prot · GM0933 · 1998-12-10 00:00:00 — Jag yrkar bifall till denna re-servation.Centerpartiets förslag innebär amorteringsfrihetunder 1998 och 1999 för Försvarsmakten på lånenhos . Genom amorteringsfrihetskulle det skapas utrymme för ett anslagssparandeinom Försvarsmakten som lättar på statens utgiftstak.Eftersom lånet kvarstår påverkas inte heller statsskul-den.Centerpartiets modell innebär inte några höjda an-slag till Försvarsmakten. Med vår modell klarar riks-dagen att följa sina utfästelser, dels respekten förutgiftstaket, dels respekten för utfästelsen till försva-ret om att den tekniska omläggningen av budgete-rings- och redovisningsrutiner inte skulle försämraFörsvarsmaktens köpkraft.Jag vill i detta sammanhang också påminna omvad som står i finansplanen om att samarbetet medVänsterpartiet och inte skulle omfattasäkerhetspolitiken, och att tidigare gjorda uppgörel-ser, däribland om försvarspolitiken, ligger fast.Det är utomordentligt frustrerande att vi står häroch debatterar frågan om anslagsförordningen utan attvi har ett underlag som visar hur stora summor somegentligen står på spel. Vi vet att det skedde en en-gångsindragning från Försvarsmakten på 14,6 miljar-der . Vi vet att Överbefälhavaren anser atten utebliven kompensation innebär att försvaret förlo-rar ca i övergången till dennanya anslagsförordning. Denna siffra är baserad på bortser från den s.k. teknikfaktorn.Osäkerheten skapar dålig grund för be-slut med anledning av kontrollstationen 1999. Det ärotillfredsställande att riksdagsmajoriteten vill skjutafram den slutliga bedömningen av utfallet när detgäller anslagsförordningen ända till år 2001.I vår reservation kräver vi att försvarsberedningenges i uppdrag att skyndsamt granska anslagsförord-ningens köpkraftseffekter så att en samlad avstäm-ning kan redovisas i samband med den säkerhetspoli-tiska kontrollstationen eller i varje fall senast i sam-band med vårpropositionen.Fru talman! Läget är allvarligt. Det är tid för an-svarstagande av partier som förmår att ta ansvar.Sverige behöver fortsättningsvis en bred och långsik-tig uppgörelse om försvars- och säkerhetspolitiken.Vårens beslut med anledning av kontrollstationen börbli ett första inriktningsbeslut på denna grund. Omdetta beslut bildar etapp ett i ett nytt försvarsbesluteller inte, är en närmast semantisk fråga.Centerpartiet har givetvis ambitionen att kon-struktivt medverka till att nå samsyn. Vi kommer attfortsätta arbetet i försvarsberedningen i den riktning-en.1996 års försvarsbeslut lade fast kursen för ettmodernt svenskt totalförsvar anpassat till de delvisnya utmaningar som vårt samhälle kan komma attställas inför. Till grund för beslutet låg en mycket välgenomarbetad säkerhetspolitisk analys. Beslutetpräglades av insikten om att ett vidgat säkerhetsbe-grepp måste vara styrande för totalförsvaret. En hel-hetssyn skall prägla samhällets hantering av hot ochrisker både i fred och i krig.Gällande försvarsbeslut bildar, enligt Centerparti-ets syn, den enda rimliga utgångspunkten för ett nyttinriktningsbeslut våren 1999.Fru talman! Militär alliansfrihet är den ram sommed nu kända förutsättningar bäst förmår tillgodosede svenska säkerhetspolitiska intressena. Rätt utnytt-jad är den svenska militära alliansfriheten en stortillgång i byggandet av en gemensam europeiskfredsordning.Sveriges militära alliansfrihet förutsätter, som ti-digare talare sagt, att vi har en betryggande egenförsvarsförmåga. Hela skall kunna försvarasoch den folkliga förankringen och delaktigheten skalltryggas.Det svenska försvaret skall vidareutveckla förmå-gan till anpassning. Det är i första hand den säker-hetspolitiska utvecklingen i vår omvärld som skallstyra storleken av vårt militära försvar. Om den posi-tiva säkerhetspolitiska utvecklingen fortsätter kannaturligtvis omfattningen av det militära försvaretdiskuteras och måhända reduceras.Inriktningen mot ökad rörlighet, ökat skydd ochbättre samverkansförmåga bör fortsätta. Den begrän-sade inhemska marknaden, svårigheten att bibehållakompetens nationellt och behovet av kostnadseffektivmaterielförsörjning kräver att det europeiska samar-betet på försvarsmaterielområdet utvecklas.Ytterligare åtgärder för att skapa en sammanhål-len svensk försvarsmakt bör också uppmuntras ochFörsvarsmaktens internationella huvuduppgift skallförstärkas. Behovet att se det civila och militära för-svaret som en enhet - det s.k. totalförsvaret - blir änmer angeläget i framtiden.Det finns problem med gällande försvarsbeslut.Alltför mycket verksamhet och materiel har, medgoda föresatser, stoppats in i den givna ekonomiskaramen. Detta bör erkännas. förmådde integenomskåda att de uppgifter som Försvarsmaktenpresenterade till en del kanske var glädjekalkyler. Jagvill dock betona att det inte är de förändringar somriksdagen gjorde i förhållande till ÖB:s förslag somgivit detta resultat. Tvärtom är det så att de föränd-ringar som gjordes i av försvarsbeslutetgjorde det något mindre överlastat.Fru talman! gäller det att se framåt. Regering-en har deklarerat att samarbetet med Vänsterpartietoch inte skall omfatta försvarspolitiken.Jag behöver väl inte förklara varför jag rekom-menderar Socialdemokraterna att stå fast vid dennadeklaration.Avslutningsvis vill jag säga att jag står bakom dereservationer där är undertecknare, men attjag yrkar bifall enbart till reservation 2.Anf. 177 ():Fru talman! Ärade ledamöter i kammaren ochframtida protokolläsare!När man lyssnar på den här debatten och jämförmed andra debatter är detegentligen inte några större skillnader. Av det manhar hört skulle man kunna tro att omvärldeninte har förändrats . Både de stora frågornaoch de små låter ungefär likadana som de se-naste 20 åren. Men den faktiska situationen är ju attvärlden har förändrats dramatiskt, inte minst de se-naste tio åren.Från en situation där världen präglades av mellan-statliga krig har vi en värld där det bara finns ettenda mellanstatligt krig kvar, nämligen det mellanIndien och Pakistan.Vi har också under de gångna tio åren sett hurmilitärutgifterna i världen har minskat dramatiskt. Dehar minskat internationellt. De har halve-rats i . De har minskat i Ryssland.Vi kan också konstatera hur det militära inva-sionshotet har minskat. har gång på gång pekat på hur invasionshotet blivitallt mindre för att helt upphöra.Det är med en viss tillfredsställelse vi kan kon-statera att uppfattning delas avsåväl regeringen som Överbefälhavaren, jag tror aven majoritet av partierna i riksdag.Det här är dock en situation som inte innebär attkrigen har upphört i vår värld. Däremot är de i daglokala och regionala. Det är framför allt i tredje värl-den som krigen förs. Men inte heller vår världsdel ärundantagen, vilket kriget i det ochKosovo påminner oss om.Det är ett högt pris, i form av mänskligt lidande,som vi får betala för de krig som fortsätter. Men detär också ett högt pris för omvärlden, som man kanräkna i kronor och ören, genom behovet av katastro-finsatser, fredsbevarande operationer, livsmedelsför-sörjning, flyktingströmmar, sjukvårdsinsatser, med-lingsinsatser och återuppbyggnadsarbete under mångaår. Det är ett oerhört högt pris.Därför måste det viktigaste målet för vårt landssäkerhetspolitik och för andra länders säkerhetspolitikvara att aktivt förebygga och föregripa väpnade kon-flikter.Vi kan också se hur alltfler konflikter har sittursprung i bristen på demokrati, i extrem fattigdomeller i miljöförstöring.Därför bör säkerhetspolitiken i ett längre perspek-tiv inrikta sig på just dessa tre områden. Det är oer-hört viktigt att öka stödet till de länder som sakta mensäkert bygger upp sin demokrati och att stödja demo-kratiska strukturer och institutionsbyggande. Det ärviktigt med ekonomisk hjälp till självhjälp för attförsöka förebygga extrem fattigdom, och det är vik-tigt att fokusera på att identifiera och aktivt föregripaoch bekämpa potentiell miljöförstöring.I ett kortare perspektiv bör försvars- och säker-hetsansträngningarna för vår del inriktas på interna-tionell krishantering och medverkan i fredsfrämjandeoperationer i FN-regi. Det är också här jag med till-fredsställelse konstaterar att politik föratt öka våra internationella ansträngningar ocksådelas av vår försvarsminister, som så sent som ien debattartikel skrev: "Jag tycker också att försvaretbör satsa mer på de internationella uppdragen. "Vi kan, fru talman, konstatera att vi har en ny si-tuation som innebär att hotbilden är helt annor-lunda. Det är också någonting som harpekat på , dvs. hur hotbilden har föränd-rats bort från de militära hoten till helt andra hot somär icke-militära. Vi ser hur hoten snarare tar siguttryck i allt från sönderrostande atomubåtar i Mur-mansk via rysk maffiaverksamhet, ekonomisk brotts-lighet, narkotikasmuggling och IT-sabotage till miljö-förstöring. Detta är de reella hoten, och de kan intemötas med , ubåtar eller robotsystemetBAMSE. Det krävs en helt annan inriktning på för-svarspolitiken för att försvara oss mot de hoten. Ock-så här kan jag med tillfredsställelse konstatera hurförsvarsministern ger stöd för uppfatt-ning i dagens debattartikel. "- - - nya och annorlundahot mot ".Den medvetenhet som finns i allt större kretsaroch tar sig uttryck i ett och annat tal och en och annandebattartikel måste också rimligtvis leda till slutsat-ser, slutsatser som innebär stora förändringar av Sve-riges försvarspolitik. När vi kan konstatera hur inva-sionshotet helt har upphört att existera innebär det attden försvarsstruktur som vi har måste förändras,eftersom den helt och hållet bygger på just det militä-ra invasionshot som enligt militären inte längre finns.Det är viktigt att se över sådant som krigsmateri-elbeställningarna. Vi har beställningar sommotsvarar . Detgäller , artillerigranaten Bonus,robotsystemet BAMSE, stridsvagnen , Strids-fordon 90, kustkorvetter, torpeder, radarsystem ochstridsledningscentraler för , somallt har motiverats av ett hot som inte längre finns.Det är orimligt att hantera skattebetalarnas pengar påett sådant sätt att man fullföljer de här vapenbeställ-ningarna.Det är också viktigt att se över den allmännavärnplikten, som också den bygger på en förlegad ochotidsenlig hotbild som låser fast militärutgifterna påen extremt hög nivå. Vi har sett hur land efter land ivår omgivning avvecklat den allmänna värnpliktenjust därför att den är ett hinder för förnyelse av för-svarspolitikens inriktning. Det är viktigt att inte utbil-da vare sig militär eller civilpliktiga mer än vad sombehövs, därför att den främsta tillgången för militärpersonal och civilpliktig personal är deras motivation.Den är långt viktigare än kanske vapnet eller brand-sprutan. Motivationen kommer just ur att vara be-hövd. Utbildar man alldeles för många känner de siginte behövda, och därmed har man berövat dessapersoner den främsta motivationen. Den allmännavärnplikten utgör ett av de främsta hindren för enomorientering av den svenska försvarspolitiken, ochdärför måste den avvecklas. Den är otidsenlig ochorättvis och den är inte funktionsenlig.Det är också viktigt att se över regementesstruktu-ren. Vi har en militär utbildningsstruktur som byggerpå både invasionshotet och den allmänna värnplikten,och den är naturligtvis alldeles för överdimensioneradför de behov som vi ser framöver när det gäller attutbilda personal för internationella insatser i FN-regi.Fru talman! De här förslagen till åtgärder och dennya syn som vi ofta hör i tal och ser i debattartiklarmenar vi i också måste ta sig uttryck islutsatser och konkreta förändringar av försvarspoli-tiken. Vi måste också i se att vi har möjlig-heter att genom dessa förändringar minska militärut-gifterna. De ligger till skillnad mot vad som är fallet ivår omvärld kvar på samma nivå somde låg på . De är fortfarande uppe i över100 . Det är också här somjag med tillfredsställelse ser hur försvarsministerndelar syn, och jag vill återigen citeraförsvarsministern från dagens debattartikel i , där han säger: "Därför är jag övertygadom att vi måste göra stora förändringar i försvaret,som också kan innebära att vi satsar mindre pengar. "Dagens debatt handlar mycket om det ekonomis-ka, och både företrädare och Kristde-mokraternas företrädare talar om somförsvarsfientligt. Och jag får inte riktigt det där att gåihop. Vi talar om att skapa ett förvar mot de hot somfinns, men moderater och kristdemokrater talar om attsatsa mer pengar på vapen för ett försvar mot ett hotsom inte finns, och det kan inte betraktas som för-svarsvänligt. Det är ju vi som står för det försvars-vänliga, dvs. de förändringar som leder till ett försvarmot de hot som finns. Det här knyter an till det jagsade inledningsvis om att debatten inte har förändratsså mycket. och germig ett intryck av att vara fångade i en svunnen epoksretorik, som blir helt obegriplig.Vi hörde företrädare säga att omman nu inte tillför försvaret de här 6,3 miljarderna såkommer man inte att kunna genomföra vapenköp för9 miljarder . Det här beskrivs ochutmålas som en fullständig katastrof. Det är en natt-svart domedagsprofetia som kommer att haverera allti det här landet. Det är inte trovärdigt att bara för eventuellt måste minska vapenbeställningarnafrån 90 miljarder till 81 miljarder rasar korthusetsamman. Jag tycker att framför allt harvisat ett ekonomiskt lättsinne i den här debatten, närman har varit beredd att tillföra försvaret 6 miljarderav pengar som inte finns med tanke på den nya, merstringenta budgetprocess vi har och vikten av trovär-digheten för budgetprocessen. Vi vet vad som händernär trovärdigheten sviktar med i förlängningen höjdaräntor som slår stenhårt mot hushållen och mot in-dustrin. Detta är uppenbarligen bereddaatt göra: spräcka trovärdigheten, spräcka ramarna,tillföra mer pengar i elfte timmen och riskera hela denekonomiska politikens trovärdighet. Det är ett eko-nomiskt lättsinne som övergår åtminstone mitt för-stånd.Problemet är att vi har en överbefälhavareoch en försvarsmakt som inte förmår att hålla i peng-arna och som har skaffat mer vapen än man har haftanslag för med en överplanering på mellan 15 och20 % som naturligtvis har lett till ekonomiska pro-blem. Dessa försöker försvarsmakten skylla på politi-kerna och kräver att vi i elfte timmen skall tillföra6 miljarder. Ta dem var som helst ifrån, men ge ossmer pengar! Där är det självklart att vi i försvarsut-skottet säger nej. Det blir inte en krona mer utöverden budget som riksdag och regering harbeslutat om.Fru talman! Jag vill också kommentera det myck-et ovanliga tilltag som vi blev medvetna om därSveriges överbefälhavare för skattebetalarnas pengarskickar ut brev till 35 000 försvarsanställda och häv-dar att politikerna har berövat honom ett antal miljar-der kronor, tvärtemot tidigare beslut. Det är ett myck-et ovanligt förfarande, och framför allt är det an-märkningsvärt att påstå något som är rakt motsatt denuppfattning som regeringen står för och som har dis-kuterats.Försvarsministerns tidigare obenägenhet i riksda-gens frågestund att ge ett fullödigt svar på hurhan ser på ÖB:s påståenden kan ge ett intryck av atthan som försvarsminister har abdikerat och att det ärÖB som formulerar vad som är rätt eller inte rätt iverklighetsbeskrivningen och inte regeringen.Därför skulle jag uppskatta om försvarsministernhär i kammaren tydligt klargjorde att det inteär överbefälhavarens verklighetsbeskrivning utanregeringens uppfattning som han företräder.Fru talman! Jag yrkar slutligen bifall till utskottetshemställan i betänkandet med reservation för att jagockså yrkar bifall till reservation nr 6 under mom. 4.Anf. 178 () re-plik:Fru talman! Låt mig först av allt konstatera att detgläder mig att har lämnat den radikal-pacifistiska retoriken som tidigare präglat såväl hansparti som honom själv.Självklart skall ha en modern militärmaktoch moderna militära medel för att möta dagens ochmorgondagens utmaningar. Att det omedelbara exis-tentiella invasionshotet falnat innebär inte annat än attförsvaret måste anpassas till de nyare utmaningar, detbredare hotspektrumet men också den gråzon mellankrig och fred där vi behöver militära medel för attvärna våra säkerhetsintressen. Det kräver omtänkan-de, om än inte i den riktning som mot.För det andra måste jag verkligen ställa en fråga.Miljöpartiet har ju varit anhängare av den verksam-hetsneutralitet som slogs fast av såväl 1996som 1998. förstår jag att det i linje med Miljöpar-tiets allmänna logik är fullständigt naturligt att raseramilitärmakten så fort som det någonsin är möjligt. Enokontrollerad process av den karaktär som riskerar attblir resultatet av det beslut som fattar ,eller rättare sagt , är självklart någotsom kommer att stödja.Min fråga är ändå: Vad är motivet till att ni från-går det enhälliga riksdagsbeslut som fattades våren1996 respektive ? Är det för glädjen att fåförstöra, eller för att ni har ändrat uppfattning?Anf. 179 () replik:Fru talman! Nej, , det är enfelaktig beskrivning. står kvar vid detbeslut som riksdag har fattat omverksamhetsneutralitet.Det förvånar mig att med så-dan självsäkerhet kan påstå att beslutet att inte tillföra6 miljarder ytterligare till försvaret skulle innebära attövergången till den nya anslagsförordningen inteskulle vara verksamhetsneutral.Där delar regeringens uppfattning attdet inte går att utvärdera huruvida det har varitverksamhetsneutralt eller inte.Det enda man med säkerhet kan konstateraär att ersättningen för räntor ligger flera hundra mil-joner över det som överbefälhavaren egentligenskulle ha fått. Där kan det bli tal om att betala tillbakapengar.Vi delar uppfattningen som regeringen har fram-fört att det är först som vi kan göra en or-dentlig översyn, analys och utvärdering.Anf. 180 () re-plik:Fru talman! Jag har lätt att förstå att tar lätt på all den verksamhet som kommer attförsvinna och inte vara möjlig att genomföra under denärmaste åren när man väljer ett alternativ som inne-bär att eventuellt kompensera i efterhand.Det spelar inte någon roll i värld,eller det kanske t.o.m. är positivt, att destruktionen avde nödvändiga militära medel som kommeratt behöva även går så fort som möjligt.Likväl är det anmärkningsvärt att inteser problemen. Till skillnad från vad vi i Moderaternamenar i det förslag som vi har lagt fram och fortfa-rande stöder är tvärsäkert på att dennakompensation inte skall utgå under resans gång.Verksamhetsneutralitet i efterhand är fullständigtmeningslöst om det de facto är möjligt attgenomföra den verksamhet som förändringen skullevara neutral emot. Det framhöll jag i mitt eget anfö-rande. Jag vill gärna att kommenterardet, även om han inte bryr sig om det.Anf. 181 () replik:Fru talman! har inte lyckatsförklara på vilket sätt det inte skulle ha varit verk-samhetsneutralt. Det finns olika uppfattningar omhuruvida överbefälhavaren har lidit ekonomiskt pågrund av detta eller inte. Jag har inte sett någon till-fredsställande beskrivning av hur det skulle ha varitnegativt. Vi kan tvärtom konstatera att räntorna liggerpå en för hög nivå.Jag är också förvånad över det lättsinne som jagtycker att ger uttryck för när hanär beredd att mer eller mindre rasera förtroendet förden budgetprocess vi har för den ekonomiska politi-ken. är säkert väl medveten omvad det skulle innebära och vilka konsekvensernaskulle bli.De skulle drabba inte bara de svenska hushållenutan också svensk industri. Jag har svårt att se vadModeraterna har för intresse av sådana reaktioner pågrund av det lättsinne som jag tycker att han har givituttryck för.Anf. 182 () replik:Fru talman! står nu bakom de skriv-ningar som finns i betänkandet om att anslagsförord-ningen varit föremål för noggrann beredning i bud-getarbetet och att det aktuella anslaget kommer attvara föremål för ställningstagande i kom-mande budgetpropositioner.Är det i linje med hantering av för-svaret att det skall råda osäkerhet, ingen långsiktighetoch oro bland personalen både i försvarsindustrin ochi Försvarsmakten?Anf. 183 () replik:Fru talman! försöker liksom ocksåöverbefälhavaren att lägga ansvaret för Försvar-smaktens bristfälliga planering på politikerna. Själv-klart måste överbefälhavaren och Försvarsmaktenanpassa sin verksamhet till de ramar som riksdag ochregering har beslutat om. Misslyckas man med det fårman självfallet ta konsekvenserna.Anf. 184 () replik:Fru talman! talade om trovärdig-het. Vad finns det för trovärdighet i det här ageran-det?Försvarsmakten har de spelregler som beslutas.Både mitt parti och de övriga sex partierna, och ävenLars parti, har två gånger här i kammarentalat om att det skall vara verksamhetsneutralt, precis som HenrikLanderholm sade här . Då agerarnaturligtvis Försvarsmakten utifrån det.Ordet köpkraftsförändringar talades det också omi samma dokument . Hur kan då LarsÅngström förklara att Försvarsmakten skulle ha gjortnågot fel eller att det är Försvarsmaktens ansvar idetta fall? Att delta i en match och plötsligt få ändra-de spelregler är väldigt svårt.Anf. 185 () replik:Fru talman! vet precis lika väl somjag att en stor del av överbefälhavarens ekonomiskaproblem beror på den överplanering han hållit sigmed. Överplaneringen ligger på . Han haranskaffat mer materiel än han haft anslag till.När försvarsindustrin börjar leverera , vilketden inte gjort tidigare, innebär detta problem. Mankan likna det vid när SAS överbokar sina flygplaneftersom man vet att oftast kommer inte 20 personer,och då bokar man 20 personer extra. Det fungerarutmärkt ända alla kommer. Då brakardet samman.På samma sätt har ÖB hanterat försvarsmateriel-beställningarna. Det är självklart att när materielet välkommer har han ekonomiska problem. Det kan haninte skylla på politikerna. Han måste ta ansvar fördetta själv.Anf. 186 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i försvarsutskottets betänkande nr 1 To-talförsvarets budget och avslag på samtligareservationer.Det betänkande som läggs fram har givetvis före-gåtts av en diskussion i utskottet. Den diskussionenhar väckt ett visst intresse även utanför denna mindrekrets.Låg mig inleda med några ord om anslagsförord-ningen som varit ett ledmotiv i diskussionen. Detfinns inte så mycket att tillägga efter det som redanhar sagts , men låt mig ändå säga något helt kort.Den innebär att förskott betalas med lån. Lånet be-lastar anslaget när materiel levereras och inte somtidigare när förskottet betalades ut.När beslutade om att anslagsförord-ningen skall gälla även försvaret, sademan också att övergången till detta nya sätt och dennanya tidpunkt att betala materiel skulle vara verksam-hetsneutral. Själva omläggningen, budgettekniken, deekonomiadministrativa reglerna skulle inte få styraverksamhetens innehåll. Så måste det också vara. Ettnytt innehåll skall vara resultat av beslut.Regeringen konstaterar också i propositionen attverksamhetsneutralitet är utgångspunkten för om-läggningen, men menar att en så komplicerad och itiden utdragen procedur som materielinköp till för-svaret inte kan stämmas av förrän . För egen del finner jag en sådan slutsatsrimlig.Så långt anslagsförordningen. Vare sig man tarden till utgångspunkt för resonemanget eller inte,kvarstår att det föreligger en brist på pengar i försva-rets budget. Ett problem har varit att bestämma hurstor bristen är och hur den skall avhjälpas. Det ärviktigt att notera att inget parti har varit berett att ökapå utskottets utgiftsram.Många ansträngningar har gjorts för att finna lös-ningar på Försvarsmaktens ekonomiska problem sominte skall kosta pengar. Det går inte. Vare sig manskjuter upp besluten, avskriver lån eller ger krediterså kostar det. Det vet alla som har haftskulder att hantera.Det sätt att lösa de akuta problemen som rege-ringen har presenterat i budgetpropositionen, och somen majoritet av utskottet ställt sig bakom, är att med-ge anslagskrediter upp till högst av anslaget.Det kostar som mest 2 miljarder. Det lämnar också enhel del problem att lösa .