prot · GL0965 · 1998-02-11 00:00:00 — Jag tycker att det är viktigt att detfinns stor samstämmighet om var tyngdpunkten börligga i våra framtida ansträngningar.Först vill jag ta upp situationen i Mellanöstern.År 1988 hade intifadan precis börjat. skulletala i generalförsamlingen den hösten. Genom en tvistmed fick han inte visum och blev inte insläppt,så generalförsamlingen flyttade sin debatt till Genève.Det var ett oerhört viktigt tal som höll. I taleterkände han staten , och han fördömde all terro-rism. Det blev början på en fredsprocess.Dåvarande utrikesministern be-drev en skytteldiplomati som resultera-de i att inledde en dialog med PLO. Madridmö-tet efteråt och Osloöverenskommelsen 1993väckte stora förväntningar på den fortsatta fredspro-cessen.Men förväntningarna kom på skam. Dödsskjut-ningen av premiärminister var också ett skottmot fredsprocessen.Ingrid talar om "fredsprocessen i ".Jag skulle vilja påminna om att det är en fredsprocessmellan många parter i men att det vifrämst talar om kanske är fredsprocessen mellan Israeloch . Jag skulle vilja fråga: Existerar Palesti-na som en tänkbar statsbildning för ?Fru talman! bosättningspolitik och oviljaatt dra sig tillbaka från de ockuperade områdena in-nebar ett allvarligt hot mot fredsprocessen och ettbrott mot folkrätten. folk firar sitt 50-årsjubileum som stat. Vi delar naturligtvis derasglädje, och vi vill försvara deras rätt att leva i fredinom säkra och erkända gränser. Men det palestinskafolket har samma rätt. måste uppfylla Osloavta-lets grundläggande innebörd om land för fred ochutan dröjsmål dra sig tillbaka från de ockuperadeområdena. Fredsprocessen måste åter ta sin utgångs-punkt i resolutionerna 242 och 338, och en tvåstads-lösning med ett israeliskt tillbakadragande till 1967års gränser måste vara den slutliga lösningen. Pales-tinierna måste bringas att upphöra med alltslags terror. Terrorism kan aldrig tolereras. Det för-stör själva förutsättningarna för fred.Vi socialdemokrater har alltid haft sådana relatio-ner med i att det har tålt hårdadiskussioner i Palestinafrågan. Jag vill fråga modera-terna: Hur ser era relationer till högern i ut?Kan ni genom påtryckningar försöka påverka Neta-nyahu att agera i enlighet med de ingångna fredsavta-len? Har några sådana ansträngningar gjorts? Finns demed i er international?Fru talman! Låt mig avslutningsvis instämma i vadsom har sagts om dödsstraffet och en intensifieradkamp mot detta. Jag gläder mig också åt att regering-en står bakom den kampen. , enkollega till oss, talade enträget och envist om kampenmot dödsstraffet i den här kammaren. För precis tio årsedan drog han i den utrikespolitiska debatten enparallell till fallet . Tyvärr haringenting hänt på det området. Låt oss i utrikesdebat-ten få höra att konfliktförebyggande arbete iFN:s regi når resultat, att dödsstraffet är avskaffat ochatt det råder fred i !Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag hann inte vidareutveckla det jagsade om demokratin inom vårt land. Vi har här 1 700långväntande människor från det ,som inte vet om de skall bli hemskickade eller inte.Det är extra viktigt att i sitt hand-lande lever upp till rykte som ett demokra-tiskt och humanitärt rättsland för att det svenska sam-hällets generella åsiktsströmningar skall gå i positivriktning. Utan ett humant handlande bakom regering-ens humana ord blir orden endast tomt prat, och upp-lysningen om Förintelsen och insatserna för att mot-verka främlingsfientlighet och rasism blir endast ettspel för gallerierna.Jag frågar mig därför: Skall man skicka tillbakamänniskor till ett ursprungsland som har förändrats,där de kommer att leva som flyktingar i sitt eget land?Är det humanitärt? Eller skall man ta hänsyn till attdet har begåtts ett folkmord? Vi behöverinte tala om något som har skett ; dettahar pågått . Vad anser att manskall göra med dessa människor, som vi har i vårt egets.k. demokratiska land?Anf. 35 () replik:Fru talman! Varje land har enligt folkrätten enskyldighet att ta tillbaka sina flyktingar om förutsätt-ningarna är sådana att fred råder, en fredsuppgörelsefinns och en regering finns i landet. Vi arbetar natur-ligtvis med de här regeringarna, för att de skall säkraflyktingarnas liv när dessa kommer tillbaka. Vi vet attdet inte alltid blir fallet.Jag anser att det i flyktingfrågor är omöjligt attuttala sig generellt. Det är omöjligt att, som i sitt inledningsanförande, säga att en hel gruppmänniskor skall få stanna. Varje ärende kräver enenskild bedömning. Jag menar att vi har en generösflyktingpolitik, även om misstag naturligtvis ocksågörs inom den ramen.Anf. 36 () replik:Fru talman! Vi vet att praxis inte har ändrats i . Jag vill referera vad en advokatsom ingick i en delegation från ochsom var nere i Kosova sade. Han har vittnat om föl-jande:Samtliga sju familjer som jag besökt har under detsenaste året utsatts för någon form av trakasserier. Dethar varit godtyckliga husrannsakningar, inställelseor-der till polis för att lämna vapen som man inte har ochatt betala godtyckliga böter. Vid inställelse hos polisfinns det en uppenbar risk att bli misshandlad underförhör. Hot av olika slag är vanligt. Tre familjer somjag har besökt som har blivit utvisade från Sverigeblev utsatta för långa förhör vid gränsen, slagna, ho-tade, beslagtagna på saker och pengar. En del av demfick också sina pass beslagtagna vid gränsen.Då kan man fråga sig: Vad hjälper det att vi gerdessa människor ett startbelopp, ett kontantstöd på30 per familjer eller 5 000 för en enskild per-son, om de muddras vid gränsen? Är det humanitärtatt de skall behöva leva i ett land som inte känns somderas eget, där deras hus är nedbrända, osv.?Anf. 37 () replik:Fru talman! hänvisar här till ett enskiltärende, som jag självfallet inte känner till. Det är enväldigt oroande situation i Kosovo, men jag utgår frånatt regeringen, med utgångspunkt i de riktlinjer somriksdagen har lämnat, bedömer varje ärende på ett såkorrekt sätt som bara är möjligt. Det innebär att män-niskor inte skall skickas tillbaka om det råder uppen-bar risk att de kommer att bli utsatta för tortyr, över-grepp, risk för sitt liv eller fängslanden. Jag kan intenärmare gå in på det här ärendet, men jag förutsätteratt regeringen lever efter de kriterier som riksdagenhar beslutat om.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag kan i mycket instämma i vad Vio-la Furubjelke sade, bl.a. att fred och säkerhet natur-ligtvis är ett övergripande mål för svensk utrikespoli-tik. Detta står vi alla bakom.Jag har varit aktiv i det s.k. Nordka-lottssamarbetet eller Storkalottssamarbetet, som 1993övergick i det s.k. och som skeri mer organiserad form. Jag tror att folken i den norradelen av ser det här samarbetet som främst ettsamarbete mellan folken, mellan länen där uppe ochmellan de ingående ländernas regeringar.Vid mötet i med Barentsrå-det var också den vice utrikesministern . Han sade att hans närvaro skulle ses somen demonstation av hur Nato också blickar norrut.Man skulle inte bara ha en geografisk huvudinriktningmot utan också norrut. Kan tänka sig att vi tillsammans med ochNato genomför militära PFF-övningar i norra delen avSkandinavien utan att är inblandat?Anf. 39 måste påminna ledamöterna om att repliktidennu faktiskt är en minut.Anf. 40 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis en strävan attRyssland skall delta i de här övningarna så långt detär möjligt. Det är i och för sig en hypotetisk fråga somställs, huruvida vi skulle kunna delta eller inte omRyssland inte var med. Vad jag kan säga är att vi inteskulle spara några ansträngningar för att få Rysslandatt medverka.Anf. 41 () replik:Fru talman! Det var inte ett fullständigt svar påfrågan. Sådan militär förstärkning som en sådan ak-tivitet där uppe skulle vara fråga om strider funda-mentalt mot de grundläggande principer som har varitvägledande för kalottssamarbetet och också för Ba-rentssamarbetet. Samarbetet skulle just syfta till att vikunde minska den militära aktivitet som Nato har försig i norra och som har för sig uppe iMurmanskregionen.Anf. 42 () replik:Fru talman! Nej, det var inte ett fullständigt svarpå frågan, men förutsättningarna var heller inte full-ständigt kända. I en sådan situation föreligger natur-ligtvis en lång rad omständigheter som måste vägasin. Vad jag vill säga är att medverkan ärabsolut önskvärd och att inte skulle sparanågra ansträngningar för att få med . Huruvi-da vi i övrigt skulle kunna delta kan jag inte uttalamig om.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag vill gärna svara på fråga när det gällde som stat.Fredsprocessen är naturligtvis mellan de självstyrandepalestinska områdena och . Men det är ännu intenågon stat. Detta är ett faktum. När vi diskuterar ex-empelvis brukar vara väldigtnoga med att tala om att det bara finns ett . Dockmåste man sätta ett mycket stort frågetecken för hu-ruvida verkligen lyder under Beijing.Anf. 44 () replik:Fru talman! Vad jag ville utröna var om det i Ing-rid föreställningsvärld existerade två statersida vid sida, och , och om det inte ärså att fredsprocessen bedrivs mellan den israeliskaregeringen och den palestinska myndighetens företrä-dare, personifierade av deras ordförande vill också ta tillfället i akt att rikta ännu enfråga till om den här saken. AnserIngrid att bosättningarna på ockuperad markär folkrättsstridiga?Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag har redan svarat att jag anser attfredsprocessens förhandlingar bedrivs mellan statenIsrael och den palestinska myndighet, som represente-rar det självstyrande området. Det är fullt klart. Dettaär ju ett faktum! På lät det som omdet var staten som existerar i min föreställningsvärld äregentligen ganska ointressant i jämförelse med vadsom existerar i och den palestinska myndighe-tens föreställningsvärldar. Det är mellan demfredsprocessen försiggår. Jag missunnar inte palesti-nierna att få en stat vid sidan av om det är dettade kan komma fram till i en fredsöverenskommelse -ingalunda!När det gäller frågan om bosättningarna har jagredan klart uttryckt att dessa bosättningar visserligeninte ingår i fredsöverenskommelsen, men de är ändåstarkt misstroendeskapande.Anf. 46 ()replik:Fru talman! gick också tillbakalitet i tiden för att titta på de erfarenheter vi har, drade rätta slutsatserna och sedan bygga vidare på democh handla därefter. Det var ett tema också i mittinlägg.En av de frågor jag ställde till utrikesministernmen inte fick något bra svar på vill jag nu ställa tillordföranden i utrikesutskottet, som tillika är ordfö-rande i . Det gäller just det somCarlsson-Ramphal-rapporten tar upp om ändring avstadgan. I står det att "ingen be-stämmelse i denna stadga berättigar Förenta nationer-na att ingripa i frågor som väsentligen falla inomvederbörande stats egen behörighet". Det är det somger svårigheter bl.a. i Algerietfrågan. Men då har förslag. Jag läser direkt ur rapporten: Förenta na-tionernas stadga bör ändras för att låta säkerhetsrådetbemyndiga agerande i situationer inom länder.Delar uppfattningen att det börske?Anf. 47 () replik:Fru talman! Det helt nya konfliktmönster vi ser kräver att FN kan arbeta på ett annorlunda sätt.Jag är däremot inte lika övertygad som Karl-GöranBiörsmark om att ett förslag om en stad-geändring skulle kunna vara framgångsrikt. Det äroerhört riskfyllt att lägga fram ett sådant förslag,eftersom det sannolikt inte finns någon motivationfrån en majoritet av staterna. Det skulle sannolikt inteens vara genomförbart. Vi kanske skulle komma utmed en mycket svagare stadga.Vad jag i stället vill förorda är att FN, när denpolitiska viljan finns, i stället försöker att arbeta på ettsådant sätt att man kan lösa även interna konflikter.Sedan kanske FN om ett tiotal år - låt oss säga att viblickar framåt samma tidsrymd som vi blickade till-baka - kan kodifiera praxis och föra in i stadgan pre-cis hur man gjorde med fredsbevarande operationerför länge sedan, dvs. ett arbetssätt som redan är etab-lerat.Anf. 48 ()replik:Fru talman! Det är naturligtvis alltid riskfyllt attagera. Den som står still trampar inte någon på tårna.Men man måste ibland också driva på. Om detta gåratt genomföra eller inte vet vi inte. Det kan man inteveta förrän man har prövat.Nu säger : Vi får väl se hur detser ut . Kanske har vi då etablerat någonform av praxis.Jag menar att måste vara pådrivande häroch aktualisera den här problematiken, dvs. att FNmåste kunna höja sin profil och agera även när männi-skor lider på grund av interna konflikter, såsom degör i många av de länder vi har nämnt här . Des-sa länder kan säga: FN får inte gå in, för det ären inre angelägenhet. Vi måste våga ta i den frågan.Vi måste agera. Jag är litet förvånad över att ordför-anden i inte har högre profilnär det gäller att följa Carlsson-Ramphal-rapporten.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag anser att vi har den allra högstaprofil. skall agera kraftfullt för att få FN attagera i interna konflikter. Vad jag säger är att vi intebehöver lägga allt krut på att försöka få det på pappe-ret . Det skulle nämligen sannolikt misslyckas.Däremot skall vårt arbetssätt vara alldeles tydligt: FNskall gå in också i interna konklikter. Men vi måstearbeta med opinionsbildning, med en attitydföränd-ring från medlemsstaterna, så att vi får en acceptansför detta. Annars kan det aldrig bli framgångsrikt.Att öppna stadgan , när FN har 185 medlem-mar, skulle vara förödande. Det var svårt för 51 att blisams om den när den formulerades för mer än 50 årsedan.Anf. 50 () replik:Fru talman! Först, , vill jag göraett tillrättaläggande när det gäller . Bilderfrån det jordbävningsdrabbade området i norra visades i TV-sändningarna . Detvar också en ganska lång intervju med en kvinnligläkare från , som arbetar där uppe.Dessutom skall vi komma ihåg att talibanerna intebehärskar hela landet. Den norra delen av landet styrsfortfarande av delar av den gamla Rabbaniregeringen.Det är alltså inte så enkelt som det kan verka.Sedan fick jag en direkt fråga som gällde Likud.Nej, Likudpartiet i är inte med i det demokra-tiska, internationella samarbete där vi moderater ärmed och där är ordförande. senare i sitt tal att mer kommentera de israe-lisk-palestinska relationerna.Anf. 51 () replik:Fru talman! Jag hade inte möjlighet att se nyhets-sändningarna i går. Men det var väl bra att det såsmåningom kom ut bilder från . Det ärnaturligtvis inget som jag har anledning att betvivla.Det var bara en reflexion från min sida att det dröjdeväldigt och att det är ett tecken på den själv-valda isolering och den slutenhet som landet har. Menförhoppningsvis kan detta då bidra till en ökad hjäl-pinsats och bättre biståndsvilja.Anf. 52 () replik:Fru talman! Vi skall akta oss för att dra förhastadeslutsatser. Vi skall komma ihåg i vilket område denhär jordbävningen ägde rum. Det är ett bergsområdepå 2 000-3 000 meters höjd. Det är alldeles hopplöstatt komma dit. Det är mycket snö, och vägarna är heltblockerade. Det har tagit för det här TV-teamet att ta sig dit, så det är inte så konstigt att ny-hetsförmedlingen tar tid.Anf. 53 ():Fru talman! Vi lever i en värld i förändring. Trotsen del problem är det ändå optimismen som domine-rar. Globaliseringen ger u-världen helt nya möjlighe-ter. Vi ser tillväxt i nästan alla regioner. Det är Afrikasöder om som är det stora undantaget. Vi serhur demokrati och respekt för mänskliga rättigheterersätter enpartiväldena. Vi ser hur marknadsekonominersätter socialistisk planekonomi.Den här förändringen kräver naturligtvis ocksåförändringar i det utvecklingssamarbete som vi harbedrivit. Vi måste dra erfarenheter från de somvi har hållit på med att bedriva bistånd.Vi har från vår sida gått före på många områden.Vi var först med att kräva fattigdomsutrotningen somdet övergripande målet. Vi är nu nära att få detta målfastställt som det övergripande. Det är vi glada för.Vi har krävt koncentration på , och vi harkrävt större närvaro i än på Sveavägen.Vi har krävt effektivitetsmål som är mätbara. Manskall kunna mäta vad man gör.Vi har ställt krav på respekt för MR och utveck-ling mot demokrati för det svenska biståndet och enbegränsning av biståndet till de länder där korruptio-nen är omfattande. Vi föreslår att man i stället skall gåvia de frivilliga organisationerna, NGO:erna.Vi har krävt stöd till marknadsekonomins institu-tioner. Vi har begärt trepartssamarbete. Vi har velatseparera östbiståndet och koncentrera det på över-gången till marknadsekonomi.Vi ser nu att man från regeringens sida bedriver ettaktivt arbete med en sådan här översyn. Vi har fått enfattigdomsskrivelse, Afrikaskrivelsen är på gång ochAsienskrivelsen är på gång. Det är alldeles utmärkt.Jag vill ta upp de här områdena litet ytterligare.När det gäller fattigdomsutrotningen tror jag attdet är mycket viktigt att vi fortsätter att aktivt slå vaktom frihandeln. Den kommer att utsättas för hot närAsienkriserna kommer att öka de asiatiska tigrarnaskonkurrensmöjligheter på de marknader där även vi äraktiva.Vi kommer att möta dolda handelshinder i form avsocialklausuler och miljöklausuler. Jag tror att det äroerhört viktigt att vi går in och försöker rätta till dehär problemen med biståndsinsatser i stället för attförsöka skydda branscher som har svårigheter härhemma genom den här typen av klausuler. Vi skallkomma ihåg att i är handeln tio gångerstörre än det bistånd de får.Ett annat område när det gäller fattigdomsutrot-ningen är naturligtvis skuldavskrivningarna. Vi har ivår budget föreslagit 803 färska miljoner till justskuldavskrivningar. Vi ser hur kyrkan nu går ut 2000. Jag tror att det är ett bra sättatt hjälpa nya framstegsvänliga regimer att slippagamla problem. Däremot får man inte villkorslöst gåin för skuldavskrivningar, därför att korrupta ellerutvecklingsfientliga regimer därigenom egentligenbara får nytt låneutrymme.Jag tror att det är viktigt att vi fokuserar på Afrika.Det är här fattigdomen växer, även om man nu kan seatt t.ex. födelsetalen successivt minskar. Där tycker viatt det är viktigt att vi byter bistånd mot framsteg. Viskall, som har talat om, vidhålla och för-stärka kraven på en fast utveckling mot respekt förMR och demokrati, mot rättsstaten. Vi skall satsa påutbildning, inte minst av flickorna, vilket kanske ärden allra viktigaste biståndsinsats vi kan göra. Viskall satsa på basal hälsovård, utveckla småföretagoch jordbruk och vi skall också titta närmare på hur vipå bästa sätt skall kunna få en bra samverkan med detbistånd som ges från EU och från FN-organen.När vi tittar på ser vi att man för närvarandeär inne i en kris. Jag tror att det är viktigt att vi ärmedvetna om att den krisen är övergående. Vi har haften liknande kris i och vi har övervunnit den.Det tog inte särskilt många år.Vad som händer är väldigt mycket att bankernasaneras i . De skall ha eget kapital.Det innebär att de får dra in väldigt mycket av deklena lån de har spridda över hela . Detkommer naturligtvis att leda till att man i de här län-derna med sjunkande valuta kommer att kunna erbju-da lägre priser och en stärkt konkurrensförmåga. Närkrisen är överstånden blir det en stark tillväxt. I de härländerna kommer detta naturligtvis att initialt leda tillstora klyftor. Sedan kommer man att få en bred me-delklass, och därefter kommer den att kräva bättrefördelningspolitik.I har man en åldrande befolkning. Ut-vecklingen där kommer att fortsätta, tillväxten att öka,men i långsammare takt ju mer de närmar sig situatio-nen i och västerlandet.I har man en mycket storökning av den unga arbetskraften. Det gör att man kanförutse en snabb utveckling där och en möjlighet attfå närmast tigerekonomier även i dessa länder.Totalt kan man räkna med att kommer att fåökad hälsa, ökad livslängd, ökad utbildning, ökademiljösatsningar och en utveckling motmer respekt för mänskliga rättigheter och demokrati.Den asiatiska räknar med att år2025 kommer av världens inkomster att varalokaliserade till , att man når närmast USA-standard i levnadsvillkoren omkring ochdärmed kan bidra till hela världens utveckling.Med de möjligheterna är det klart att vi i vårt bi-stånd skall satsa på kunskapsöverföring. Vi skall intemed gåvobistånd försöka att försena övergången ny och bättre fördelningspolitik i de här länderna,och vi skall inte stoppa in exportstödet i biståndet.Inget ont om exportstöd, men det skall redovisas påsedvanligt sätt.Den här globaliseringen ställer nya krav på ut-landsmyndigheterna. Vi behöver en omvärldsbevak-ning inte bara åt staten, utan också åt näringslivet. Vibehöver stöd för både svensk export och investeringari . Här behöver man se över hur man samver-kar med exportråd och Invest in . Vi behöverockså se över samverkan med EU och FN och derasbiståndsorgan. Vi behöver en omprövning när detgäller utlandsmyndigheterna.Fru talman! Fattigdomen kan och skall utrotas.Med fattigdomen kommer vi också att utrota det all-varligaste hotet mot fred och miljö i vår värld.Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag tänker vända mig till angående . är världens tredjerikaste politiska ledare. Hans familj äger en stor delav allting som finns att äga. Det gäller olja, det gällercementfabriker, ja, vi kan peka på litet av varje.En av ursprungsmodellens hörnstenar var statligajordreformer som gav stora grupper av människormöjlighet att öka och effektivisera produktionen samtskapa dynamiska hemmamarknader. Så blev det ald-rig i Indonesien.Krisen i beror inte på för mycket reg-leringar, utan på för dåliga regleringar och för litetfolkligt inflytande. Det är dåliga regleringar somdessutom undermineras och utnyttjas av diversesärintressen, som jag nämnde, inom stat och närings-liv samt internationella storföretag.Då frågar jag: Är det så att ocksåtycker att det är viktigare att man stöder folket än attstödja regim eller de multinationella företa-gen? Skulle man dessutom fördöma dem som måstejobba med Nikes skor, kvinnor som jobbar undervidriga förhållanden?Anf. 55 () replik:Fru talman! Något stöd för föreligger san-nerligen inte från vår sida. Det som finns i Indonesienär inte marknadsekonomi. Det faktum att ochhans familj dominerar det ekonomiska livet helt är juen utveckling som måste fördömas med kraft.Anf. 56 () replik:Fru talman! Då undrar jag: Hur skall moderaternapå ett kraftfullt sätt fördöma detta? Hur skall manpåverka Valutafonden och så att manfår en vettig inriktning?Det jag tyckte var sympatiskt var när nämnde att bistånd skall gå till folkligt stöd. Detär någonting som jag själv har sagt när det gällerZambia att man inte skall fortsätta att stödja den kor-rupta regimen där, utan att stödet borde gå till folketdirekt.Anf. 57 () replik:Fru talman! Det finns inget stöd från vare sigVärldsbanken eller för enfortsatt regim av den utformning som man har i Indo-nesien. De kräver ju rätt påtagliga förändringar i deekonomiska strukturerna. Det är nödvändigt om manskall få en bra utveckling i det här landet. Det är förkorrupt i dag.Anf. 58 () replik:Fru talman! Jag har vid ett flertal tillfällen undermandatperioden haft äran att få debattera med BertilPersson. har vid mängder av tillfällenalltid framhävt den sydostasiatiska ekonomins tillgo-dogöranden. Han har sjungit hela lovsången om detta.I dag har varit hovsam om ekono-min i . Jag hörde honom säga socialaklyftor. Jag hörde honom säga behovet av fördel-ningspolitik. nämnde tidigarebehovet av demokrati och att komma undan samman-kopplingen stat och kapital. Jag är litet nyfiken pådetta.Medger att det finns brister i densydostasiatiska ekonomin som faktiskt behöver kom-ma till rätta? Som har sagt skall det skemed ett mer demokratiskt styrelseskick och där ocksåmarknadsekonomins funktionssätt behöver förbättras.Stat och kapital skall inte vara sammankopplat. Med-ger detta?Anf. 59 () replik:Fru talman! Vi har aldrig från vår sida sagt attmarknadsekonomin inte behöver ske inom de ramarsom fastställs av staten. Regelverket måste ligga hosstaten. Men begränsningarna får inte vara alltför hår-da, av det skälet att man då hämmar mycket av dy-namiken i marknadsekonomin. Men det måste alltidvara inom ett ramverk.Jag vill med kraft understryka att vi har talat omdemokrati och respekt för mänskliga rättigheter.