prot · GL09116 · 1998-06-02 00:00:00 — Det kangälla energisnåla och miljövänliga transporter, små-skalig livsmedelsproduktion, biobränslesatsningar ochekoturism m.m. är ett sammanhållandeband i en sådan process.I dessa dagar då vi satsar nästan 10 miljarder kro-nor på är det många i inlandet som und-rar varför vi inte kan satsa bara tiondelen av densumman på att höja banstandarden upp till 22,5 tonsaxeltryck på sträckorna och Arvids-jaur-Gällivare. Därmed kan banan bli en central för-bindelse mellan såväl norra och södra som förhela det svenska inlandet. Möjligheter finns dessutomatt knyta ihop med stambanan straxnordost om . Bara utbyggnad skulleskapa unika nya möjligheter att nå södra inlandet viaMora ned mot västkusten.Fru talman! Som tur är avvisar utskottet förslagetom miljöavgiften för dieseldrivna järnvägsfordon. Ensådan avgift, enligt föreslagen modell, hade inte fåttavsedd verkan utan skulle snarare ge ökad miljöbe-lastning. Då vägfordonen kräver så mycketenergi och betydligt större utsläpp blir miljöeffektennaturligtvis negativ. Dieselskatten hade blivit ett hårtslag mot de icke elektrifierade banorna, de små järn-vägarna men framför allt ett hårt slag mot glesbygden.En bättre väg att gå är att kraftfullt stimulera en över-gång till biobränslen.Ett annat angeläget järnvägsprojekt med bredenighet och regionalpolitiskt motiverat är upprust-ningen av Västerdalsbanan med en förlängning framtill Sälenfjällen.I finns en mängd små järnvägar på lands-bygden som karakteriseras av gammal teknik, lågtresande, låg produktivitet och höga kostnader. Omdessa genom ny miljöteknik kan bidra till att sänkafraktkostnader och skapa bättre persontrafiksförbin-delser utgör de en outnyttjad resurs, inte minst i arbe-tet för ett hållbart samhälle.Lämpliga forskningsprojekt i ett sådant syfte kanutöver också Västerdalsbanan och Kin-nekullebanan vara.Fru talman! Vägfrågorna har också en avgörandebetydelse för inlandets möjligheter till överlevnad ochutveckling. Det är mycket positivt med den satsningsom nu skall göras på , , underde närmaste åren. Med denna satsning kommer i högre grad att bättre attrahera långvägatrafik och öka förutsättningarna för bl.a. turistnäring-en.Sedan cirka tio år tillbaka samarbetar ett tjugotalkommuner genom IEF, för inlandets utveckling. Samarbetetomfattar kommunerna från i norr till vid i söder. Efter att Inlandsbanan ABbildades har IEF riktat mer av resurserna till att mark-nadsföra den småskaliga landsbygdsturismen medInlandsbanan och som sammanhållandeband.Under senare år har även Inlandsvägen Syd, be-stående av kommunerna från till ,etablerats. Inlandsvägen Syd består av delsträckornapå vägarna , , . Leden utgör därmed förbindelselänkenmellan , och inland.Vägen har, i hela sin totala längd, en viktig funk-tion för företagen att nå marknader i ochpå kontinenten. Vägen används också flitigt för resortill och från de stora vintersportorterna i fjällkedjan.Sträckan från till ingår istamvägnätet till skillnad från sträckan . Ingen kedja är starkare än sin svagaste länk.Stråkets fördelar och potentialer kan inte tas till varaom man inte kompletterar stamvägnätet med denfelande länken mellan och Mora.Det är bra att det nu satsas på den norra delen avInlandsvägen , men planering och investe-ringar måste utgå från en helhetssyn där också In-landsvägen Syd ingår. En bra början kan kanske varaatt hitta en enhetlig vägnummerbeteckning för dennasödra del.Vid det numera förekommande Inlands-tinget som hölls i togsinitiativ till en gemensam utvecklingsplan för helaInlandsvägens sträckning från till Gälliva-re/. Goda kontakter har också skapats medberörda regioner inom som aktivt deltar idiskussionerna kring inlandets kommunikationsfrågor.Hela det svenska inlandet är således möjligheter-nas region med ett alldeles unikt samarbetsinitiativsom omfattar ca 150 mil.Detta, fru talman, är en information och ett förhål-lande som trafikutskottets ledamöter och riksdagenbör känna till.Därmed har jag inte några bifallsyrkanden utövervad har framfört utan tackar bara för attjag har fått informera något om situationen i inlandetoch de möjligheter som faktiskt finns där om barakunskapen och viljan finns.Anf. 102 ():Fru talman! På s. 152-154 i betänkandet redovisartrafikutskottet hur beredningen inför inriktningsbeslutgår till. När man har gjort det förtecknar man 96 mo-tioner i en bilaga och avstyrker samtliga. detta i sitt inledningsanförande och i ett re-plikskifte med . Det kanske är nöd-vändigt att göra på det sättet, men detta betänkandehandlar ju faktiskt inte bara om en inriktning, utan detär trafikutskottet som har valt att behandla 166 motio-ner, bl.a. från allmänna motionstiden. Man kanskemåste göra på detta sätt. Det kanske t.o.m. är riktigt.Men det blir faktiskt ett problem för mig som enskildriksdagsledamot. Jag har en formell konstitutionellmöjlighet att påverka, och det är att motionera.Jag har tillsammans med några kolleger från södraÄlvsborg motionerat om att en utredningsman skalltillsättas för att närmare studera föreslår nu att denna motion skallavslås. Den har inte varit föremål för någon sakbe-handling. Som sagt var, det kanske är nödvändigt. JarlLander tröstade en annan debattdeltagare med attdroppen urholkar stenen. Det gör den onekligen. Menjag undrar om det räcker i detta fall. Man får nog tatill en spann eller kanske en flodspruta. Men detkommer en motionstid också.Ett stort antal kommuner och fem länsstyrelser harunder agerat och lagt ned mycket pengar påatt göra en grundläggande utvärdering av hur manskulle bygga en järnväg genom landets mest tättbefol-kade områden - Götalandsbanan. I vår motion fram-för vi att det nu vore dags att man tillsätter en statligutredningsman för detta projekt på samma sätt somman gör för en del andra projekt. Det tycker inteutskottet. I varje fall anser man inte att det är lämpligtatt göra det den här gången. Men vi får väl återkom-ma.Ibland funderar jag på en sak som jag tycker är ettproblem, nämligen det här med motionerandet, sominte räcker till. Tydligen måste andra medel användas.Om det då handlar om en flodspruta eller inte får väljag tillsammans med mina kolleger fundera på.Detta, herr talesman för trafikutskottets majoritet,är en annonsering om att vi återkommer i den härfrågan.Anf. 103 ELISEBEHT ():Fru talman! Jag har intresserat mig för trafikfrå-gorna ur ett sörmländskt perspektiv.Stora infrastruktursatsningar har just avslutats iMälardalsområdet. och ,som invigdes , är nya och viktiga länkar itransportsystemet.Jag tänkte nu peka på några av de viktiga sats-ningar som det återstår att ta itu med för att hela länetoch hela regionen skall hänga med. Jag börjar med attpåstå att en utbyggnad av tredje spåret här i Stock-holm och en utbyggnad av den s.k. Nyköpingslänkenmåste, utöver det regionala intresset, av minst tregoda skäl anses vara en riksangelägenhet:Både tredje spåret och Nyköpingslänken behövssom en förutsättning för att det nationella kom-munikationssystemet skall fungera så som det ärtänkt, där Nyköpingslänken får anses vara en för-utsättning för att genomförandet av Europakorri-doren - dvs. spårbunden trafik från Stockholmöver , via och ned motSkåne och och vidare ned i -skall kunna genomföras.Tredje spåret, tillsammans med Nyköpingslänken,behövs för att göra det möjligt att nå det övergri-pande målet att säkerställa en samhällsekonomiskteffektiv och långsiktigt hållbar transportförsörj-ning i hela landet.Nyköpingslänken, tillsammans med tredje spåret,behövs för att vart och ett av de fem delmålen skallkunna förverkligas, av vilka tre är följande:- målet om ett tillgängligt transportsystem,- målet om en hög transportkvalitet och- målet om en säker trafik.Vi sörmlänningar har i färskt minne jordskredet iVagnhärad och urspårningen i strax norrom sedan.Vidare behövs Nyköpingslänken och tredje spåretför att nå följande två mål:- målet om en god miljö och- målet om en positiv regional utveckling.Fru talman! Det är lätt att konstatera att den ut-byggnad som skett i norra delar på ettpåtagligt sätt har förbättrat förutsättningarna för nä-ringslivets tillväxtmöjligheter och medborgarnasmöjligheter till arbete och studier. Det är angeläget attlänets övriga delar ges samma förutsättningar så atthela kan bli en utvecklingsregion. Så skullefler tåg med tågstopp över och ge väst-ra nya förutsättningar på samma sätt. Likasåskulle en satsning på medföra en väsentligförbättring för västra när det gäller möjlig-heterna att via E 20 och E 18 nå och Upp-sala.De möjligheter som en utbyggd och utveckladhamn i för med sig ger nya möjligheter tillhandelsutbyte gentemot och , vil-ket också måste anses vara av nationellt intresse. I dagär hamn kraftigt underutnyttjad jämförtmed de förutsättningar som denna djupastehamn har.Fru talman! Jag har med detta försökt visa att desatsningar som vi sörmlänningar tycker är så viktigaur vårt perspektiv är minst lika viktiga för hela landetoch att de därmed så fort som möjligt bör prioriteras iden framtida planeringen.Anf. 104 ():Fru talman! Jag begärde ordet med anledning aven del av de resonemang som förts här under dagen.Jag tycker nämligen att hanteringen av situationen äroroväckande. Det är egentligen två saker som jag villtala om, och de båda sakerna hänger ihop.Först gäller det de bidrag till de kommunala flyg-platserna som föreslagits från regeringens sida ochsom nu föreslås besluta om. Själv tycker jagatt det för flygets del gäller ett av de bästa beslutennågonsin. tittar man på flygtrafikenutifrån hela behov. Det system som vi hittillshaft är ett system som har vuxit fram genom att manfrån gång till gång har tittat på olika regioners behov.Men , som sagt, har man tittat på hela Sverigesbehov. Man har också tittat på flygets roll i Kommu-nikationssverige.Resultatet, att man föreslår att alla kommunalaflygplatser skall få vara en del av , anser jag inte är en tillfällighet. De flesta avde här flygplatserna har bakom sig.Där har man funnit sig till rätta med sin situation ochvarit med och utvecklat sin del. Därmed är dessaflygplatser en del av transportmönstret. Dessutom hari förslaget lagts in delar som gör att det här inte är heltgratis för kommunerna, utan de får även i framtidenvara med och bidra i dessa avseenden. Det tycker jagär bra.Vidare gäller det någonting som har dykt upp imånga resonemang och som till viss del finns med iolika reservationer. Det gäller den företeelse somkallas för peak pricing - marknadsanpassning, som endel säger. Det gäller då ett system som går ut på under de perioder då det är en hög belastning påen flygplats skall börja ta betalt utifrån var och ensbetalningsförmåga. Om vi i genomförde ettsådant system - naturligtvis handlar det då om Arlan-da - skulle det vara mycket olyckligt därför att desom då drabbas kanske är de flygplatser och de regio-ner som har det absolut största behovet av flygtrans-porter.Vän av ordning kanske säger: Med hjälp av dennya myndighet som inrättas kan väl staten gå in ochvara med och köpa en del av den här flygtrafiken. Jagundrar: Vart har vi då nått? Vad är då resultatet? Ja,naturligtvis har start- och landningsavgifterna ökat.Om det är syftet tycker jag att man skall säga det.Enligt min åsikt kan syftet i slutändan inte vara att slåut de regioner som inte är tillräckligt befolkningstätaför att kunna ha stora flygplan med bra beläggning.Jag tycker att vi måste värna om att de regioner somhar behov av bra kommunikationer också i framtidenskall ha minst lika goda möjligheter till bra kommuni-kationer som alla andra i Sverige.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hemstäl-lan i trafikutskottets betänkande.Anf. 105 ()replik:Fru talman! talar vackert omflyget, precis som jag gjorde. Det somär spännande med redogörelse äratt han talar om flygets roll i hela och ombetydelsen av stöd till en rad flygplatser runt om ilandet.Det borde ge mer flyg, eller hur ?Då frågar jag mig: Hur tänker lösadet nu när ni vill lägga ned och när flygtrafi-ken med nästan hundraprocentig sannolikhet - det kanvi nog lova - kommer att öka?Dessutom vill ni ju inte heller införa peak pricing.Jag undrar bara: Hur skall lösasituationen i , utan och utan peakpricing?Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Som framgick av mitt tal pratade jagöver huvud taget inte om . Jag försökte atthålla mig till en situation där hela skall kunnaha tillgång till bra kommunikationer.Vi försöker att öka tillgängligheten på Arlanda.Min åsikt är att den tredje banan naturligtvis är heltnödvändig och att den fjärde banan är en förutsätt-ning.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Jag hör att säger skall öka tillgängligheten. Men de flesta planbåde landar och startar ju faktiskt i , och vihar ingen tredje landningsbana på . Jag vetinte om har några senare siffror änjag. Jag har hört 2003. 2004, säger man . Det bety-der att ändå anser att kanvara till 2003, 2004.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! har försökt den härvarianten tidigare med mer eller mindre lyckat resul-tat, kan man kanske tillägga.Vi har från vårt parti sagt att är en flyg-plats som inte skall finnas kvar. Vad jag försöker sägaär att vi behöver ytterligare kapacitet och att Arlandaär navet i svensk flygtrafik. Vi önskar en utbyggnadav kapaciteten där. försöker man på alla sättpå - jag vet inte om vet omdet - att inom ramen för det bansystem som redanfinns och de två banor som eventuellt tillkommer ökaantalet starter och landningar.Förhoppningsvis skall man redan fr.o.m. septem-ber kunna få ytterligare två rörelser med hjälp avatt man ökar farten och beredskapen på framför allt deplan som skall starta. Det här skall förhoppningsviskunna innebära att man ökar kapaciteten och på detsättet kan tillgodose stockholmarnas önskemål om attBromma skall kunna avvecklas.Anf. 109 ()replik:Fru talman! har lagt fram sitt förslagom start- och landningsavgifter - framför allt land-ningsavgifter - i avvaktan på en miljöbeskattning avflygbränsle. Det anser vi vara det mest lämpliga. Meneftersom en sådan inte kan komma till stånd av diver-se anledningar som säkert kännertill föreslår vi en annan form av prissättning.Det förslag vi har lämnat i det här betänkandet stårvi bakom. Men det är ingalunda färdigutformat. Jagtycker att det är viktigt i det här sammanhanget attpåpeka att faktiskt är positivt till det flygsom finns t.ex. till flygplatser i skogslänen och påGotland.Anf. 110 ():Fru talman! Jag vill också säga några ord omBromma flygplats.Bromma flygplats vara eller inte vara har diskute-rats och utretts . Allaverkar överens om att det innebär allvarliga miljö-och säkerhetsproblem att ha en flygplats mitt i enstorstad och att det är ohållbart i längden. Mångabostäder har också blivit byggda i Brommaområdetmot bakgrund av tidigare fattade nedläggningsbeslut.I dag upplever en hel del brommabor att de liderfysiskt av dålig luft och buller och av att de får för-oreningar i sina trädgårdar på grund av flyget. Mångauppger också att de lider svårt psykiskt av att ha jet-och skolflygplan strax ovanför hustaken. Det kan härnämnas att olycksstatistiken för privatflyg per per-sonkilometer är lika allvarlig som den för motorcyk-lar.Det har tidigare här i debatten poängterats behovetav tillräcklig flygkapacitet i . Jaganser också att det är viktigt att vår huvudstad hartillräcklig flygkapacitet så att alla som vill och behö-ver kan använda detta transportslag. Men det är ävenviktigt med miljö- och säkerhetshänsyn när det gällerhur och var denna flygplatskapacitet skall vara belä-gen.För att en trovärdighet skall finnas i detta ange-lägna ärende krävs att ett årtal fastställs för Brommanedläggning som reguljär flygplats, och då i sambandmed att utredningen om flygplatskapaciteten i blir färdig. Jag är övertygad om att ettsådant bestämt årtal kommer att på ett positivt sättpåskynda processen med att åstadkomma ytterligareflygplatskapacitet i Stockholmsregionen.I detta anförande instämde ,, , ,, , ,, och (alla s).Anf. 111 ():Fru talman! Jag vill ta upp några synnerligen ak-tuella synpunkter på de problem som finns i Värm-land för det värmländska näringslivet när det gällertransporter, vägar, godstransporter på vatten, dvs.Vänern som ett centralt perspektiv, och naturligtvisockså flygförbindelser.Om det sistnämnda vill jag gärna säga att vi iVärmland naturligtvis är glada för att vi efter mångaår med bl.a. motioner i denna riksdag äntligen har fåtten flygplats som inte hotas av nedläggning på grundav bullerstörningar i omgivningen.Det är bara så att när vi väl fick denna nya flyg-plats färdigbyggd infördes restriktioner för vår flyg-trafik, framför allt på , som näringslivet iVärmland i så hög grad är beroende av. är detsvårare än någonsin att få en plats på planet frånKarlstad till , antingen vi nu behöver detför arbete och uträttande av ärenden i ellerför förbindelser med utlandet. Goda flygförbindelserär mycket angeläget för industrin i somarbetar med globala kontakter.Det är naturligtvis en paradox att man får en nyflygplats och får restriktioner sominskränker denna flygtrafik till ett sämre läge än vadvi hade tidigare med en mindre och ännu mer centraltbelägen flygplats. Jag nämner denna paradox och villgärna tro att det kommer att bli en förbättring härvid-lag. Denna förbättring måtte då inträffa i modern tidså att vi inte står där med den problematik som vialltför mycket har blivit lidande av.Jag vill också peka på osäkerheten kring Vänern-sjöfarten. Det har framgått att det krävs ännu en ut-redning av denna synnerligen angelägna form avgodstransporter. Vi har ett utomordentligt stort systemav insjötrafik från centrum av ända ned tillGöteborg och med utfart till de stora världshaven.Detta ligger nu åter i något slags kannstöperier därman skall utreda framtiden för ett trafiksystem somnaturen själv har skapat. Detta sammanhänger medTrollhätte kanal och de förbättringar som där behöverske.Fru talman! Jag dristar mig här och att frågaom det inte är lika bra att man tar upp den gamladiskussionen om att bygga en ny kanal från sydspet-sen av västerut till och Byfjorden.Detta förslag som var uppe till diskussionär inget oöverkomligt, men då hade man inte de ut-omordentligt goda tekniska förutsättningar som mannu har för att bygga det som kanske ter sig någotvidlyftigt. Jag tror att det inom ramen för dagensteknik skulle kunna, inte bara vara möjligt utan rentav också ekonomiskt. Då kommer vi ifrån alla pro-blem med och vad som eljest kan tillförasden sidan.Fru talman! Jag vill också för femtioelfte gångenpeka på vägarnas beskaffenhet i . Som allavet är ett mycket centralt beläget län. Detligger i centrum av . Om man skall utropa ennordisk huvudstad vore det rimligt att utnämna Karl-stad. har tidigare diskuterats som en lämpligkansliort för Nordiska rådet.Jag förstår nu att min talartid är till ända. Jag tack-ar för tillfället att få peka på det väsentligaste jag vetav geografin i - ja, i norra - och detär faktiskt Värmland.Anf. 112 ():Fru talman! Jag ber om ursäkt om jag upptarkammarens tid ytterligare, men när en länskollegabegär ordet måste man som ansvarig talare för ut-skottsgruppen replikera på ett sådant inlägg.Jag vill för en gångs skull helt instämma i det somGöthe avslutade med. Det är något särskiltmed Värmland.I övrigt tar upp ett par synpunktersom vi har behandlat i utskottets betänkande, men avtidsnöd hann jag inte att ta upp dessa i mitt huvudan-förande. Det gäller bl.a. oron för Vänernsjöfarten.I den konkurrenssituation som uppstår medsänkta banavgifter och förbättrade förutsättningar förjärnvägen är det klart att man kan känna en viss oroför att sjöfarten skulle komma i en svår konkurrenssi-tuation. Men genom detta betänkande ger vi större ansvar för planering i infrastruktursam-manhang både regionalt och nationellt. Vi förutsätteratt verkligen följer utvecklingen avVänernsjöfarten och - om så behövs - åter-kommer till regeringen med förslag till förbättringar.När det gäller synpunkter påflygplatsen i vill jag påminna att det var vi själva i länet som sade att vi, när vibygger en ny flygplats, skall ha de strängaste mil-jökrav som tänkas kan. hade SAS, somdå i huvudsak trafikerade , också relativtmiljövänliga flygplan. Dessa har sålts ut och därförmåste man använda mindre flykplanstyper för trans-porter till och från Karlstad.Detta gör att det blir ett tryck på vägsystemet ochjärnvägssystemet, och jag instämmer med GötheKnutson att där behöver mer.Anf. 113 ():Fru talman! Jag tackar för inlägget från som jag uppfattade som positivt. Jag vill barapeka på att vi inte hade för avsikt att ställa så strängakrav på flygtrafiken vid den stora nya flygplatsen somkostade ett antal miljoner att det uteslöt en förbättringav flygtrafiken.Som jag påpekade har det blivit en försämring,och det är ju paradoxalt. är nudessvärre känd också i utlandet. Det är svårt kommatill därför att planen är överfulla. Och undrapå det när man använder plan som har en tredjedel avden kapacitet som de tidigare planen hade! Menflygplatsen är fin och bra, och det är bara fråga om attåstadkomma litet rotation och ändra på åsikterna hosen och annan centralt placerad person.Jag vill också peka på att Vänernsjöfarten givetvisbör vara central i en diskussion med tanke på att manskeppar ut så mycket gods. Jag uppfattade positiv. Han sade ingenting om den idé som jagtog upp på nytt. Man borde helt enkelt skapa en nykanalled, och det är inte uteslutet i av ytterligtmodern teknik. Det var annat när för byggandet av kanal.Det finns naturligtvis andra transportproblem iVärmland. Järnvägstrafiken är utomordentligt angelä-gen. Men när det gäller passagerartrafiken är detfullsatt på de nutida tågen. De gamla godsvagnarnafinns där.Anf. 114 ():Fru talman! Jag måste säga att jag är skeptisk tillsådana projekt som Väner kanal eller kanal idagens transportsystem. Jag tror inte att den typen avtrafik klarar detta med just in time-systemet.Fru talman! Jag instämmer i det som sade om behovet, men det är inte behoven sombehandlas i det här betänkandet, utan det är målsätt-ningar, inriktningar osv. Jagvill hänvisa till det som står överst pås. 152 i utskottets betänkande och till den förklaringsom finns om orsaken till att alla motioner om inves-teringar osv. redovisas i tabellformat i betänkandet.Fru talman! Jag yrkar än en gång bifall till utskot-tets hemställan i dess helhet och avslag på samtligareservationer.Anf. 115 ():Fru talman! var nu så positiv som jagsällan har hört honom, och det är jag tacksam för. Atthan inte tror på byggandet av en ny kanal kan tillskri-vas det faktum att det förslaget kom litet häftigt frånmig här och . Men jag är glad över det stora intres-se som detta har väckt med tanke på tillströmningenav ledamöter till kammaren.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutTU10 Transportpolitik för en hållbar utvecklingMom. 1 (transportpolitikens mål och inriktning)1. utskottet2. 1 (m, fp, kd)3. res. 2 (c)4. res. 3 (v)5. res. 4 (mp)Förberedande votering 1:24 för res. 316 för res. 4255 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:26 för res. 220 för res. 3257 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:103 för res. 126 för res. 2174 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:142 för utskottet103 för res. 158 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 sFör res. 1: 71 m, 21 fp, 1 v, 10 kdAvstod: 24 c, 19 v, 15 mpFrånvarande: 19 s, 9 m, 3 c, 5 fp, 2 v, 3 mp, 5 kdÅke () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats som frånvarande.Mom. 10 (godstransportfrågor)1. utskottet2. 9 (c)3. res. 11 (mp)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 9 med acklamation.Huvudvotering:245 för utskottet22 för res. 937 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 142 s, 71 m, 2 c, 20 v, 10 kdFör res. 9: 22 cAvstod: 1 m, 21 fp, 15 mpFrånvarande: 19 s, 8 m, 3 c, 5 fp, 2 v, 3 mp, 5 kdAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 26 (ett effektivare resande)1. utskottet2. 22 (c, mp)Votering:243 för utskottet59 för res.