirektivet som sådant finns på plats, och det införli-vas. gäller det att få kommissionen att ändra dethela och komma med ett nytt förslag. Där är vi natur-ligtvis aktiva.Anf. 54 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Vore det inte då rimligt att, i ställetför att diskutera med Datainspektionen om det skallges rätt till någon form av harmlös hantering när detgäller namn, skapa en missbruksmodell, där man blirstraffad om man missbrukar användandet av namn?Detta direktiv leder ju till att alla kan känna att demissbrukar lagstiftningen.Anf. 55 Statsminister ():Fru talman! Vi kan säkert ha en likartad uppfatt-ning om det, jag och . Men viskall också övertyga de andra medlemsstaterna i EUom att detta är den riktiga hållningen. Jag skulle gissaatt väldigt många nere i har en annanuppfattning om hur man bäst skyddar den personligaintegriteten, som det ytterst handlar om, i sambandmed ny teknik. Jag tror inte att det finns stöd för enmissbruksmodell där.Britta Lejon får undersöka hos kommissionärenMonti om vi snabbt kan få till stånd någon föränd-ring. Jag har ingenting emot att vi prövar missbruks-modellen, men det är inte så det direktiv ser ut som vihar enats om i och som vi har förbundit ossatt införliva med svensk lagstiftning, som övriga EU-stater nu också kommer att göra.ArbetsrättenAnf. 56 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Det gäller tillväxten i regeringsförklaringen talar regeringen om viktenav tillväxt i allmänhet och i synnerhet för företagenoch deras möjligheter att utvecklas. För företagen ären modernare arbetsrätt av yttersta vikt. Jag vet att detär regeringens uppfattning att det är parterna på ar-betsmarknaden som skall lösa denna fråga, men minfråga till statsministern är: Är regeringen beredd attträda in och ändra lagstiftningen så att vi får en mo-dernare arbetsrätt om parterna inte lyckas lösa dennafråga på ett tillfredsställande sätt?Anf. 57 Statsminister ():Fru talman! Om jag ställer motfrågan "Vad är enmodern arbetsrätt?" till frågeställaren är jag ganskasäker på att vi snart kommer att få illustrerat vad dethela handlar om. Det är värderingsskillnader. Vi trorinte från regeringens sida på att ökade klyftor, ökadosäkerhet och sämre anställningsskydd ger en bättremiljö för ekonomisk utveckling. Vi tror att det ärtrygghet och framtidstro som gör att löntagare vågarsatsa och utvecklas på arbetet.Vi har haft åtskilliga debatter om denna sak ikammaren. Jag erinrar mig riksdagsdebatten 1996 -den extra debatten - om sysselsättningen, då fråge-ställarens parti föreslog att arbetslösheten helt skulleavskaffas. har vi haft en god ekonomiskutveckling i och bra ekonomisk tillväxt. Viligger över prognoserna för vad i övrigt skallha för ekonomisk tillväxt utan att vi har försämratvanliga löntagares - arbetares och tjänstemäns -anställningsskydd. Jag tror inte att det är framgångs-vägen.Anf. 58 ():Fru talman! De förslag som kommit bl.a. frånsmåföretagen om att ändra arbetsrätten innebär intealls att man skall stryka arbetsrätten. Vad man fram-för allt vill göra är att skydda dem som står utanförarbetsmarknaden och ge dem en framtidstro och enmöjlighet till trygghet och att komma in på arbets-marknaden. Vad jag syftar på här är särskilt delsturordningsregler, dels provanställningstid.Anf. 59 Statsminister ():Fru talman! Jag vill erinra om att talaren tillhör ettparti som här i kammaren har pläderat för att all ar-betsrätt för nyanställningar skall avskaffas. Det är såsituationen ser ut. Om vi nu har en ny situation, omman har frånträtt detta, är det ett steg i rätt riktning.Sedan är det faktiskt så att 70 000 fler jobb harskapats - utan att vi har tummat påanställningsskyddet. Vi är naturligtvis av den upp-fattningen att de här regelverken bäst vårdas av demsom finns i produktionen: arbetsgivare och löntagare.Vi förutsätter att de har kraft att göra de anpassningarsom behövs för att det här skall uppfattas som rele-vant i den tid då vi verkar. Jag ser ingen anledning attnu ändra uppfattning, särskilt inte med tanke på att viju slår i både tillväxt och sysselsättning. Detgäller många av de länder som har prövat just denmetod som pläderar för här i kammaren.Försvarets ekonomiAnf. 60 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till försvars-minister den senaste tiden har det pågått en ganskaintensiv debatt i massmedierna om försvarets framti-da ekonomiska situation. Denna debatt har föranlettsav den rapport som Försvarsmakten lämnade tillregeringen den 12 i . Därutöver harFörsvarsmakten sagt, efter det att budgeten lades påriksdagens bord, att ytterligare 9 miljarder skullebehöva sparas inom försvaret . Detta har helt klart oroat de anställda inomFörsvarsmakten och inom försvarsindustrin.Min fråga till försvarsministern är: Hur ser för-svarsministern på den ekonomiska situationen förFörsvarsmakten i förhållande till de politiska beslutom försvaret som är fattade i denna riksdag?Anf. 61 Försvarsminister ():Fru talman! Det som överbefälhavaren lämnade inden 12 i är material som syftar till att viskall kunna genomföra en kontrollstation avdet gällande försvarsbeslutet. Det arbetet har gåttvidare, både inom och inom För-svarsberedningen.Regeringen har föreslagit en materiel-ram, ett anslag på ca ochett för de fortsatta två åren inom den här försvarsbe-slutsperioden på ungefärligen samma nivå. Det sommöjligen kan utgöra ett problem är huruvida enkomplicerad anslagsteknisk förändring kan leda tilllikviditetssvårigheter under de fortlöpande tre åren.Vår inriktning, som finns redovisad i budgetpro-positionen, är att den här anslagsomläggningen skallske på ett såväl statsfinansiellt som anslagsmässigtoch verksamhetsmässigt neutralt sätt.Anf. 62 ():Fru talman! Det var ett klarläggande besked frånförsvarsministern, som jag tror blir väl mottaget utebland de människor som arbetar med och i Försvar-smakten. Ur svaret kunde jag i förlängningen utläsaatt de förändringar som eventuellt skall ske skallbeslutas i den här och ingen annanstans.Mänskliga rättigheter i RysslandAnf. 63 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet tisdags inleddes en mycket uppmärksammadrättegång i mot den spionanklagadef.d. Bakom lycktadörrar yrkade åklagaren med hjälp av hemliga dekretpå mellan 12 och 20 års fängelse för röjande av stats-hemligheter, dvs. läckande kärnreaktorer på Kola-halvön.Hela rättegången är absurd. Det handlar givetvisinte om spioneri. Det handlar om yttrandefrihet ochmänskliga rättigheter.Förra veckan fick jag från statsrådet svaret att re-geringen på plats kommer att följa den här rättegång-en väldigt noga. är min fråga: Vad kommer rege-ringen att göra, t.ex. i bilaterala kontakter och diskus-sioner, för att kräva den respekt som behövs för degemensamma överenskommelserna om mänskligarättigheter?Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Rättegången har väckt mycket storinternationell uppmärksamhet, och massmedier frånhela världen finns på plats. Det är riktigt som PerLager säger, att detta sker inom lyckta dörrar. Menvårt generalkonsulat, liksom , Frankrikesoch , finns på plats och följer rätte-gången så gott det går.Sedan förra veckans frågestund har jag gett i in-struktion till vår ambassad och till generalkonsulatetatt följa rättegången kontinuerligt, rapportera hem,också om reaktionerna i medierna i , och iövrigt följa utvecklingen. Vi anser det viktigt att göradetta.Anf. 65 PER ():Fru talman! Tack så mycket för svaret. Jag skulleönska att regeringen också höjer frågan till det inter-nationella planet, till de internationella fora somfinns, för att påtala vikten av att olika länder somingår som parter i överenskommelserna om mänskli-ga rättigheter verkligen också lever upp till dessa.På vilket sätt kommer regeringen att ta upp denhär frågan på ett internationellt plan?Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Vi får trots allt låta rättegången ha singång. Vi följer den så noga det går, och vi kommer attbevaka detta. När väl utslaget kommer får vi se omdet finns anledning till vidare aktion.5b-stödetAnf. 67 ():Fru talman! EU har tillsammans med re-gionalt stöd för att utveckla regioner med låg brutto-regionalprodukt. Det finns stora områden i det härlandet som omfattas av det regionala 5b-stödet. Dettaupphör i sin nuvarande form i och med EU:s nyabudget år 2000.Alla stater utom yrkade en fyraårig av-vecklingsperiod när 5b-stödet nu avskaffas. Svenskaförhandlare har fått direktiv att i stället arbeta med entvåårig avvecklingsperiod. gör kommuner-nas dåliga ekonomi och arbetsmarknadsläget att dessautvecklingspengar är ytterligt värdefulla. De har ock-så visat ett väldigt gott resultat på de allra flesta stäl-len.Jag skulle vilja ställa min fråga till det statsrådsom har ansvar för kommunala frågor, kommunerna räkna med att de svenska förhand-larna försöker att, slarvigt uttryckt, plocka hem de härEU-pengarna för kommunernas, företagens och dearbetslösas räkning?Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Jag befinner mig nu i en situation somjag hoppades att jag inte skulle komma i, nämligen attjag skall svara på en fråga där jag faktiskt inte harkunskap. Jag skulle vilja be att få svara skriftligen påfrågan - dels hur vi har hanterat den här frågan frånvåra förhandlares sida, dels vilka förutsättningar detfinns att plocka hem de pengar som frågeställarenfrågar om. Jag skulle vilja vädja om att få svaraskriftligen på frågan.Anf. 69 ():Fru talman! Det går alldeles utmärkt. Jag skullebara en gång till vilja betona hur ytterst viktiga de härpengarna är i de bygder som har en mycket låg brut-toregionalprodukt.Riksbankens oberoendeAnf. 70 ():Fru talman! Statsministern uttalade sig i går försänkt ränta, och det är ju en sympatisk tanke för allaoss som har lån samt för jobben och tillväxten. Menär det uppfattning att politikerna skallbestämma räntan? Varför ändrade vi i så fall grundla-gen för att säkra oberoende? Varför harvi skrivit på internationella fördrag för att hindra denhär sammanblandningen av partipolitik och räntepo-litik?