prot · GM0914 · 1998-11-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1998/99:14Torsdagen den 12 novemberKl. 12.00 - 12.4714.00 - 15.02Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för och den3 november.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den26 november omkring skulle miljöministerKjell lämna information om klimatarbetetefter Buenos Aires.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1998/99:13Till riksdagenInterpellation 13 av om svenskvarvsnäring.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 27 november 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 10 november 1998Mona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1998/99:14Till riksdagenInterpellation 1998/99:14 av omutflaggning av svenska fartyg.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 november 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 5 november 1998Björn RosengrenInterpellation 1998/99:16Till riksdagenInterpellation 1998/99:16 av () om trakasserier i skolan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den17 november 1998.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 5 november 1998Ingegerd WärnerssonInterpellation 1998/99:17Till riksdagenInterpellation 1998/99:17 av arbetsgivaransvaret och stödformerna på det ar-betsmarknadspolitiska området.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 november 1998.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 5 november 1998Björn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschef4 § Svar på interpellation 1998/99:9 om situa-tionen inom livsmedelsbranschenAnf. 1 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser vidta som motverkar dennuvarande hotsituationen och bidrar till de positivasignaler som är en nödvändighet om livsmedelsbran-schen skall kunna utvecklas till en framtidsnäring iSverige.Regeringen anser att jordbruket är en framtidsnä-ring. I regeringsförklaringen betonas att ett konkur-renskraftigt jordbruk är en viktig faktor för att mot-verka avfolkningen av landsbygden. Jordbruket skallges villkor som är likvärdiga med andra näringars.Regeringen tillkallade därför redan hösten 1996en särskild utredare, landshövding ,med uppgift att lägga fram förslag till ett program föratt påskynda livsmedelssektorns förnyelse och expan-sion. Betänkandet har remissbehandlats och regering-en överväger nu vilka åtgärder som kan vara aktuella.Ingvar presenterar en alltför ensidig be-skrivning av situationen inom lantbruket och livsme-delsindustrin. För att ge en korrekt bild av verklighe-ten måste alla faktorer som påverkar lantbrukets kon-kurrenssituation vägas in. Det går inte att enbart lyftafram vissa avgiftsnivåer utan att nämna de faktorersom gynnar den svenska livsmedelssektorn. Det ärden totala pris-, stöd- och kostnadsbilden som äravgörande för jordbrukets utveckling.Vad gäller frågan om lantbrukets energibeskatt-ning pågår just nu inom en allmänöversyn av energibeskattningen. Förslag till åtgärderkommer att läggas fram , och förstdärefter kan regeringen ta ställning till vad som börgöras. Styrande för ställningstagandet kommer bl.a.att vara det som sagts i regeringsförklaringen omjordbrukets villkor.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på min interpellation gällande frågeställningar-na kring situationen inom den svenska livsmedels-sektorn. Men tyvärr kan jag inte känna mig nöjd medsvaret, utan snarare bekräftas mina värsta farhågor,att regeringen saknar relevanta insikter om det allvar-liga läge som såväl jordbruket som livsmedelsindust-rin i landet, från norr till söder, befinner sig i. Ellersaknas viljan att inse behovet av åtgärder så att bran-schen får möjligheter att konkurrera på likvärdigavillkor gentemot producenterna i övriga EU.De stora förluster som lantbrukare på många håll ilandet åsamkats genom rekordregnandet denna som-mar och höst gör situationen ännu allvarligare. Den ärkatastrofalt allvarlig för många enskilda producenter.Åtskilliga står på den ekonomiska ruinens brant.Regeringen har, som också sagts, den 6 oktoberän en gång framhållit att lantbruket är en framtidsnä-ring och att man syftar till att få ett konkurrenskraftigtjordbruk. Man talar om att jordbruket ges villkor somär likvärdiga andra näringars. Men, som jag ocksåtagit upp i min interpellation, man glömmer helt bortlikvärdigheten vad gäller konkurrensen med bönderoch livsmedelsindustrier i konkurrentländerna. Dettaär av avgörande för betydelse för såväl jordbruketsråvaruproduktion som livsmedelsindustrins möjlig-heter till utveckling och expansion, som man talar såmycket om.Dagens situation inom livsmedelsbranschen äralarmerande. Lönsamheten sjunker, och detta kraftigt.Inom slaktsvinsproduktionen är den helt obefintlig förtillfället, och påfrestningarna är stora, särskilt för demsom är nystartade eller som har gjort nya investering-ar.Risken är nu stor att om ingen snabb förändringsker, kommer produktionen i att sjunkamycket kraftigt. Det leder till friställningar och ar-betslöshet. , som har varit arbets-marknadsminister, måste ju fortfarande ha ett stortintresse av att dessa problem löses, och de är mycketstora i de tunga jordbruksområdena. Och vi missarmöjligheterna till en framtida expansion, som rege-ringen talar så mycket om. är det faktiskt mångasom varslas på grund av de problem som vi står mittuppe i.Jordbruket och livsmedelsindustrin lever, som jagsagt i min interpellation, på en öppen marknad meden tuffare konkurrens än tidigare, och det accepterarbranschen. Men lika självklart menar jag att det bordevara att man då också får konkurrera på rimligt likavillkor när det gäller kostnaderna. Det är ju det somär huvudfrågan i Björks utredning, som statsrådetnyss nämnde. Han har påpekat detta, och statsrådetnämner att frågan har varit på remiss. Men fortfaran-de har ingenting kommit ut utav detta.Vi har ju orimligheter i konkurrenssnedvridning.Jag har nämnt detta med att den svenske bondenbetalar per kubikmeter i dieselskatt, medanden danske konkurrenten betalar . Anser stats-rådet detta vara rimligt?När det gäller Björks utredning: När kommer deförslag som är aviserade i anledning av Björks utred-ning? Det är en mycket intressant fråga som jagskulle vilja ha svar på. Jag tycker att det är anmärk-ningsvärt att man inte har frågorna med i budgeten,utan att man faktiskt står tomhänt i den akut allvarligasituation som branschen befinner sig i.Anf. 3 ():Fru talman! Som ny ledamot har jag stor respektför och stor tilltro till en regeringsförklaring.Om orden i regeringsförklaringen hade haft någonbetydelse i detta avseende skulle budgetförslag för1999 ha innehållit förslag om att ta bort elskatten ijordbruket, precis som gäller för andra näringar. Detskulle också ha funnits förslag om att reducera skat-ten på dieselolja till den nivå som gäller för annanindustri. Några sådana förslag finns som bekant inte.Fru talman! Förra perioden gick det bra att prak-tiskt taget över sänka tobaksskatten, men attlindra skattebördan för en näring som dignar underhelt konkurrensskiljande skatter synes omöjligt. Minfråga är: När kommer förslagen på bord ienlighet med det svar som jordbruksministern harlämnat?Om regeringsförklaringens ord hade haft någonbetydelse skulle också den svenska hållningen i dis-kussionen om EU:s framtida jordbrukspolitik ha gettuttryck för en mer positiv och framåtsyftande syn påjordbrukets utvecklingsmöjligheter.Enligt vad jag har fått reda på håller regeringensextrema avregleringslinje på att bli praktiskt tagetisolerad. Det här är förvånande. Vårt inflytande iförhandlingarna kan därmed också minimeras när detgäller EU:s kommande direktiv och regler.Fru talman! Jag upprepar min fråga: När kommerförslagen beträffande de lättnader som är aviserade iregeringsförklaringen?Anf. 4 Jordbruksminister ():Fru talman! Får jag först säga till , det saknas verkligen inte insikter om hur till-ståndet är, och det finns anledning att vara bekymrad.Men jag tycker att vi kanske inte får över-driva bekymren. I den rapport som Jordbruksverketnu har lämnat över till regeringen kan man ju dravissa slutsatser. Det är bl.a. att den väldigt orosammasituation som man kunde se framför sig för bara entill inte har infriats.Vi trodde, utan att veta, för en till en och en halvmånad sedan t.ex. att den obärgade skörden skullevara . Den har blivit . Vi vet nu ocksåatt den bärgade skörden har varit 5,7-5,9 miljonerton. Vi vet att den obärgade arealen i stora delar avlandet är . I vissa delar av landet är den10-15 %.Jag vill säga till , som säger attbönderna dignar under bördor: Ja, vissa gör det kan-ske. Men tittar man på sektorn som sådan så har denändå ett överskott, ett sektorsöverskott, påfyra miljarder. Lite proportioner tycker jag ändå får lägga in i den här diskussionen.Det handlar alltså inte, och det tycker jag migkunna utläsa att också LRF har accepterat, om någonkatastrof för landet. Därmed skulle inte heller någonkatastrofutbetalning vara aktuell. Vi har för övrigtingen sådan. Vi sade ju när vi avvecklade skördeska-deskyddet att staten aldrig kan undandra sig sitt an-svar vid katastrof. Men det här är inte att betraktasom katastrof.Däremot är det naturligtvis så att det för vissa en-skilda bönder i vissa delar av landet är oerhört be-kymmersamt. Jag avser nu att tillsammans med nä-ringen titta närmare på det här för att - även om det ären mycket stor administrativ apparat - försöka få ettgrepp på vilka bönder det gäller och i vilken utsträck-ning just dessa enskilda drabbas.Låt mig också säga något om EU:s politik. Jag villklart säga att driver en avregleringspolitik -precis som kommissionen gör. driver på ettområde, nämligen när det gäller mjölken, en längregående avreglering än kommissionen. Det gör vitillsammans med , och Itali-en. Vi utgör därmed en blockerande minoritet. Det ärintressant för då, bara då när vi utgör en sådan mino-ritet, har vi ett handlingsutrymme. Det kommer vinaturligtvis att använda oss av.Men denna avregleringspolitik skall kombineras.Det tycker jag är oerhört viktigt att understryka. Totalavreglering av jordbruket i och världen löserinte våra problem. Det måste alltid kombineras meden miljösatsning. Det betyder ekonomiskt stöd för attfortsätta att driva ett miljövänligt jordbruk. Det måsteockså kombineras med ett regionalpolitiskt stöd.Annars kommer stora delar av jordbruket i , iEuropa och i världen att slås ut, alltså om det bara ärde mest produktiva jordbruken som skall kunna pro-ducera till världsmarknadspriser.Anf. 5 ():Fru talman! Jordbruksministern säger här att viskall vara lite försiktiga så att vi inte överdriver. Menom jordbruksministern hade talat med dem som hardrabbats svårt av sommarens och höstens skördeska-dor skulle hon veta att det är många som verkligenhar drabbats av katastrof. Det finns de som inte harskördat en enda sockerbeta i mitt område. Det handlaralltså inte bara om inkomstbortfall, utan man fårproblem framöver. Det här finns uppe i Mel-lansverige, och . Detfinns i , inte minst i . Sånog kan man säga att det finns problem.Jag håller med om att det kan vara svårt att utvär-dera detta. Men i det sammanhanget skulle i alla fallen viss hjälp kunna ges genom att man tittade på depolitiska kostnaderna. Vi skulle exem-pelvis kunna räkna med en något bättre lönsamhet omman sänker de politiska kostnaderna. Vi har exem-pelvis oljeskatterna. Vi har energiskatterna. Vi har också inte minst die-selskatten som är väldigt tung.Jag gjorde den här jämförelsen mellan den svens-ke och danske bonden. Jordbruksministern svaradeinte på den frågan. Jag ställer den igen. Är det rimligtmed sådana skillnader i kostnader som snedvriderkonkurrensen så oerhört hårt?Sedan vill jag säga något om när det gäl-ler avregleringspolitiken. I princip ställer vi upp på enavreglering. Men det måste ske i samma takt. Vi kan iSverige inte gå före alla andra. När det gäller mjöl-kregleringen tror jag att man har varit litet hastigt ute.Det är ju en sådan produktion som är väldigt viktig iSverige och som också är utsatt för en väldigt pressadlönsamhet. Det är nog oklokt att gå för fort fram pådet området, trots att jag principiellt är med på jobbar för mer av marknadsekonomi och avreg-lering.Vi måste vara aktsamma så att vi inte utsätter desvenska producenterna för problemet att de ser de härsignalerna som negativa. Vi måste framför allt hapositiva signaler i dagens läge om man skall kunnaövervinna de nuvarande problemen. Och vi saknartyvärr dessa, jordbruksministern. Vi saknar dem. Detär det som behövs. Jag vill utmana jordbruksminis-tern: Kom ut och besök bönderna i olika delar avlandet! Jag kan medverka till sådana besök. Då skallvi gemensamt kunna ta diskussionen på fältet, i verk-ligheten. Då tror jag att synen blir något positivare.Framför allt är det viktigt att göra kopplingen tilllivsmedelsindustrin. Kan inte livsmedelsindustrin fåråvaror i till rimliga kostnader så kommerden att flytta ut. Då blir vi beroende av import av mat.Jag hade för mig att jordbruksministern hade en posi-tiv inställning till svenskodlat och svenskproducerat.Nu gäller det för jordbruksministern att leva upp tillde här löftena, till de här ambitionerna, till talet iregeringsförklaringen om en positiv utveckling ochom en framtidsnäring. Man känner inte att det är såute på fältet.Jag vädjar än en gång: Ta upp de här frågorna ochdriv dem hårdare. Försök få fram i alla fall dellös-ningar vad gäller Björks utredning. När kommerförresten förslagen som har lagt fram? Närkommer de att förverkligas? Kommer det att ta tremånader, , eller hur blir det?Vi väntar på besked. Och jag tror att just de be-skeden skulle kunna innebära oerhört mycket för attskapa en framtidstro i näringen. Utan framtidstro blirdet inga investeringar, det blir inga nya jobb och detblir ingen produktionsutveckling. Det blir inga ex-portökningar. Utmaningarna på exportmarknaden ärju stora. Möjligheterna finns, men de kan inte tas omvi inte lyckas skapa framtidstro. De positiva signaler-na hoppas jag att jordbruksministern kan ge i alla fallen liten del av i dagens läge.Anf. 6 ():Fru talman! Jag få tacka för svaren. Jag fick dockinget svar på den konkreta frågan om när de positivasignalerna kan komma utifrån Björks utredning.Jordbruksministern säger att läget inte är någon kata-strof för landet. Men jag vidhåller att jordbruketssituation på lång sikt kan bli en katastrof för landet. Istora delar av vårt land, speciellt den del vi bådakommer ifrån och speciellt vårt län , kandet genom den höga nedläggningstakten ochavrustningen i lantbruket vara en katastrof för landet.Fru talman! Jag upprepar min fråga, som ocksåhar ställts här tidigare: När kan vi få de positiva sig-nalerna på bord?Anf. 7 Jordbruksminister ():Fru talman! säger: Kom ut ochbesök och se på verkligheten! Ja, jag brukar inte varaså nödbedd i det fallet. Det tror jag att vet. Han vet nog att jag under min förra tid somjordbruksminister ofta stod ute i stallarna och ladornaoch på dyngstaden och förhörde mig om verkligheten.Det tänker jag göra den här gången också, för det ärett mycket bra sätt att få reda på hur det står till.Men det kan ändå inte förta att man också måsteläsa statistiken och få ett litet mer vetenskapligt grun-dat underlag. Det är det som jag har fått, och det vardet som jag refererade . Men jag sade också attäven om det inte är katastrof för landet, så finns detenskilda bönder som av detta material som går attutläsa har drabbats svårt. Och det är jag beredd atttitta på ytterligare tillsammans med näringen.Jämför och , sade . Detta brukar alltid komma fram. Jag tycker attden jämförelsen är litet ensidig. Man bör nog ta medden totala bilden. Då är det t.ex. på det sättet att dedanska lantbrukarna betalar en fastighetsskatt påjordbruksmark och en högre miljöavgift på bekämp-ningsmedel än de svenska lantbrukarna.Björk lyfter i sitt betänkande fram andra faktorerav vikt för det svenska jordbrukets konkurrenskraft.Bl.a. nämns betydelsen av markpriserna som är be-tydligt högre i än i . Man kan t.ex.läsa följande:Om man jämför jordbruksföretag med exaktsamma produktionsförutsättningar och med sammakrav på ekonomiskt resultat, kommer skillnaderna iproduktpriser och produktionsfaktorspriser att av-spegla sig i priset på jordbruksmark. Teoretiskt skulleman kunna hävda att skillnader i skatter och avgifterpå lång sikt utjämnas av olika markpriser.Detta är alltså taget direkt ur Björks utredning.Sedan kan vi diskutera rätt eller fel, men så skriverhan också. Och jag tycker att det är viktigt att ha medden delen när man nu debatterar Björks utredning ochinte bara den delen där han lägger fram förslag på hurkostnaderna i övrigt skall kunna sänkas för densvenske bonden.Därmed kommer jag över till den fråga som bådeIngvar och har ställt. I rege-ringsförklaringen sägs det att jordbruket är en fram-tidsektor. Jag skulle vilja säga att det är få gångersom jordbruket har fått den betydelsen i en regerings-förklaring som det har fått den här gången. Det glädermig ofantligt mycket, och det förpliktigar. Det bety-der att när denna översyn av energibeskattningen ärgjord kommer det ett förslag. Sannolikt kommer detunder ett förslag som rör jordbruket i de delarsom vi har talat om. Det kan möjligen då vara somIngvar sade en dellösning, och vi får väl seom den blir större eller mindre.Beträffande EU-politiken håller jag med IngvarEriksson om att vi inte kan gå före. Vi har av olikaskäl inte rätt att gå före, utan hela EU går i sammatakt. Det är ju tanken med den gemensamma jord-brukspolitiken. Men vad vi har gjort är att vi harpushat på kommissionen och de andra länderna ge-nom den s.k. Londongruppen. Och vi har inte majo-ritet för det förslaget. Men som jag sade bildar vi enblockerande minoritet. Det kan ju vara bra att iblandvara i något slags beslutsposition och inte bara sittadär med de fyra röster som vi har. Med fyra rösterkan man inte åstadkomma så särskilt mycket.Anf. 8 ():Fru talman! Jag tackar för beskedet att det i allafall kommer något som man kan kalla en dellösningpå el- och oljesidan. Men fortfarande kommer detinga besked om skatten på dieseloljan och mineral-gödselskatten som är de tunga bitarna, och där vimåste jobba i en sådan riktning att dessa kostnadergår ned och blir jämförbara med om detskall skapas konkurrens på lika villkor.Sedan säger jordbruksministern att man skall görarelevanta jämförelser. Det håller jag med om. Mengör då detta, eftersom de redan är gjorda och man kankonstatera att trots det som jordbruksministern sägerär det mycket stora skillnader när det gäller lönsam-heten och när det gäller förutsättningarna ur konkur-renssynpunkt.Ofta är det så att det som danska bönder betalar iskatter och avgifter i stort sett går tillbaka till näring-en, och då är det ju inte samma belastning som i Sve-rige där pengarna går in den stora statskassans hål.Om man får de kostnadssänkningar på produk-tionsmedlen och när det gäller produktionsförutsätt-ningarna som jag pläderar för kommer lönsamhetenatt öka, och då kommer det pengar till statskassan enannan väg. Genom att lönsamheten ökar möjligheter-na att betala skatt och möjligheterna att anställa folksom betalar skatt. Det är hela denna kedja som manmåste ha med i detta perspektiv när man talar om enframtidsnäring. Men vi saknar tyvärr detta.Sedan har jag en sista fråga som jag glömde ställa.Jordbruksministern har ju talat om att hon skulle varapositiv till en renationalisering av jordbrukspolitiken iEU. Det måste vara en felsyn, eftersom jag inte harsett att regeringen har hävdat detta. Jag troratt det vore livsfarligt för svenskt jordbruks framtidom man går in för en renationalisering. Jag skulle tillsist gärna vilja ha ett besked om detta.Jag undrar förstås också om jordbruksministerninte är intresserad av att bistå med att lösa de andrafrågorna när det gäller de politiska kostnaderna ifråga om dieseloljan osv.Anf. 9 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag kan konstatera att vi trots allt intestår så långt ifrån varandra i jordbrukspolitiken. Ochdet kanske är naturligt med tanke på att det är eneuropeisk politik och att vi där driver åt något så närsamma håll. Jag skulle ha frågat imitt inlägg om avreglering. brukar juvara väldigt mycket för avreglering. Men jag villbetona det som jag sade, och jag vill säga det igen,nämligen att jag inte vill vara med om en total avreg-lering av jordbruket, vare sig i , ellervärlden om den inte kombineras med särskilda stödför utsatta områden och om den inte kombineras medstöd så att vi inte suger ut jordarna och så att vi inteutarmar vår jord. Det betyder att en avreglering skallkombineras med någon form av miljöersättning. Ochjag tycker att det vore väldigt bra om detta ocksåkunde vinna stöd. Jag är inte alldelessäker på att det har skett. Den debatten får vi ta vid ettannat tillfälle.Återigen vill jag säga att det är högre miljöavgiftpå bekämpningsmedel i än i . säger att pengarna i går tillbaka tilljordbruket medan de i går in i det svarta hå-let. Jag antar att han menar det svarta hål som hansjälv var med och skapade under den borgerliga rege-ringen. Det är viktigt att det svarta hålet täpps igen.Det är viktigt för bönderna, därför att bönderna ärberoende av att kunna låna pengar till låg ränta. Ochunder har räntan halverats. Dethar skett på grund av att vi har kunnat täppa till vissadelar av det svarta hålet. Det har också gynnat jord-bruksnäringen.Slutligen vet jag inte vad har fåttdetta med renationalisering ifrån. Jag vet inte var hanhar läst det. Man kan tycka mycket om EU:s jord-brukspolitik, och man kan tycka mycket om EU överhuvud taget, men är vi med, och vi har en gemen-sam jordbrukspolitik. Jag skulle därför se det som rättså otänkbart att vi gick ifrån det till en renationalise-ring. Det är inte aktuellt.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1998/99:15 om per-sonuppgiftslagenAnf. 10 Statsrådet ():Fru talman! har mot bakgrund avpersonuppgiftslagens regler frågat vilka åtgärder jagämnar vidta i syfte att även fortsättningsvis riksdags-ledamöter i motioner och debattinlägg tillåts nämnaeller referera till namngivna personer utan att tillstånderhålls.Inledningsvis vill jag i anledning av fråga nämna att personuppgiftslagen innehållerregler för automatiserad behandling av personupp-gifter, dvs. i praktiken behandling som sker med hjälpav ADB. Dessutom omfattas även viss be-handling, dock bara sådan som sker i registerform.Personuppgifter är i detta sammanhang alla sådanauppgifter som direkt eller indirekt kan identifiera enenskild person.Lagen innehåller regler om när det är tillåtet attbehandla personuppgifter. Reglerna riktar sig i all-mänhet mot den som enligt lagen är personupp-giftsansvarig. Med detta begrepp avses den som be-stämmer ändamålen och medlen för en viss behand-ling.I lagen finns särskilda regler som reglerar i vilkasituationer personuppgifter får föras över till ländersom inte är medlemmar av EU eller EES eller haranslutit sig till dataskyddskonvention.Det är framför allt överföringsreglerna som i mångasammanhang kan få konsekvenser för behandling avpersonuppgifter som sker på Internet. I allmänhetkrävs det att de berörda personerna har gett sitt sam-tycke till överföringen.När det gäller den mer specifika frågeställningsom tar upp är det viktigt att kommaihåg att personuppgiftslagen inte påverkar vad enriksdagsman säger under debatter i kammaren ellerskriver i motioner. Däremot gäller naturligtvis lagenför den behandling som kan ske om personuppgifterbehandlas med ADB i Rixlex-systemet, om t.ex. enmotion läggs in där. Som jag sagt är det denpersonuppgiftsansvarige som är ansvarig enligt per-sonuppgiftslagen.