prot · GL0954 · 1998-01-22 00:00:00 — Det är viktigt att för-skolans och skolans pedagogik samverkar så attgodbitarna kan tas ur båda - för barnens bästa.Nu diskuteras även ett måldokument för förskolan,dvs. en läroplan för barn . Jag hoppas att dennaplan kommer att höja nivån ytterligare på verksamhe-ten i förskolan.I utredningen erövra omvärlden beskrivs hurdetta skall kunna ske. Stor tillit ges till högskoleutbil-dad förskolepersonal och högskoleutbildade förskol-lärare och fritidspedagoger. Här vill jag dock lyftafram andra grupper inom barnomsorgen. Erfarenhet,tyst kunskap, är också viktig när det gäller vardagspe-dagogik. Att lära barn handlar ju ofta omatt skapa miljöer för att väcka barns egen lust att lära.Här handlar det mer om initiativrikedom och fantasiän högskolepoäng. Vidareutbildade barnskötare ochfritidsledare är nog så kunniga att lära ut om exem-pelvis natur i mulleskolan.Vidare anser utredningen och en del andra debat-törer att familjedaghemmens verksamhet inte är till-räcklig för att omfattas av förskolans läroplan. Dettakänns minst sagt otidsenligt.Sedan dagbarnvårdarna fick kollektivavtal 1976och det blev ett yrke har verksamhetsformen utveck-lats till att erbjuda barn verksamhet likvärdig med vaddaghemmen gör. Många föräldrar efterfrågar dennaomsorgsform, beroende på flexiblare öppettider ochmindre barngrupper. I de kommuner som harplaner för förskolan genomför självklart också famil-jedaghemmen denna verksamhet. Vid nyanställningarkräver kommunerna utbildade dagbarnvårdare somarbetar i grupp för att ge barnen det bästa.Förskolan måste upplevas som rättvis. Därförmåste de olika formerna omfatta samma utvecklings-möjligheter för barnen. Ett familjedaghem kan varanog så utvecklande när dagbarnvårdarna arbetar igruppverksamhet, har tvärgrupper och får handled-ning i pedagogiska frågor.För att göra detta så smidigt som möjligt vore detbra om familjedaghemmen i en geografisk enhet or-ganisatoriskt hörde till ett daghem med förskoleche-fen som arbetsledare. Dagbarnvårdarna ingår då ipersonalgruppen, kan vara med på personalmötensamt genomföra planering och utvärdering tillsam-mans med andra.Fru talman! Det är viktigt att alla beslut som fattasom barn utgår från barnets behov. Bådefamiljedaghemmen och daghemmen kan utvecklasoch samverka.Anf. 204 ():Fru talman! Jag kommer att beskriva ett antal bil-der i , och all överensstämmelse medverkligheten är ingen tillfällighet.Jag tänkte börja med , . För att ni skallförstå hur funktionshindrad är skall jag läsa endel ur ett läkarintyg: har ett neurologiskt han-dikapp, med bl.a. cerebral pares, CP, utvecklingsför-sening och ytterst svårbemästrad epilepsi.Tomas går i skolan och har haft personlig assistenti skolan, men på grund av en lagändring är det nu intesjälvklart att man får ha den personliga assistenten iskolan. Därför omprövade beslutet.Tomas mamma yttrade sig naturligtvis och förklaradeatt behöver den personliga assistenten i skolanför att klara av det hela. sade ändånej.Tomas mamma överklagade då till länsrätten. Honskriver för räkning: Mina viktigaste skäl ärmin epilepsi och mina kommunikationssvårigheter.Såsom jag tidigare beskrivit behöver jag ständigt enperson vid min sida som kan hjälpa mig på rätt sättunder och efter mina svåra anfall. Jag saknar tal ochkan inte heller kommunicera med tecken. Jag uttryck-er mig på ett mycket personligt sätt med rörelser,kroppshållning, ansiktsuttryck och ljud, som gör attbara en person som känner mig väl kan förstå mig.Mamman fortsätter att beskriva varför be-höver den personliga assistenten i skolan, för att fåkontinuiteten och få en person som känner Tomas.Tomas mamma förstod, , att detskulle ta innan länsrätten tog bestämd ställ-ning. Skolan började, och kunde inte gå iskolan. mamma måste ta tjänstledigt och varahemma.Mamman skrev till kommunen och frågade omkommunen möjligtvis kunde stå för den personligaassistansen, och hon fick i ett beslut svaret: anger i sina Allmänna råd 1997:2 att ide fall assistansersättning enligt LAS inte lämnas,t.ex. när den funktionshindrade personen vistas i sko-lan, är inte avsikten att överföra ansvaret för personligassistans till kommunerna.Prata om moment 22! Mamman kommer alltsåinte ur det här.Tomas var hemma hela förra terminen, och förstden får ett ja från länsrätten ochfår sin personliga assistans. Jag undrar om man skallbehöva kämpa så här mycket för någonting som ärganska självklart.Fru talman! Det här är en bild ur verkligheten i ettland där Socialdemokraterna har makten i riket, i allalandsting utom ett och i mer än 200 av landets 288kommuner.Jag skall ge en snabb bild ur ett brev som jag harfått från , som också är funktionshindrad. Honskriver:Jag har fyllt , och jag vill fortsätta att le-va ett fritt liv utan integritetshotande byråkrati, sompetar på mig och mitt privata liv ideligen. Jag villfortsätta att kunna lägga mig när jag är trött och gå påtoaletten utan att bli bokförd.Varför skriver hon det här? Jo, hon skriver detmed anledning att man ändrar assistansersättningen,schabloniserar den och lägger över de 20 första tim-marna på kommunerna. Hon slutar: Med mycketvänliga hälsningar från en som har lämnat kommu-nens omsorg, servicehuset, vårdetablissemanget,överförmynderiet, personalmöten och kafferumsskval-ler om mitt privatliv. lever jag på landet medpersonlig assistans och hoppas på att få fortsätta dethär.Fru talman! Det är ännu en bild ur verkligheten iSocialdemokraternas , där Socialdemokraternahar makten i riket, i alla landsting utom ett och i 200av landets kommuner. Vad jag vill ha sagt med dettaär att det är väldigt förvånande att ett parti som helatiden i pamfletter och tal säger sig värna om de sva-gaste och de mest utsatta inte lever upp till det i verk-ligheten.Det som kanske gör det ännu märkligare, enligtmitt sätt att se, är att det är samma parti som anser sigha råd att avveckla kärnkraften, till en nota som viinte vet vad den kommer att bli men som vi vet kom-mer att röra sig om . Dettaparti, dvs. Socialdemokraterna, anser sig ha råd attavveckla kärnkraften men har inte råd att se till att desom allra mest behöver det får hjälp och stöd. Sedanman kom till makten har man konsekvent försämratför de handikappade och petat i handikappreformen,som den borgerliga regeringen genomförde. Man harinte låtit denna reform vara i fred utan har petat ochförsämrat. Man har inte gjort några förbättringar överhuvud taget.Fru talman! Jag behöver egentligen inte säga mer,utan de bilder som jag har gett ur verkligheten - jaghade många fler bilder, men eftersom vi har bara sexminuters taletid avstår jag från att beskriva dem -talar för sig själva: behöver en annan rege-ring, som verkligen står på de svagas sida, en regeringsom ser till att inte alla behöver samhällets stöd menen regering som ser till att de som verkligen behöverdet också får det.Anf. 205 HANS () replik:Fru talman! Jag vet, de ,att det finns ouppfyllda behov. Men när vi talar omassistansersättningen kan vi inte komma ifrån detfaktum att den socialdemokratiska regeringen har setttill att den ekonomiska ramen för assistansersättning-en ökar från 2 ½ miljard till ca 7 miljarder år2000. Om något område har fått möjlighet att expan-dera under krisen - den kris som parti är ansvarig för - är det just det härområdet. Vi har sett till att de som har de största be-hoven också har fått del av möjligheterna att växa ochmöjligheterna att vara med i samhället i ökad ut-sträckning.Anf. 206 () replik:Fru talman! kunde inte låta bli attkomma med antydningen om vad den borgerliga re-geringen hade gjort. Jag tycker att det är dags attSocialdemokraterna står på egna ben, efter drygt tre årvid makten, och ansvarar för sin egen politik.När det gäller assistansersättningen, för att ta denkonkreta sakfråga vi nu diskuterar, beslutade Social-demokraterna att de 20 första timmarnaskulle läggas över på kommunerna, men de finansie-rade inte detta fullt ut utan det blir underskott i allakommuner. Vi moderater har satsat 1,7 miljarder merän regeringen på handikappreformen, dvs. Det är ett faktum.(forts. 7 §)6 § FrågestundAnf. 207 TALMANNEN:Vid denna frågestund kommer följande statsråd attdelta: Statsrådet , utrikesministerLena , justitieminister ,statsrådet , statsrådet , statsrådet och statsrådetUlrica . Ni är välkomna.Statsrådet besvarar allmänpoli-tiska frågor. Frågorna till övriga statsråd förutsättsberöra deras ansvarsområde i regeringen.Ordet är fritt för frågor.PensionsuppgörelsenAnf. 208 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . Det gäller pensionsuppgörelsen.Vi har fått höra att pensionsuppgörelsen ärsocialdemokratisk politik. Trots det har regeringenhyrt in en lobbyfirma för att göra medborgarna merpositiva till uppgörelsen. Det bekostas med skattebe-talarnas pengar.Jag tänker fortsätta på den fråga som jag ställdetidigare . Hur tänker statsrådet förklara för deunga arbetslösa människor som inte har kommit in inågot system som ger pensionsgrundande inkomst attdetta är socialdemokratisk politik?Anf. 209 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först kommentera påståendetom att vi skulle ha hyrt in en lobbyfirma. Det finns ettförslag till kommunikationsplan som genomförande-gruppen kommer att diskutera på något av sina allranärmaste sammanträden. Ambitionen är naturligtvisatt vi skall kunna nå ut med en bra heltäckande infor-mation till svenska folket om det reformerade pen-sionssystemet. Det är en stor socialförsäkringsreform- kanske den största , om vi tittar bakåt.När det sedan gäller frågan om de unga arbetslösavill jag säga att jag tror att det är viktigt att understry-ka att det reformerade pensionssystemet betyder att vikan säkra pensionerna för framtiden för dem som ärunga och för dem som kommer att gå i pensionframöver. Uppgörelsen för stabila regler bådepolitiskt och ekonomiskt. Därmed är också alla vinna-re i det reformerade pensionssystemet.Vi hade en diskussion om de olika delarna i pen-sionssystemet . Jag tror att fick svar under förmiddagens debatt.Anf. 210 ():Fru talman! Nej, jag fick inte svar på de frågorsom jag ställde då. Det gällde bl.a. de unga och ar-betslösa som inte kan skaffa sig någon pensionsgrun-dande inkomst.Statsrådet säger nu att man säkrar pensionerna fördessa människor med detta system. Det gör man fak-tiskt inte. Systemet är baserat på livsinkomstprinci-pen. Dessa människor blir tvingade till en garanti-pension trots att de har arbetat.Anf. 211 Statsrådet ():Fru talman! Våra socialförsäkringar och det re-formerade pensionssystemet likaväl som det nuvaran-de pensionssystemet bygger på att man får pensionefter den inkomst man har haft under sitt liv. Nukommer hela livsinkomsten att räknas. Fördel-ningsinslag i det reformerade pensionssystemet kom-mer att mildra en del av de effekter som är ute efter.Alla kommer självfallet att ha möjlighet att få engarantipension - en grundtrygghet. Om man inte hartjänat in några pensionspoäng kommer garantipensio-nen att gälla fullt ut. Den kan också fylla på den in-komstgrundade pension man har tjänat in.Anf. 212 ():Fru talman! I Kommun Aktuellt kan vi läsaatt ständiga nedskärningar bränner ut personalen. Detvisar att det trots Perssonpengar finns mycket kvar attgöra i kommunerna.Jag har en fråga till statsrådet finansieringen av pensionssystemet. Detvisar sig att det höjda grundavdraget, som skullekompensera för de höjda egenavgifterna, innebär attkommunsektorn får mindre. Jagskulle vilja fråga om kommun-sektorn kommer att kompenseras för detta, och i såfall på vilket sätt.Anf. 213 Statsrådet ():Fru talman! Detta har varit klart ända sedan över-enskommelsen gjordes och de fem par-tierna valde denna finansieringslösning. Kommunernaskall kompenseras för detta.Vi återkommer när vi är helt klara med den tek-niska lösningen när det gäller grundavdraget. Då kanjag svara på detaljfrågorna.Gränsdragning mellan Försvarsmakten och för-svarsindustrinAnf. 214 ():Fru talman! Jag skall be att få ställa en fråga tillstatsrådet vill jag säga att jag är väldigt angelägen omatt vi skall kunna behålla vår svenska försvarsindustri.Det är viktigt både för försvaret, för vår möjlighet tillsamarbete med andra länder och för att vi skall kunnabehålla ett visst mått av självständighet och inte bliberoende av ett land som i princip har monopol påförsvarsindustrin. Därför tycker jag att det är viktigtatt vi slår vakt om förtroendet för både försvarsin-dustrin och försvaret.Med anledning av det som har stått i pressen desenaste dagarna vill jag gärna fråga vad regeringenkan göra för att se till att det inte uppstår sådanakomplikationer som har uppstått. Det gäller perso-ner som har en anställning i försvaret och samtidigtuppbär arvode från försvarsindustrin. Det kan försäm-ra förtroendet. Därför vill jag veta vad statsrådet tän-ker göra. Vad gör regeringen för att motverka dessakonsekvenser?Anf. 215 Statsrådet ():Fru talman! Jag är säker på att försvarsministernhade velat svara på den frågan. Jag förstår att KarinWegestål tänker på de uppgifter som fanns i i går. Med hänsyn till att det är frågor somjag hanterade och uttalade mig om kan jag svara påKarin Wegeståls fråga.Jag vet ingenting om det fall som redovisades itidningen i går. Jag kan och vill inte kommentera detenskilda fallet. Därför vet jag inte heller om det harskett en sammanblandning av olika roller.Frågeställaren är inte ensam omatt fråga. Det finns fler som har rest frågan. Jag utgårifrån att försvarsministern och Försvarsdepartementetkommer att titta noga på vad det rör sig om. Det är ettoffentligt intresse att så sker.Det som gjorde att jag ville kommentera fråganvar att det, som känner till, blev ettherrans liv när jag i slutet av min försvarsministerpe-riod varnade för det militärindustriella komplexet.Gränserna mellan Försvarsmakten, militären, för-svarsindustrin och beställaren måste vara väldigttydliga och klara. Jag manade till en klar rågång mel-lan de olika intressena.Jag utgår från att departementet granskar just den-na fråga.Anf. 216 ():Fru talman! Det som statsrådet har uppfattat ärriktigt. Det är just detta som det handlar om. I lagenom offentliganställning står det att det är olämpligt har bisysslor som kan göra att man tär på förtro-endet för den verksamhet man representerar. Därförmenar jag att personer i ansvarig ställning som äranställda i försvaret inte skall kunna ha ettuppdrag i försvarsindustrin.Det verkar som om man i detta fall har åtgärdatsaken när man har upptäckt vad som skett. Jag undrarvad regeringen har för möjlighet att förebygga attsådant inträffar.Anf. 217 Statsrådet ():Fru talman! Detta är som sagt en principiell fråga- det är därför jag tycker att jag kan svara på den. Detär oerhört viktigt med en väldigt klar gränsdragningmellan försvarsindustrin och myndigheten, dvs. i dethär fallet Försvarsmakten och , för att vi inte skall behöva misstänka att mansitter på två stolar. Jag är inte den ende som har utta-lat varningar på just den här punkten. En tidigareamerikansk president var också oerhört klar i den härfrågan. Detta är alltså inte bara en svensk fråga, utandet är en internationell fråga.Mitt svar är alltså, återigen, att jag utgår från attförsvarsministern och Försvarsdepartementet granskardet enskilda fall som har kommit upp. Sedan får vi sevad resultatet av ett sådant arbete blir. I princip ärändå och jag fullkomligt överens.Våldet i skolanAnf. 218 ():Fru talman! Inte ens , eller Moseskunde ha undervisat eller utövat ledning under kaos.Så säger bl.a. den rektor som har fått skolan i blomstra upp, . Med intresse harjag följt henne, och jag antar att också skolministernhar gjort det. Vi andra har kunnat läsa Hans Berg-ströms tidningsartiklar de senaste dagarna.Steget är ganska långt från till ,kan man tro. Men hur är det egentligen, när vi dagli-gen får rapporter från vanliga svenska skolor, i vanli-ga orter, om att våld, mobbning, respektlöshet i såvälspråk som ordning gäller? Därför vill jag fråga skol-ministern om hon håller med om att arbetsro ochordning i skolan höjer elevers prestationer och omhon har några idéer eller förslag på hur man kankomma till rätta med de här problemen.Anf. 219 Statsrådet ():Fru talman! Det är oerhört viktigt att eleverna iskolan känner trygghet när de går till skolan. Själv-klart måste det också gälla de lärare som arbetar iskolan att man bemöter varandra med respekt. Krimi-nella handlingar, t.ex. att utsätta någon för våld ellerkränkande handling, är naturligtvis kriminellt också iskolan. Det är helt oacceptabelt att det förekommerkriminella handlingar i skolan. Det är också helt oac-ceptabelt att barn och vuxna i skolan ibland kännersig otrygga eller utsätts för respektlös behandling.Därför är det viktigt och bra att man nu i alltflerskolor äntligen uppmärksammar detta och tar itu medproblemen. Det finns sällan några enkla lösningar omman, som ett antal skolor har gjort, har hamnat i enväldigt svår situation. Det är bra att man nu visarhandlingskraft och agerar och samarbetar med polisnär det är nödvändigt.På sikt skall skolan inte bara vara trygg, lika tryggsom andra platser, utan skolan har också ett demokra-tiskt uppdrag, att hävda, värna och utveckla våragrundläggande demokratiska värderingar. Skolan äringen värdeneutral plats. Därför är skolans uppdragän större, att långsiktigt arbeta för att grundlägga dedemokratiska värderingarna i skolan och hos ungdo-mar.Anf. 220 ():Fru talman! Det är bra att skolministern och jag äröverens om att det i skolan inte råder några andralagar än i samhället i övrigt. Jag fick ändå inte riktigtsvar på om skolministern tycker att ordning är en storoch viktig del i fråga om prestationer i skolan. I så fallskulle jag vilja utveckla frågan: Om det nu inte finnstillräckligt bra ledarskap i skolan eller man inte kanuppnå arbetsro på annat sätt, kan skolministern dåvara öppen för att man inför någon form av omdömeeller betyg i t.ex. ordning och uppförande?Anf. 221 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att jag gav ett ganska tyd-ligt svar på den frågan. Jag tror inte att elever harnågon möjlighet att lyckas väl med sin kunskapsut-veckling om de inte känner sig trygga när de går tillskolan. Jag tror att det är en grundläggande förutsätt-ning för att skolarbetet skall fungera. Därför måste dettill åtgärder i de skolor där det inte är så.Tyvärr finns det inte någon enkel åtgärd som enskolminister kan vidta för att skapa trygghet och re-spektfulla relationer i samtliga skolor. De åtgärdersom är tillgängliga för riksdag och regering har vianvänt. Vi har t.ex. en skarparelagstiftning när det gäller allas skyldighet att ageramot mobbning i skolan och när det gäller rektorsansvar.Vi har också givit i uppdrag till nationellautbildningsinspektörer att särskilt granska hur ledar-skapet i skolan fungerar, och jag väntar med spänningpå slutsatserna av den granskningen.Till sist vill jag säga att jag tror att det är litetnaivt att tro att man ens i skolan med hjälp av betyg-sättning kan beivra kriminella handlingar.Anf. 222 ():Fru talman! Jag vill ansluta till den här frågan menvända på den och säga tvärtom. Här har vi utgått frånatt det är ungdomarna som skall lära sig lag och vett.Jag vill påstå att det också i dessa tider med brist påpersonal och med personal som inte orkar alltför oftaförekommer att personal utövar kränkande behandlingmot en hel del av våra barn och ungdomar. Det är jutrots allt de vuxna som skall sätta upp regler och nor-mer. Har skolministern beaktat den här frågan ochnoterat att det faktiskt också pågår en omvänd krän-kande behandling på vissa ställen? Hur agerar minis-tern i så fall för att stävja detta?Anf. 223 Statsrådet ():Fru talman! Det är självfallet precis lika oaccepta-belt om det förekommer mobbning eller kränkandebehandling från en lärares sida gentemot en elev. Detär bl.a. mot den bakgrunden som vi i fråga om skolla-gen vad gäller skyldigheten att agera och ingripa motmobbning, rasism och kränkande behandling harinfört att man inte bara skall ingripa om det handlarom mobbning mellan elever, utan alla som arbetar iskolan är , från , skyldiga attaktivt motverka varje form av kränkande behandling,mobbning och rasism i skolan, oavsett mellan vilkadetta förekommer.PensionsreformenAnf. 224 BO ():Fru talman! Jag sökte egentligen för en liten stundsedan möjlighet till en extrafråga om pensionsrefor-men och kommunerna, men jag tar i stället nu tillfälleti akt att ställa en fråga till statsrådet fem partier som står bakom pensionsreformenär helt överens om att den tekniska lösning som val-des på den s.k. skatteväxlingen inte skall drabbakommunsektorn. Detta har redan deklarerats av stats-rådet . Däremot brukar motståndarna tillreformen i dess helhet använda sig av denna fråga föratt svartmåla reformen som sådan, genom att målaupp det som att antingen kommunsektorn eller denstackars statsbudgeten skall bli av med 11 miljarder.Det vore därför bra om någon från regeringen,förslagsvis statsrådet som sysslar med de härfrågorna, klart kunde deklarera det som statsministerni går inte hann med på sina , nämligen attdet är på det viset.Anf. 225 Statsrådet ():Fru talman! Om jag får börja med att recenseradebatten vill jag påpeka att flera av de partier somhöll med om pensionsuppgörelsen hade möjlighet attsäga det jag nu skall säga men inte gjorde det. Detgäller framför allt borgerliga partier. Det är alldelessjälvklart att kommunerna inte skall drabbas av över-enskommelsen. Det är inte kommunerna som skallfinansiera en pensionsuppgörelse. Det görs inomsystemet. I samband med att vi presenterar den tek-niska lösningen för hur vi skall kompensera egenav-giftshöjningen inom inkomstskattesystemet har viockså möjlighet att presentera den lösning som viväljer för att kompensera kommunerna.Anf. 226 ():Fru talman! Det låter alldeles utmärkt att kommu-nerna och inte heller statskassan drabbas. Det ärganska fantastiskt! Vem är det då som ger de härpengarna? Jag kan tänka mig två alternativ, såvidainte är en i politiken. Jagkan tänka mig att man tar pengarna från något slagsfond - det antydde centerledaren i går - kanske AP-fonden, men det är ju faktiskt finansiellt sett detsam-ma som att ta ett lån. Eller så kanske man tar litetextra mycket i egenavgifter, och så använder man dettill att kompensera. Men i så fall höjer man en skattför att få råd att sänka en annan, och så skall vi väländå inte ha det. Det är ju klassisk moderat rundgång,att höja en skatt för att kunna sänka en annan. Så kandet väl inte vara! Men hur är det då?Anf. 227 Statsrådet ():Fru talman! Sanningen ligger rätt nära det somBäckström beskriver. Vi går från 6,95 i egenavgif-ter till 8,47. Den höjningen är inte till för att finansie-ra pensionsreformen, utan i överenskommelsen har endel borgerliga partier starkt drivit att det måste finnasegenavgifter i stället för arbetsgivaravgifter. Det harvi kommit överens om i överenskommelsen. Det ärhelt enkelt en strukturell förändring. det som rundgång. Vad det innebär är kompenseras för den här höjningen via en för-ändring t.ex. i grundavdraget. Vi återkommer senaremed det konkreta förslaget.Anf. 228 ():Fru talman och ärade ledamöter! Ni hör själva -man höjer en skatt för att få råd att sänka en annan,och på så vis lyckas man öka skattekilarna i samhället.Det är den konsekvens det får. Att skattekilarna ökar,att skatten på arbete ökar, är väl inte bra när vi skallfå fler i arbete. Ni måste nog tänka ut någon bättremetod. Vi skall väl inte ha ökade skattekilar, ThomasÖstros - eller?Anf. 229 Statsrådet ():Fru talman! Jag har under somstatsråd fått vänja mig vid att allt oftareanfaller från höger men den här gången var det enovanlig argumentation. Skattekilsargumentationenskulle vi kunna ta i många olika sammanhang.Det är inte så att den här pensionsreformen ökarskattekilarna. Det handlar om en strukturell föränd-ring av finansieringssystemet i förhållande till pen-sionssystemet. Arbetsgivaravgifter kompletteras medegenavgifter. Det kan man ha många åsikter om mendet är en överenskommelse som flera partier i dennakammare har kommit överens om.