prot · GM0939 · 1998-12-18 00:00:00 — Men de svenska bönderna har alltsåförra året stärkt sina inkomster , enligt denutredning som en del ifrågasätter. De danska jordbru-karna har fått en försämring . Om vårajordbrukare skulle komma i en katastrofsituation -som de inte befinner sig i nu - kommer vi kanske attsnabba på en del av de åtgärder som ligger och väntarpå att bli färdigberedda.Jag tycker inte att skall säga att visviker konsumenterna. Vi för faktiskt en väldigt rätt-vis politik i det här landet. Det är inte bara att se tillböndernas bästa, utan det är att se till konsumenternasbästa och till bästa. Det är en sådan hel poli-tik som vi måste föra, och det är det vi gör. Men vivärnar också svenskt jordbruk och lantbruk. Vi troratt det är en framtidsnäring. Det är inte bara ord, utanvi har tagit hem hela miljöstöd och förbättrat mycketannat . Det kommer vi att fortsättamed.Anf. 44 ():Herr talman! I går hade jag ett ganska långt samtalmed en ung lantbrukare från , närmare be-stämt från . Han började tidigt sombonde, och han har drivit sitt jordbruk som svinpro-ducent. Han har varit optimist. Han har haft helafamiljen med sig, i ett typiskt svenskt familjeföretaginom jordbrukssektorn.Nu är han bekymrad. lade han nedsin verksamhet. Han avyttrade sina djur. är detbara rester som återstår, såtillvida att det fortfarandekommer räkningar från den tid han hade djurhållning.Han kunde inte fortsätta. I den fina småländskabygden, där det öppna landskapet har så stor betydel-se i många sammanhang, där jordbruket också ursysselsättningssynpunkt är så viktigt, fick den unge,duktige och ambitiöse jordbrukaren lägga ned verk-samheten därför att lönsamheten var för dålig.Det är därför ganska bekymmersamt när man hörInge säga att jordbruket inte har något lön-samhetsproblem, när verkligheten efterdag talar sitt tydliga språk: det är lönsamheten som ärproblemet i svenskt jordbruk.Den här unge bonden ber inte om bidrag. Han berom rättvisa.När vi gick in i EU förespeglade vi bön-der att vi skulle se till att de fick konkurrensneutrali-tet i förhållande till bönder i andra länder. Vi sade detfrån moderat sida, och andra sade det också, och detär klart att näringen trodde på konkurrensneutralite-ten. Hur har det sedan gått? Den ambitionen har inteuppfyllts.Näringen som sådan är på väg att uppfylla ävenviktiga politiska mål. Jag tänker på miljömål. Jagtänker på djurskyddsmål. Inga andra bönder har såhöga krav och så höga ambitioner när det gäller mil-jöskyddskraven. Inga bönder i andra länder har såhöga krav när det gäller djurskyddskraven. Inga jord-bruksorganisationer i andra länder har så höga kravsom de svenska organisationerna har när det gäller attuppfylla dessa mål. Vi har duktiga bönder och ettrationellt jordbruk, men vi har oerhörda konkur-rensnackdelar.Det är ingen tvekan om att bönderna lever ien väldigt hård konkurrens. Här har tidigare påtalatshur andra länder agerar. sänker skatter,ökar bidrag till bönder. går den motsattavägen. lägger i stället på nya kostnader. Detär detta som är problemet. Konkurrensnackdelarna ärbelagda, teoretiskt i Livsmedelspolitiska utredningenoch praktiskt utifrån de förhållanden som råder ute iverkligheten, genom att brukningsenheter försvinner iolika sammanhang.Här har tidigare nämnts att fler suggor slak-tas än . Vad innebär det? Jo, det innebärgivetvis att svenska konsumenter kommande år fårköpa julskinka som kommer från tjudrade suggorsöder om - inte för att konsumenterna villdet, utan därför att det förs en politik i landet som göratt det inte finns några andra möjligheter för konsu-menterna.Detta är också en moralisk fråga. Här har GudrunLindvall talat om den biologiska mångfalden. Vi vetatt den viktiga basen för biologisk mångfald ute i detagrara kulturlandskapet är det faktum att det finnsbönder.Om vi inte ändrar politiken, stärker konkurrens-kraften, kommer en stor del av jordbruket att försvin-na. , det skulle vara intressant atthöra hur man ser på detta. Man hör nämligen oftaresonemang om bevarande av biologisk mångfald ochhöga ambitioner. Men om själva basen, biotopen, förden biologiska mångfalden i det agrara landskapetförsvinner och reduceras, kan man tala hur mycketsom helst om lärkor, svalor, blåklint, nattviol ochkattfot - det hjälper inte. Därför finns det ett klartsamband också när det gäller ett bärkraftigt svensktjordbruk visavi diskussionen om den biologiskamångfalden.Vad som behövs är snabba, effektiva åtgärder. Jagvill redovisa punkter som Moderata samlingspartiethar tagit upp. har påtalat många avdem tidigare.1. Vi måste sänka skatter och avgifter. Det är nöd-vändigt att sänka diesel-, el- och andra kostnader.2. Vi skall utnyttja EU-ersättningarna fullt ut. Detta skall inte ses som bidrag utan somersättningar för utfört arbete, utförda prestationer.3. Vi måste förenkla regelverken. Det gäller framförallt miljöersättningarna men även annat. Det ärfullständigt orimligt att svenska bönder skall be-höva vara ute och med tumstock mäta grässvålenslängd månad. Den formen avregelverk måste ändras.4. Vi måste bevaka svenska intressen i samband medagendaförhandlingar.5. Vi måste arbeta för att komma in i valutaunionenEMU. Svenska bönder lider av valutaförluster omvi står utanför EMU.6. Vi måste stärka forskningen också på det jord-brukspolitiska området. Här är vi lite grann be-kymrade när det gäller SLU:s ställning framöver.Sedan måste jag ställa en fråga till JonasRingqvist, som jag tror har missuppfattat detta medEU. Det är ju ändå så att tack vare att vi är med i EUförbättras de svenska böndernas förutsättningar närdet gäller konkurrenssituationen, förutsatt att de in-hemska reglerna och kostnaderna revideras och för-ändras. När det gäller detta med dieselskatten t.ex.säger att det bara gynnar storbönderna. Det ärinte alls på det sättet. Låt mig ta exempel från minaegna bygder i , småländska höglandet, där enbonde tvingas att ha kanske 20 sidoarrenden inom tvåmils avstånd. Där går det sannerligen åt diesel för attklara den formen av företagskonstruktion.Det är viktigt att man utgår från verkligheten i dehär sammanhangen. Driftsöverskottet har varit underdiskussion. Man excesserar om driftsöverskott pånågra hundra miljoner, som vi ändå vet attdet svenska jordbrukets nettoöverskott är betydligtlägre än både de danska och de finska jordbrukens.Detta visar den Björkska utredningen klart på.Här är det angeläget att göra jämförelser. Man sä-ger att det svenska driftsöverskottet är 3 miljarderkronor. Björkska utredningen pekar på att konkur-rensnackdelen för svenskt jordbruk är 1 ½ miljardkronor. Om vi kom till rätta med 1 ½ miljard i kon-kurrensnackdel, skulle det kraftigt påverka driftsöver-skottet i jordbruket och således också innebära attstora delar av det svenska jordbruket kan gå vidareoch bli den framtidsnäring som så många talar om idessa sammanhang.Näringen har visat vad man vill och att man kan.Nu måste även den politiska majoriteten ställa upp föratt förbättra förutsättningarna.När man har lyssnat på debatten från de olika par-tiernas företrädare blir man bekymrad. gicksocialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartisterut och sade: skall samarbetet gälla . Jag vill fråga : Kom-mer detta också att gälla jordbrukspolitiken och skat-tepolitiken?Om och redo-visning för hur de ser på det svenska jordbruketsframtid skulle vara vägledande för denna majoritets-konstellation, då blir man rädd. Då blir det sannerli-gen ingen positiv effekt för svenskt jordbruk.Inge, vad är det som kommer att gälla för jord-bruksnäringen framöver? Är det det som Vänsternoch står för, eller är ni här beredda attsöka samarbete med andra partier?Till sist, herr talman, måste jag ställa ytterligareen fråga till . Jag har fått i minhand ett fax som är baserat på en skrivelse från lant-bruksenheten i . Där står följande:Jordbruksverket hade planerat att göra en utbetalningav vallstödet . Regeringen har istället beslutat att första utbetalning av vall-stöd skall ske januari 1999.Motivet för att flytta utbetalningen är att det s.k.utgiftstaket för statsbudgeten riskerar att överskridasför 1998. Enligt våra senaste kontakter med planeras nu utbetalning den 4 januari1999.Min fråga är: Hur kan man hantera en näring pådetta sätt? Här har man aviserat att utbetalningarnaskall ske . detta skall hända kommerdet sedan ett meddelande om att man på grund av attstaten inte har pengar skjuter på utbetalningen tillbönderna. Och här har bönderna planerat att betalasina räkningar , för de har fått beskedfrån staten om att de kommer att få pengarna.Så här får det inte gå till. Min fråga till IngeCarlsson är: Är det verkligen på det sättet att rege-ringen hanterar näringen så att man inte ens på en såhär fundamental punkt är beredd att hålla fast vidgivna löften?Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 45 () replik:Herr talman! inledde med att talaom rättvisa och om en bonde som han ansåg sig re-presentera som kräver rättvisa. Rättvisa är ju en parollsom mitt parti är väl förtroget med. Så jag skulle viljaställa en fråga till om två tydliga exempel somjag tog upp tidigare. Det gäller två olika bönder, tvåolika driftsformer och vad dieselskatten innebär fördem.En mjölkbonde med och 35 kor får omman tar bort dieselskatten helt en sänkning av skattenmed . Det andra exemplet är enspannmålsodlande bonde som odlar medenbart spannmål. Denne bonde skulle om man togbort dieselskatten få en sänkning på omåret. Är det rättvisa, ?Anf. 46 () replik:Herr talman! Det är givetvis rättvisa. När vi nu fårhöra att Vänstern är det parti som har tolkningsföre-träde vad gäller rättvisa, så delar jag inte den uppfatt-ningen.Det är alldeles uppenbart att den som har stora ut-gifter på grund av att det bedrivna jordbruket är störreockså får större del av sänkningen av denna kostnad.Hur skulle det se ut, och vilket rättvisebegrepp skulleVänsterpartiet ha, om det helt plötsligt skulle vara pådet sättet att den som har de höga kostnaderna skall fåde små kompensationerna under det att den som harde låga kostnaderna skall få de höga kompensationer-na?Jag förstår att det är rättvisa enligt vänstermodell.Men det är inte rättvisa enligt Moderata samlingspar-tiet.Anf. 47 () replik:Herr talman! Rättvisa för handlar idet här fallet om detta: Var finns lönsamheten och varfinns olönsamheten i svenskt jordbruk? Inom växtod-lingen finns inte olönsamheten på samma sätt sominom djurhållningen. Det är de små och medelstoramjölk- och köttgårdarna och svinproduktionen somhar lönsamhetsproblem . Skall vi göra någrainsatser, skall vi dela ut en miljard eller vad dethandlar om, så skall pengarna hamna på rätt ställe.Anf. 48 () replik:Herr talman! Återigen ett typiskt vänsterresone-mang. Pengarna skall hamna på rätt ställe, och rättställe är det som bestämmer sig för.Jonas gör ett fundamentalt misstag närhan påstår att svensk animalieproduktion inte skulletjäna på sänkta dieselskatter. Visst gör man det. Jagtog ju upp exempel hemifrån . Där har vianimalieproduktion. Det är där vi har djuren sombetar på ängarna. Och det är där som bönderna harhöga kostnader för diesel för att man har sidoarrendensom ligger på milsvida avstånd från stamfastigheten.Det är viktigt, herr talman, att man tolkar rättvisapå rätt sätt. När jag hör blir jag ännu mer be-kymrad för den majoritet som man nu har deklarerat itidningen och som skall gälla . Jag hop-pas att har en annan syn på rättvisaunder de här fyra åren än vad har. Iannat fall är det synd om svenskt jordbruk. Det äräven synd när det gäller tolkningen av vad som ärrättvist.Anf. 49 () replik:Herr talman! Den här debatten skulle ju handlaom utgiftsområdena i vårt utskott. vill prata om helt andra saker. Han vill efterhöra hurdet här samarbetet kommer att fungera kommande årunder denna mandatperiod.Jag kan väl bara säga att han kan fortsätta att läsaDagens Nyheter. Det framgår ju helt klart att vårambition är att vi skall jobba tillsammans under denhär mandatperioden. Det är klart att om skulle ha gått ifrån detta att ta fem miljarder fråndet fattiga och ge till de rikaskogsorganisationerna så hade vi varit överens med erockså den här gången. Allting talar alltså för att jufler partier det är som blir överens om den här näring-en desto bättre är det. Vi skall göra allt för att hållaihop.När det sedan gäller det fax som lästes upp vill jagsäga till att jag föreslår att han skriveren fråga. Då får han nog ett bättre svar än vad jag kange. Jag har nämligen inte läst faxet. Jag har över hu-vud taget aldrig hört talas om det här problemet.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag tackar för tipset när det gällervem jag skall ställa frågan till. Det intressanta äregentligen inte problemet som sådant när det gällerdet här faxet. Det intressanta, , är att jagtycker att det visar på en utomordentlig nonchalansfrån regeringens sida gentemot modernäringen närman gör på det här sättet.Man vet att svenska bönder har skulder som skallbetalas till spannmålsproducenter och andra. Bönder-na har räknat med att den 28:e kommer pengarna, den29:e betalar vi notan och har vi bokslut.Det är det som är allvarligt. Det är en nonchalans sominte får förekomma.Sedan vill jag säga något om samarbetet. Jag blirinte lugnad. Jag har ju läst DN. Det är det somskrämmer. Är det, , socialdemokratinsuppfattning att miljöparti ochVänsterpartiet, båda dessa partier, har rätt syn påjordbrukspolitiken? De säger nej till dieselskatte-sänkningar och nej till elskattesänkningar. I ställetskall det bli höjningar.Har ni samma uppfattning som de? Tycker ni ock-så att det skall bli selektiva åtgärder med stöd, punkt-stöd, utifrån vad vi som partier tycker är viktigt, inteutifrån vad bönderna vill? Det är det som är frågan.Jag skulle vara nöjd om svarade pådenna principfråga: Ställer Socialdemokraterna upppå de principer som de andra partierna har skisserateller kan vi diskutera vidare utifrån sunda principer?Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag är inte ett dugg orolig för det härsamarbetet. Det är klart att det är tre partier och attdet kan skilja lite i nyanserna. Så är det ju alltid. Menjag litar mer på och närdet gäller miljö- och jordbruksfrågor än vad jag litarpå Moderata samlingspartiet.Anf. 52 () replik:Herr talman! Det var ett besked som sannerligeninte gjorde mig lugn. Jag förstår att det inte heller varmeningen. Men framför allt tycker jag att detta är ettbesked till bönder. Om vi hade fått igenomvåra förslag så hade vi haft flerbönder i produktion. Vi hade haft en högre lönsamheti svenskt jordbruk. Vi hade haft en bättre export. Vihade haft fler sysselsatta i livsmedelsnäringen.Nu säger : Den politiken ställer viinte upp på. Vi ställer upp på en politik som innebäratt man i princip skall skrota det konventionella jord-bruket. Man skall bygga upp jordbruket på en form avpolitikerstyrda bidrag och liknande. Det är en politiksom attraherar socialdemokraterna mer.Då beklagar jag de svenska bönderna. Jag bekla-gar inte minst de unga svenska bönderna.Min förhoppning är att man ändå nyktrar till i des-sa sammanhang. I annat fall har vi ju faktiskt ingen-ting att se fram emot när det gäller diskussionerna omdet svenska jordbrukets framtid och möjligheten attsvensk livsmedelsindustri skall bli en framtidsnäring.Anf. 53 ():Herr talman! När staten byggde upp landets dist-riktsveterinärorganisation var det föratt bekämpa smittsamma sjukdomar inom animalie-produktionen och därmed också befrämja folkhälsan.Uppdraget för organisationen var alltså att den skullesvara för sjuk- och hälsovården inom landets animali-eproduktion och för hästar som användes inom jord-och skogsbruket.Genom det klart formulerade uppdraget kan mankonstatera att organisationen har haft en stor betydel-se för animalieproduktionen men också för densvenska folkhälsan. Det entydiga och mycket klartformulerade uppdraget för landets distriktsveterinärerhar också haft en bred förankring häri . Den gamla målsättningen med och detpreciserade uppdraget för verksamheten låg ocksåfast när den nya distriktsveterinärorganisationen ge-nomfördes 1995.I förra årets budgetproposition angavs ocksåmycket tydligt från regeringens sida att distriktsvete-rinärernas roll är att tillgodose behovet av sjuk- ochhälsovård för animalieproduktionen och för hästarinom jord- och skogsbruket, alltså en bekräftelse påatt det gamla uppdraget fortfarande gällde för dist-riktsveterinärorganisationen. I årets budgetproposi-tion saknas dock denna mycket viktiga och distinktauppdragsformulering.Herr talman! Låt mig här uttrycka en from för-hoppning om att det är av rent förbiseende ellerglömska som regeringen har tappat bort dennaprincipiellt mycket viktiga inriktning för distriktsve-terinärverksamheten. Låt mig också uttrycka en för-hoppning om att det inte i själva verket är taktiskaöverväganden som ligger bakom regeringens lapsusoch att det i själva verket inte är ett sätt för regeringenatt smygvägen ändra inriktning för distriktsveterinä-rernas verksamhet. Med tanke på den enighet somtidigare rått här i kring distriktsveterinäror-ganisationens uppdrag borde det gå att få en majoritetbakom kravet på att regeringen rättar till årets misstagi propositionsskrivningen.Herr talman! Jag ansluter mig självfallet till DanEricssons tidigare yrkanden, men i detta sammanhangyrkar jag bifall endast till reservation 5.Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är en mycket viktigpunkt som tar upp. Vi i Miljöpar-tiet har uppfattat detta som någon sorts lapsus, att detbara glömdes bort. Jag vill bara deklarera att om detblir en votering om reservation 5 kommer vi i Miljö-partiet att lägga ned våra röster, eftersom vi anser attdetta är något som måste ses över.Anf. 55 ():Herr talman! De svenska bönderna har valt attkonkurrera med livsmedel av hög kvalitet. I mångaandra länder är det inte på det sättet. Det ser vi avskräckreportage om belgisk blå, om grymma djur-transporter och flera andra liknande rapporter.Den svenske bonden har ju offensivt satsat på attvi i skall ha bästa djurskydd. Det hargjort att vi som konsumenter har kunnat känna osstrygga när vi äter svenska livsmedel. Vi behöver inteha dåligt samvete när vi sätter i oss frukostfilen,ostsmörgåsen eller vad det nu kan vara. Vi kan ätadessa livsmedel med gott samvete.Vi äter emellertid inte bara för att överleva, utanvi äter också därför att det som vi stoppar i oss mångagånger avgör vår hälsa. som denna kunskapom betydelsen av livsmedlen för vår hälsa ökar får viökad osäkerhet om vad livsmedlen egentligen inne-håller. Och under denna höst - det kan vara värt attnotera - har larmrapporterna duggat kanske tätare ännågonsin. Vi fick veta att frukt och grön-saker från , och besprutasmed antibiotika. Vi får rapporter om skandaler i EU-ländernas djurhantering. Vi känner oro för gentek-niskt förändrade livsmedel som är på väg in på vårabutikshyllor, och vi vet att belgiska grisar får lugnan-de medel för att överleva grymma transporter. Dettaär rapporter som har nått oss under hösten.Herr talman! Detta ledde till att jag redan i sep-tember begärde att regeringen skulle tillsätta enkommission för säker mat. blev det inte på detsättet. Regeringen har inte gjort det. Ingenting haregentligen hänt. skulle jag, herr talman, ha kunnatleva med att ingenting har hänt om man av andra skälskulle tycka att regeringen har en bra livsmedelspoli-tik. Men det är ju inte på det sättet. Man blir baraoroligare och oroligare för att regeringen inte tardessa frågor riktigt på allvar, som om regeringen interiktigt vill.Fyrpartiregeringen med centerpartisten som jordbruksminister lyckades övertyga EUom att det svenska förbudet mot antibiotika i djurfo-der skulle få vara kvar. Vi fick på oss att visaatt antibiotika i djurfoder var hälsofarligt.Nu har den haft god tid på sigmed detta. Den har kunnat arbeta med detta undermånga år. Men det har den inte gjort. Och tydermycket på att jordbruksministern och därmed Sverigekommer att få ge upp det svenska förbudet mot anti-biotika i djurfoder. Det här visar att den svenska rege-ringen inte har gjort sin läxa. Den har inte gjort detsom den skulle göra på detta område. Regeringen harinte presenterat ett tillräckligt vetenskapligt underlagför att detta förbud skulle kunna bestå.Jag frågade jordbruksministern om detta för någraveckor sedan i den muntliga frågestunden. Då sadejordbruksministern att hon hoppades kunna bibehållaförbudet mot antibiotika i djurfoder trots att över-gångstiden skulle löpa ut. Men bara två veckor senarestod det klart att EU kommer att förbjuda mindre änhälften av all antibiotika som borde förbjudas föranvändning i djurfoder. finns det alltsåfyra antibiotiska preparat och två tillväxtfrämjandesubstanser som kommer att vara godkända i djurfo-der. Det finns alltså inget stöd för det svenska total-förbudet.Herr talman! kommerdet generella förbudet mot antibiotika i djurfoder attvara ett minne blott. Så går det när Socialdemokrater-na får sköta jordbrukspolitiken. Då blir det på detsättet. När man granskar den här frågan och frågordär Socialdemokraterna låtit bli att agera, märker manatt det mesta är halvmesyrer.Jag skulle ha velat fråga jordbruksministern omnågra saker. Men har jag hamnat i ett dilemma.Hon är uppenbarligen inte här. Då är den vanligafrågan: Vad gör man då? Ja, då hoppas man att detfinns någon socialdemokrat i kammaren som tilläventyrs kan föra fram och stå för regeringens åtgär-der. Jag gissar att det är på det sättet, annars får jagåterkomma i ett batteri med interpellationer som pånågot sätt tvingar jordbruksministern att då och dåbefinna sig i kammaren för att svara på frågor.Herr talman! Det som jag hade tänkt fråga jord-bruksministern om är någonting som gäller landsbyg-den, de små orterna och jordbruket. Vid landsbygds-riksdagen 1997 lovade statsminister , som är ordförande för leva, en parlamentarisk utredning om glesbyg-dens, landsbygdens och de små orternas framtid. Dåhade jag tänkt fråga jordbruksministern: det av detta löfte? Hur länge tänker regeringenvänta innan den infriar det som den har utlovat i dendelen, eller var det bara ett hastigt löfte som är glömtungefär lika snabbt som det blev sagt?På samma sätt är det naturligtvis när det gällerBjörks utredning och förutsättningarna för det svens-ka jordbruket. Detta har redan diskuterats lite grannhär . Man blir lite undrande när man hör allt detsom inte minst statsministern har sagt om jord-bruksnäringen som avgörande för landsbygdsutveck-lingen, vilka insatser som skall göras och att det skallges villkor som är likvärdiga med andra näringars.Det finns en uppsjö av citat som kan användas när detgäller vad regeringen och statsministern sagt på denpunkten.Frågan är alltså hur länge man tänker överväga -det ordet användes nu igen - frågan, överväga att gesvenska bönder likvärdiga konkurrensvillkor. Där stårman, herr talman, alldeles uppenbart inför ett annatdilemma. Regeringens företrädare här i kammarensäger: Det här kommer tillbaka . Då skall vidiskutera frågan. Men har vi den situationsom någon här tidigare pekade på, nämligen att rege-ringen säger att man skall jobba ihop med de tvåandra partierna, med och Vänsterpartiet.Men de två partierna vill inte för sitt liv förverkligaintentionerna i Björks utredning.Då måste väl ändå vi här i kammaren och mångajordbrukare fråga sig: Vad händer om det inte finnsen majoritet i den grupp som säger sig styra landet?Hur skall det då fungera när det gäller att förverkligade här intentionerna? Jag tycker, som herr talmannenförstår, att regeringens agerande lämnar mycket iövrigt att önska.Herr talman! Jag kan försäkra att vi i Centerpartietkommer att göra allt vi kan för att skall ha ettlivskraftigt jordbruk. I själva verket är det så att vi,när finansutskottet avslutade sin behandling av stats-budgeten, var det enda partiet som drev frågan om attintentionerna i Björks utredning skulle fullföljas.Centern är ett parti som har lagt fram konkreta förslagom hur intentionerna skall genomföras och vi kom-mer att fortsätta på den vägen.I detta anförande instämde , , , ochÅke (alla c).Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 17 §.