prot · GL0982 · 1998-03-18 00:00:00 — Det stora möjlig-gör för flera hundra tusen människor att skaffa siggrundläggande högskolebehörighet. Det kommer medsäkerhet att innebära ökade krav på högskoleplatser.Samtidigt hoppas jag att det här kommer att bred-da rekryteringen till den högre utbildningen, så att viäntligen får grepp om det som vi hardiskuterat, nämligen den sociala snedrekryteringen.För att möta de ökade önskemålen om och kravenpå högskoleutbildning har vi fattat beslut om 60 000nya permanenta platser på universitet och högskolor.Vi har beslutat om nya regler för tillträde till högsko-lan. Vi har, som några uttryckte det här, centraliseratantagningssystemet.Det som framfördes av Skånberg som någotnegativt är något väldigt positivt för denenskilde studenten. Det uppfyller just det som Krist-demokraterna också framför, nämligen rättssäkerhetenför den enskilde studenten. Detta innebär att man vetatt varje enskild högskola inte år för år, eller t.o.m.termin för termin, ändrar sitt antagningssystem ellersorterar bort studenter på grund av att de har skaffatsig sin kompetens på annat håll än i gymnasieskolan -vilket var fallet ett tag, när man förklarade folkhög-skolestudenter inte önskvärda vid universitet ochhögskola.Vi har fattat beslut om en ny ledningsstruktur föruniversitet och högskolor. Tjänstestrukturen inomhögskolan har moderniserats. Allt detta har vi gjort för att möta denya krav som ställs på den högre utbildningen i sam-band med den snabba expansion som den befin-ner sig i.Andra viktiga beslut förbereds. KommitténForskning 2000 skall utarbeta ett brett underlag förframtida forskningspolitiska beslut. Återigen kommervi att här i kammaren diskuteraforskningens frihet och vad vi menar med begreppetforskningens frihet.Jag anser nog att svensk forskning har enmycket stor frihet, på grund av att offentligheten harvarit grundfinansiären för verksamheten. Jag kan intedela den uppfattningen att så fort den offentliga delenav samhället får insyn och inblick i forskning ochhögre utbildning är det en icke önskvärd styrning,medan man mycket väl kan tänka sig ledan-de personer från svenskt näringsliv som styrelseleda-möter i forskningsstiftelser och högskolor. Forskning-ens frihet baserar sig framför allt på offentlighet.Ett annat viktigt beslut som ligger framför oss ärbeslut om en ny lärarutbildning. Vi har en parlamen-tariskt sammansatt lärarutbildningsutredning, somriksdagen har initierat, som kommer att utarbeta ettbrett underlag för modernisering av lärarutbildningen.Den kommer därmed att motsvara de krav som i dagställs på lärare.Under åren , med de begrän-sade ekonomiska ramar som vi har haft, har vi blivittvingade att prioritera utbyggnaden av högskolan närdet gäller antalet platser. Men är vi beredda attäven ta steg nr 2: en förändring och modernisering avstudiestödssystemet.I vårpropositionen 1997 meddelade regeringen sinavsikt att återkomma avseende ett nytt studiestödssys-tem för beslut . Det bekräftades också i budget-propositionen 1998. Jag anser att bör utgåfrån att regeringen kommer att lägga fram ett förslagtill nytt studiefinansieringssystem för vuxna undernästa som kan träda 2000.Basen för det här beslutet kommer att bli , som byggde på en mycket storenighet. Såvitt jag förstår är det bara Moderaternasom har avvikande mening.Jag vill till säga att jag utgår frånatt inga beslut om enskildheter i nuvarande studi-estödssystem kommer att läggas fram för antagande iriksdagen fram till att ett förslag om ettnytt studiestödssystem kommer.Fru talman! Med hänvisning till beslut som nyli-gen fattats, till utredningar som pågår och till detförslag till nytt studiestödssystem som förväntas yrkarjag avslag på samtliga de motioner som finns i de trebetänkanden som sorterar under denna debatts rubrik.Några motioner som jag yrkat avslag på kräverdock en egen mässa, eftersom de väcker frågor somkräver svar.Jag har några frågor till från Modera-terna. Jag tycker att en återkommande formulering iett par moderata motioner kräver ett tydliggörande.Vad menar ni med formuleringen att den offentligautbildningsfinansieringen bör styras över från produ-centerna till elever och studenter? Innebär det ter-minsavgifter vid universitet och högskolor?Vad menar med formuleringen attteknisk utbildning bör prioriteras framför en allmänexpansion? Vilka utbildningar och högskolor skall vidett sådant förslag till beslut stå tillbaka?Moderaterna skriver i samma motion att ett livs-långt lärande inte kan planeras av staten, utan detgäller i stället att skapa förutsättningar för andra attmöta behoven. Vilka är dessa andra?Jag och många med mig väntar på besked om vil-ka konkreta förändringar som döljer sig bakom dessakluriga formuleringar. Jag utgår ifrån att begreppenklarnat betydligt efter denna riksdagsdebatt.Anf. 94 () replik:Fru talman! Låt mig eftersom jag talade så kortinledningsvis börja med att yrka bifall till reservationnr 1 vad avser mom. nr 1 i UbU12, reservation nr 2 iUbU13 och reservation nr 1 i UbU14.Majléne diskuterade vältaligtutbildningsfrågornas betydelse här i kammaren ochdet allmänna intresse som de möter bland riksdagsle-damöterna, och hon sade att kunskap är viktigt. Detvar intressant och bra på många sätt, men det kändessom om hon gick som katten kring den heta gröten.De riktigt brännande och intressanta frågorna fick viinget svar på. Jag beklagar det.Majléne nämnde motsättningenmellan kvantitet och kvalitet utan att tala om att detblir problem om man ökar antalet studenter med 50 %på en utbildning, eftersom det är lärarbrist osv. Vadvill göra åt sådana situa-tioner? Det gavs inga kommentarer runt detta.Jag vill påpeka för henne att vi moderater i och försig föreslår ett påslag med lika många studenter somsocialdemokraterna gör, men att vi har en något an-norlunda fördelning.Sedan tog upp pro-blemen med den offentliga finansieringen och undra-de om vi har föreslagit terminsavgifter. Det ger migett utsökt tillfälle att tala om att vi moderater aldrighar föreslagit att det skall tas ut avgifter på högrestudier. Detta upprepas dock från tid till annan avolika socialdemokratiska företrädare i den ena mass-mediala publikationen efter den andra på exakt sam-ma sätt och med exakt samma lögnaktighet. Detta ärett utsökt tillfälle att få säga att det är lögn.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag återkommer med en åsnas envis-het till frågan. Vad menar då med att denoffentliga utbildningsfinansieringen skall styras överfrån producenterna till elever och studenter? Vadinnebär det konkret?Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag använde en stor del av mitt anfö-rande till att förklara detta.Vi hade ett system som antogs som innebar att studenternas val skulle spelaen lika avgörande roll i detta sammanhang. det som vi syftar på. Det tror jag att MajléneWesterlund Panke alldeles utmärkt väl förstår. Honkan i efterhand också läsa mitt anförande, så att honkommer till klarhet när det gäller alla detaljer.Jag skulle också vilja passa på tillfället att ta uppett par andra detaljer som upp i sitt första anförande. Det gäller huruvidaden tekniska utbildningen bör prioriteras. Det har vifrån moderat håll sagt . Det är ingen hem-lighet i det svenska samhället att det är en stor brist påingenjörer. De efterfrågas av vårt näringsliv. Högsko-lor och universitet efterfrågar möjligheter att utökautbildningarna på dessa områden, men man har intehaft dessa möjligheter.Vi vill ge dem denna chans, därför att näringslivetropar efter det. Det är bra för svenskt näringsliv. Ärdet möjligen så att socialdemokraterna motsätter sigen utökning av den tekniska utbildningen?Anf. 97 () replik:Fru talman! Nej, vi motsätter oss inte detta. Menvi ställer inte heller en utökning av den tekniska ut-bildningen i motsats till en allmän expansion. Det ärjust om detta som jag vill ställa en fråga. Vilka hög-skolor och vilka utbildningar som får del avutbildningssatsningar får stå tillbaka vid ett sådantförslag till beslut?Jag vill återigen återkomma till överflyttningen avden offentliga utbildningsfinansieringen. Jag ställerfrågan så här: Innebär det säger om stu-dentens val att ni funderar på någon form av student-peng?Anf. 98 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! angriperpå ett klassiskt sätt den kritik som har funnits mot attkvaliteten inom högskolan riskerar att sjunka. Honritar en karikatyr - det är dessutom en dålig karikatyr- och så kritiserar hon karikatyren. Hon undrar omhon blir dummare och dummare med tanke på att honhar en akademisk utbildning och att fler och fler fåren sådan.Självfallet har ingen av oss i oppositionen menatatt så skulle vara fallet. Vi säger i stället att manmåste tillföra motsvarande andel nya disputeradelärare när man ökar antalet studenter på ett så drama-tiskt sätt, vilket i och för sig är bra. Andelen lärare fårinte sjunka i förhållande till antalet studenter. Likasåmåste det både finnas godtagbara lokaler att bedrivaundervisning i och bostäder för studenterna.Majléne uttryckte dessutom till-fredsställelse över att studiestödssystemet inte kom-mer att kunna förändras . Vi kritiseraderegeringen för denna fördröjning. Finns det ingensjälvkritik? Beklagar man inte senfärdigheten i be-slutsprocessen?Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag kan inte annat än att uttala mintillfredsställelse över det vi har lyckats med underdenna mandatperiod, trots de ekonomiska förutsätt-ningar som bl.a. såg till att vi ham-nade i. Vi har lyckats satsa över 10 miljarder kronorpå ett kunskapslyft. Vi har satsat på 60 000 nya plat-ser på högskolor och universitet. Nästan 9 000 nyaplatser finns inom den kvalificerade yrkesut-bildningen.Vi klarade inte att också införa ett reformerat stu-diestödssystem. Men om expansionen var steg 1 är vinu framme vid steg 2. Jag ser ingen som helst anled-ning att misstro regeringen när den säger att förslagetkommer 1999 och att ett nytt studiestödssystem kom-mer att vara 2000.Anf. 100 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag skall vara så schyst att jag erkän-ner att detta liknade ett beklagande över senfärdighe-ten. Jag instämmer i det beklagandet. Regeringen haren arbetsbelastning som gör att man inte förmår attgenomföra det som är både önskvärt och nödvändigt.Det kanske kan repareras på höstkanten.Anf. 101 () replik:Fru talman! Om det skall tolkas som ett beklagan-de vill jag att det tas till protokollet vad jag menarmed "beklagande". Det handlar naturligtvis om att vi1994 hade en ekonomi som inte möjliggjorde bådeexpansion och införande av ett nytt studiestödssystem.Det tog därför än det hade behövt ta. Det ärinte initiativkraften från regeringen det är fel på.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag skall hålla mig kort, eftersom jagväl får räkna mig till oppositionen.Jag tycker naturligtvis som Skånberg attkunskapen inte sjunker i värde om det är flera som . Såvida alla inte utbildar sig till kock, för då blirdet naturligtvis inte så stort värde med den examen -men det var väl inte det vi tänkte.Jag tycker ändå att li-tet för lättvindigt beskriver fördelarna med ett utökatantal platser på universiteten. Det är en riktig utveck-ling. Alltfler skall få tillgång till högre utbildning.Åtgärderna har ju delvis motiverats med den högaarbetslösheten. Om det inte hade varit så tror jag hade förberett det här på ett bättre sätt. Vi haralltså inte kompetenta lärare som klarar av expansio-nen. Vi har inte tänkt igenom hur undervisningssättetpå universitet och högskolor skall ändras för att passade nya elevgrupper som kommer in.Jag tycker också att man skall titta på den enskildaindividens förutsättningar, men jag tror att det bristerlitet på den punkten. Många studenter som kommer inpå en högskola får inte den hjälp, det stöd och denundervisning som de behöver för att klara av sinastudier. Det handlar inte bara om lärarbrist, utan detär också brister i antagningssystemet, studiesystemetfungerar inte bra, osv. Det finns alltför många brister isystemet, som borde ha förberetts bättre. Jag kanmöjligen i efterhand förstå orsakerna, men jag tyckerändå att detta bör komma fram.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag delar den oro som uttryck för när det gäller de enskilda studenternassituation på högskolorna . Jag ser i någon månmed samma oro på högskolors och universitets lång-samma sätt att förändra sig för att möta de nya kraven.Jag kommer med stort intresse att följa utvärde-ringen av vad universitet och högskolor under de häråren har använt de s.k. kvalitetshöjande medlen till.En av tankarna var att lärarkåren skulle få möjlighettill fortbildning och vidareutbildning för att skaffa signya pedagogiska erfarenheter. Hur mycket av dettasom har kommit till stånd kan jag inte svara på idagsläget, men kommer naturligtvisatt följa upp frågan, och det skall bli intressant att sevad pengarna har använts till. Jag tror precis somGunnar att det krävs en inre reform inom uni-versitet och högskolor, så att man möter de krav påförändringar och förnyelse som inte bara ett ökat antalstudenter utan även förändringen på sammansättning-en av själva studentkåren ställer.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag vill haka på den andra frågan somMajléne berörde, nämligen viktenav att vi har en offentlig grundfinansiering av forsk-ningen - jag vill då speciellt trycka på grundforsk-ningens finansiering - och forskningens frihet.Om nu har den upp-fattningen tycker jag att det hade varit intressant att fåen kommentar av utskottet vad gäller ett par motioneri stället för att de bara avstyrktes rakt av. motionen med förslag om att resursfördelnings-systemet skulle ses över, så att vi fick en bild av hurdet ser ut, vilka medel som kommer inifrån och vilkasom kommer utifrån. Detsamma gäller den frånsvensk synpunkt absolut inte särskilt offentliga finan-sieringen, med 1 miljard som styrs av EU:s forsk-ningsprogram. Jag tycker dessutom att åtgärden att urstatsbudgeten ta bort finansieringen av t.ex. miljöskyddsforskning innebär just ettsteg bort från offentlig finansiering till någontingannat, där vi saknar kontroll och öppenhet.Jag anser att de tre motionerna kunde ha bemöttspå ett mer positivt sätt, även om jag inte tror att ut-skottet skulle tillstyrka dem.Anf. 105 () replik:Fru talman! Orsaken till att vi har avstyrkt motio-nen är naturligtvis att vi vill avvakta Forskning 2000,som bl.a. skall titta på hur den framtida forskningenskall finansieras.NUTEK har initierat en uppföljning av kvalitetenpå de insatser som har gjorts inom ramen för EU-forskningen. Jag kan dela uppfattningatt det kanske krävs en starkare styrning av den s.k.motfinansieringen till EU-programmen, så att inteenskilda forskare först initierar samarbete och avtaloch universitet, högskolor och andra finansiärer sedanskall betala på löpande räkning. Den här forskningenmåste alltid vägas mot den s.k. inhemska forskningen.Jag hoppas att forskningsutredningen kommeratt ta upp även den här typen av problem vad gällerforskningsfinansieringen, som vi kan se finns.Anf. 106 ()replik:Fru talman! Jag har två korta frågor till MajléneWesterlund Panke. Det gäller CSN:s roll och detsärskilda utbildningsbidraget.Vilka åtgärder är socialdemokraterna beredda attvidta för att CSN skall kunna fullgöra sitt uppdrag påett bättre sätt än vad man har förmått göra?Vad skall jag säga till mina "kunskapslyftare" iSkäggetorp, och när defrågar om de kan lita på att det särskilda utbildnings-bidraget kommer att gälla både en tredje och en fjärdetermin och kommer att ligga fast fram , dåvi får det nya studiestödssystemet?Anf. 107 () replik:Fru talman! Det är väl ingen hemlighet att de allraflesta av oss som sysslar med utbildningsfrågor är ominte besvikna så i alla fall oroade över CSN ochCSN:s möjligheter att hantera alla de ansökningarsom har ramlat in över dem. Även regeringen harerkänt att CSN är underbemannat i det expansivaskede vi nu befinner oss i, och därför har CSN fått ettantal miljoner för att försöka förbättra det hela. Trotsdet handlar det fortfarande om handläggningstider påuppemot , och det är väl ingen av osssom tycker att det är acceptabelt. Jag vet att det i vissafall har tagit så . Tanke är att varje enskildstudent skall få ett besked efter tre fyra veckor.Anf. 108 ()replik:Fru talman! Det är bra att socialdemokraterna iutbildningsutskottet, och kanske även regeringen, ärmedvetna om problemet. om handläggningstider , men dekan faktiskt vara ännu längre. Många av dessa studie-ovana män och kvinnor känner faktiskt en stor oroinför framtiden. Det är så tråkigt, eftersom det inver-kar menligt på deras möjligheter till goda studieresul-tat. Skall man kunna studera som vuxen måste manockså känna sig trygg.Jag fick inte något klart besked om det särskildautbildningsbidraget, så jag får upprepa den frågan:Vad kommer att gälla?Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag missade svaret på den frågan -kanske var det en Freudiansk glömska, jag vet inte.Jag hoppas att efter behand-lingen av vårpropositionen kommer att ha ett klararebesked att ge till de studerande hon hade träffat. Detär en förhoppning som jag själv personligen när.Anf. 110 ()replik:Fru talman! talade omkvalitet och kvantitet i utbildningen, däremot inte såmycket om utbildning efter behov. När det t.ex. gällerläkarutbildningen kan vi ganska hyggligt beräknavilket behov vi har framöver. Men det finns mångaandra områden där vi inte vet något om behovenoch alltså måste vara beredda på det oväntade och detoplanerade. Därför har vi i tagit upp dethär med pensions- och utbildningskonton. Jag skullevilja ha en kommentar om hur socialdemokraternatänker sig att möta de här oförutsedda utbildningsbe-hoven.Britt-Marie Danestig tog upp frågan om CSN, ochjag tror tyvärr inte att vi kommer längre i den.Sedan var det forskningens frihet. Jodå, det ärväldigt bra att vi har offentliga medel. Men de klararju bara att bekosta en ringa del av alla de forsknings-projekt av hög kvalitet som det ansöks för. I , som jag ärordförande för, kan vi dela ut medel i av an-sökningarna, och det finns många andra bra. Då är detför väl att det också finns en del privata fonder somman kan söka i. Vad vi gör nu är att analysera vadsom har hänt med alla goda idéer som inte har fåttnågra pengar. Jag undrar om har några idéer om hur vi kan öka friheten iforskningen med tanke på de här icke tillgodoseddaforskningsidéerna.Anf. 111 () replik:Fru talman! Även när det gäller forskningssektornär ju de offentliga medlen begränsade. Det väsentligaär, såsom jag framförde i mitt anförande, att grund-forskningen har en offentlig bas att stå på. Jag tror attdet är en förutsättning för forskningens frihet.När det sedan gäller den tillämpade forskningenoch sektorsforskningen har ett betydande antal finan-siärer trätt in på arenan och är nu medspelare i dethär. Det blir svårare och svårare att få en helhetssynpå och en överblick över hur forskningsfinansieringenegentligen ser ut. Därför tror jag att inte bara vi poli-tiker utan även forskare förväntar sig mycket av ut-redningen Forskning 2000. Man hoppas få en klararebild av läget när det gäller den ekonomiska delen.Anf. 112 ()replik:Fru talman! När det gäller grundforskning hållerjag med om att det är viktigt att vi har den här offent-liga basen. Men jag tycker inte att man skall uteslutanäringslivet i det sammanhanget. Jag tror att det kankomma med mycket viktiga bidrag.Majléne nämnde inte denforskningsetiska utredning som pågår, där både RuneRydén och jag sitter, som just har till uppgift att tittapå relationerna mellan forskarna och industrin för attse till att det inte blir någon otillbörlig, oetisk styrningav det samarbetet. Men så långt jag har sett hittillskommer näringslivet i det här sammanhanget medväldigt värdefulla bidrag.Anf. 113 ():Fru talman! Jag tänker ta upp en fråga som rörsamarbetet mellan högskolan och näringslivet. Det härär en fråga som jag kom i kontakt med på grund av enhändelse vid . Det skapades där enväldigt stark opinion mot ett avtal som hade skrivitsmellan högskola och näringsliv. Det var ett avtalmellan och om att manskulle ha en gemensam doktorand och gemensamforskning. Detta avtal väckte väldigt mycket reaktio-ner, både bland studenter och bland lärare på högsko-lan.När jag började titta på den här frågan ringde jagförst runt till olika högskolor och universitet för att sehur samverkan mellan olika högskolor och näringsli-vet ser ut. Det första som hände var att en del högsko-lor och universitet sade: De här uppgifterna är sekre-tessbelagda. Tyvärr kan vi inte lämna ut de här avta-len. Det visade sig också att de flesta högskolor ochuniversitet inte hade någon central kontroll över vilkaavtal som fanns på respektive högskola och universi-tet. Man visste att det fanns avtal på vissa institutio-ner, men man hade ingen lättillgänglig informationom hur samverkan mellan respektive högskola ochuniversitet och näringslivet såg ut.Jag kontaktade även Utbildningsdepartementet.Där hade man inte heller särskilt mycket informationom eller insikt i hur detta samarbete ser ut . Jagär också litet förbluffad över att även utbildningsut-skottet, som det verkar, har släppt den här frågan vindför våg. Inte heller här har man någon insyn i ellerkontroll över hur detta samarbete ser ut.Jag vill ta upp den problematik som finns. Jag ochMiljöpartiet ser dock positivt på samarbete mellanhögskola och näringsliv. Det är en grundprincip ochnågonting som vi vill utveckla.För att inspireras litet grand ringde jag till högsko-lor och universitet i andra länder. I t.ex. finnsdet statligt reglerat hur sådana här avtal mellan hög-skolor och näringsliv skall se ut. Jag pratade ocksåmed ett antal privata universitet i och i Tysk-land, som alltså är finansierade enbart av näringslivet.När jag berättade om hur våra avtal kunde se ut, dvs.de sämre fallen av de avtal som finns i , troddede att jag skämtade med dem. Sådana här avtal skullevi aldrig acceptera här; vi skulle aldrig få trovärdigheti forskningsvärlden, hette det.Jag kan ge exempel på bristerna med de avtal somfinns. En brist är att högskolor och universitet tyckeratt sådana här avtal kan vara sekretessbelagda. Detoffentliga kan alltså inte få tillgång till vilka avtal somfinns. Det här är en oerhörd brist! Men det är inte baradet att avtalen inte är lättillgängliga och att det intefinns någon kontroll över vilka avtal som finns; jaghar också sett flera avtal om att man skall utse t.ex. enforskare i samråd med det företag som man är spons-rad av. Institutionen själv måste alltså påverkas av detföretag som sponsrar. Det här är någonting som deprivata universitet i och som jag pra-tade med aldrig skulle acceptera. De accepterar peng-arna från näringslivet, och de accepterar och samarbe-tet. Där har man mycket att ge varandra, och där finnsdet en utveckling. Men de skulle aldrig acceptera attföretagen lägger sig i vem man utser för att bedrivaforskningen. Sådana avtal finns i Sverige.Jag tycker också att det finns andra oklarheter iavtalen, t.ex. vad gäller i vilken utsträckning företagfår använda sig av universitetens och högskolornaslokaler och av deras logotyp. Det handlar helt enkeltom att kunna marknadsföra företagen på högskoloroch universitet på ett sätt som jag tycker kan varapåträngande, både för studenter och för allmänheten.Här finns det ingen diskussion.Samtliga partier utom hänvisar i be-tänkandet till utredningen mellan högsko-lan och näringslivet som tagitfram. Det finns utredningar; jag har läst två av dem. utredningarna säger man att mycket av samverkanmellan högskola och näringsliv sker i en gråzon.I utredningarna tycker man också att det i någon månär acceptabelt. Men då skall man betänka att de härutredningarna har gjorts av ochinte av . Det finns alltsåandra frågeställningar där.Jag har mycket stor respekt för högskolorna ochuniversiteten i . Men jag vet, genom att jag harhaft direktkontakt med både studentkårer och högsko-lestyrelser i , att man gärna hade velat se nå-gon form av riktlinjer från riksdag och regering.När den här frågan togs upp vid högskolahade vi en paneldebatt. Man hade tillsatt en arbets-grupp vid som skulle undersöka dehär frågorna.