prot · GM0922 · 1998-11-25 00:00:00 — Det är väldigt viktigthur den förvaltas. Vi har oerhört stora inkomster frånRiksbanken till det allmänna. Det är inte alla somtänker på det. var det nio miljarder ochdetta år är det sju miljarder. Det är oerhört viktigt hurman driver politiken i för att vi skall få indessa sju miljarder. Det beslutet tar man bort nu.Den 26 maj 1994 fattade man beslut i riksbanks-fullmäktige om att införa systemet med reporänta ochräntekorridor och överge det tidigare systemet medmarginalränta. Det är sådana beslut som vi vill fortfa-rande skall fattas av ett riksbanksfullmäktige, dvs.principiella, grundläggande beslut. Det är det somskall vara styrande, inte att sitta vid någon Laf-ferskärm och votera om utvecklingen. Så går det intetill. Det trodde jag faktiskt att förstod,men det är ju bra att vi kan ta en sådan här grundläg-gande kurs i styrning av en riksbank.Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag ser fram emot nya lektioner pådetta tema från sida. Han skall nogbörja med att informera sina egna partikamrater. Detvar alltså som i denna kammare sadeatt det tar att använda lagstiftningför att styra ränteutvecklingen, så bör nog hållas mera partiinternt.Jag tycker ändå, fru talman, att helatiden drivs bakåt. är det mera principiella beslutsom skall fattas av de politiska representanterna, t.ex.om vi skall ha ett system med räntekorridorer ochvilken typ av styrmekanismer som skallanvända sig av, inte vilken penningpolitik som skallföras. Då tycker jag att det säger ärfullständigt inkonsekvent. Vilken kompetens finns idenna kammare? Jag har ingen anledning att betvivlaatt den finns, men jag undrar: På vilket sätt är denbättre företrädd i det politiska systemet när det gällerhur styrmekanismerna skall vara utformade? På vilkaandra områden skall vi gå in och här ha detaljkunskapom styrmekanismerna? Är det inte färdriktningensom vi skall bestämma genom lagstiftning? Den möj-ligheten kommer vi att behålla. kommerfortfarande att vara överställd Riksbanken.Anf. 84 () replik:Fru talman! Det styrbeslut som fattas här innebäratt man skall värna ett fast penningvärde. Det är etttotalt ostyrt beslut som säger just ingenting om nå-gonting. Det ligger på ungefär samma förklaringsnivåsom att säga att det är bättre om det är sol och som-mar när man har semester än regn och rusk. Det finnsju ingen som kan ha någon annan mening än att det ärbra med ett fast penningvärde. Det går inte att letaupp någon som inte tycker att det a priori är gott. Menpå den nivån är styrandet meningslöst. Det är ungefärsom om en bolagsstyrelse skulle säga: "Det är bra omni ger vinst." Jo, annars har man nog misslyckatsfullständigt med rekryteringen av direktionen, om deninte förstår att det är bra.Men det finns också andra styrmekanismer avmycket väsentlig art i den här processen. Det handlarockså om att ta ansvaret när det går snett. ju anhängare av att vi skall vara goda ägare. Engod ägare är med och tar ansvaret för hela policyn.Urban , min namne, erkänner att hanibland gör fel. vill skapa ett system därMats kan säga att det är fel.Jag vill ha ett system där jag kan säga att det är LarsBäckströms fel. Jag tar det ansvaret inför svenskaindustriledare, svenska löntagare och svenska konsu-menter att jag handlar fel. vågar och villinte ta det ansvaret. Han vill låta någon annan styra såatt han är fri och kan säga att det inte är hans fel attdet ser ut som det gör. Våga ta ansvaret, !Det är det som hela demokratin handlar om: att inteförsöka överlasta ansvaret på någon annan, på någontjänsteman. Det är dåligt, bara dåligt.Anf. 85 ():Fru talman! Jag vill mycket kort avge en röstför-klaring.Riksbanken får med all sannolikhet i och med da-gens beslut en oberoende ställning och ansvaret förpenningpolitiken i . Jag känner mig mycketorolig för verkningarna av det självstyret och dess-utom för vad det kommer att betyda för den allmännadebatten i penningpolitiska frågor i Sverige.Jag tycker inte att man skall flytta makten frånpolitiskt förtroendevalda till tjänstemän. Vi skall intelämna ifrån oss möjligheten att förändra penningpoli-tiken i samhället. Vi skall värna om demokratin. De-mokratins verkningsgrad skall vara så stor som möj-ligt.Eftersom jag är ny ledamot i och intekunnat vara med att påverka sakbehandlingen kom-mer jag att avstå från att rösta i dagens omröstning.Anf. 86 ():Fru talman! Dagens förslag till beslut om Riks-bankens ställning kan inte ses på något annat sätt,som många redan har påpekat, än som en förberedel-se för ett svensk medlemskap i . Parallellernatill den process vi fick bevittna som så småningomledde fram till ett ja i folkomröstningen om EU-medlemskapet är påfallande.En rad politiska beslut fattas som förberedermedlemskapet som regeringsföreträdareofficiellt bedyrar att det är vänta-och-se-linjen somgäller. Anpassa först och fråga sedan, eller som någonsade: Först ett rejält beslut, sedan en debatt.Frågan om avdemokratisering är endel i skapandet av EMU, ett av de största ekonomisk-politiska beslut som har fattats i . ärnu på väg att fatta ett för framtiden avgörande beslututan att det föregåtts av en bred offentlig debatt.Grundtanken med att man vid grundlagsändringarfattar två beslut med mellanliggande val är att skapatillfälle till debatt och att man som medborgare medsin röst skall kunna ta ställning.De partier som stod bakom första beslutet har haftett stort ansvar att under valrörelsen lyfta frågan offentlig genomlysning, men så har inte skett.Tvärtom verkar det ha funnits en medveten strävan attundvika debatt. Det står i direkt motsättning till dedemokratiska värden som grundlagen är till för attskydda.Som flera har sagt finns det många tecken som ty-der på en glidning i fråga om synen på demokrati.Dagens förslag till beslut är ett uttryck för detta,nämligen att demokrati och demokratiska processerses som ett hinder och ett problem.Effektivitet och handlingskraft ses allt oftare somviktigare än att besluten skall fattas demokratiskt. Detär en utveckling som vi har kunnat se sedan början av1990-talet. Statsvetaren konstaterar i enbok om vår tids demokratisyn att för att garantera derätta besluten har unionens konstruktörer velat skyddabeslutsfattarna från de obetänksamma krav som kankomma från folkets breda lager. Det anses mer ellermindre som självklart att det är kloka män som skallfatta de viktiga besluten utan att behöva störas avdemokratiska och folkliga krav.Även tunga regeringsföreträdare är inne på dettamed kloka män och har uttryckt att det inte är någonfara att överlämna makten från den folkvalda riksda-gen så länge den övergår till "förnuftiga människor".Visst är det ett elitistiskt tänkande. Det påminner omde argument som dåtidens överhet framförde när förhindra demokratins införande i Sverige.Förslaget om avdemokratisering ärtvådelat. Dels handlar det om att göra Riksbankenoåtkomlig för de folkvalda, dels vill man lagstadgaom ett visst politiskt innehåll. Inflationsbekämpningär överordnat andra viktiga mål såsom sysselsättning,tillväxt och sociala hänsyn.När planerna på EMU formulerades i början av1990-talet var det av högerdominans.Nyliberalismen stod på höjdpunkten, och den mervänsterinriktade stimulanspolitiken à la Keynes an-sågs helt ute som tänkbar praktisk politik. Därför vardet då mer eller mindre självklart att man byggdevidare på Högerns idéer när man skapade regelverketför EMU.Att de borgerliga partierna därför ser positivt pågrundlagsändringen är inte svårt att förstå. Destosvårare är det att förstå hur delar av arbetarrörelsenkan göra det. Sent omsider tycks dock en viss efter-tänksamhet ha infunnit sig på sina håll.Flera socialdemokratiska regeringschefer, inklusi-ve vår svenske statsminister, har den senaste tidengjort uttalanden som tyder på att man vill ha en poli-tisk styrning av ränte- och penningpolitiken och tycker att även sysselsättning och tillväxt börvara prioriterade mål för politiken. Men genomförsdet andra beslutet om ställning bliralla sådana försök till påverkan förbjudna, ett förbudsom skall skyddas i vår grundlag.Det är en fullständigt orimlig konstruktion att för-bjuda politisk påverkan och lägga makten i händernapå en liten exklusiv grupp av banktjänstemän somvarken kan ställas till svars eller avsättas. Som ocksåAftonbladets ledarskribent skrevhäromveckan skulle ytterst få politiker kommapå något så bisarrt som att låta en handfull bankdi-rektörer ha yttersta ansvaret för ekonomi,dessutom sammanfattat i en enda formel: kamp motinflationen.Det är ganska självklart att om inte EMU-processen skulle ha formulerats på det sätt som mangjorde i sedanskulle det knappast ha funnits en majoritet i riksdagenför en sådan ordning som vi nu diskuterar.Fru talman! Jag yrkar bifall till re-servationer nr 1 och 3.Till sist. Turordningen bör självklart vara denna:Först en folkomröstning om EMU. Sedan får utfallet iden avgöra vilken ställning skall ha.Anf. 87 ():Fru talman! Liksom flera av talarna i debattenmotsätter även jag mig förslaget att ändra grundlagenför att göra oberoende innan folket harsagt sitt om EMU. Förändringen av Riksbankensställning handlar, precis som många har sagt, om attEMU-anpassa nationens centralbank till de villkorsom kommer att gälla i EU i ett valu-taunionssamarbete.Genom att göra oberoende avsägersig sina konstitutionella och därmed demo-kratiska möjligheter att besluta i konkreta räntepoli-tiska och penningpolitiska frågor. har redangjort sig känt som en av de främsta EU-länderna attanpassa sig till den europeiska unionens villkor. Dethette att vi skulle bli medlemmar för att påverka.Resultatet visar oftast på motsatsen. EU påverkarSverige i större utsträckning än vad påverkarEU.Fru talman! kommer med detta beslutatt bana väg för att underordnas EU:sfördrag. Det innebär att oavsett folkets vilja skallRiksbanken ha som främsta mål att skapa ett stabiltpenningvärde och en låg inflation. Man skall, utan attåsidosätta prisstabilitetsmålet, stödja målen för denallmänna ekonomiska politiken i syfte att uppnå håll-bar tillväxt och hög sysselsättning. Eller som riks-bankschefen uttryckte det i den senaste offentligautfrågningen: Det handlar om ett symmetriskt målmellan låg inflation, ekonomisk tillväxt och hög sys-selsättning.Men resultatet av denna symmetri är att vi har haften låg inflation. Den har t.o.m. varit så låg att dengränsat till deflation. Vi har ekonomisk tillväxt, mensamtidigt också en hög arbetslöshet. Många ekono-mer ifrågasätter det möjliga i att med denna ränte-och penningpolitik uppnå regeringens mål om enhalvering av arbetslösheten.Symmetrin haltar alltså för mycket. Det är ett vik-tigt skäl till att med dagens beslut inteborde avsäga sig det framtida politiska ansvaret förränte- och penningpolitiken.Vi ser det ekonomisk-politiska målet låg arbets-löshet som någonting som skall var viktigare än att haen så låg inflation att den ligger på gränsen till defla-tion. Därmed vill jag ha sagt att jag i mångt ochmycket stöder det som har framförtnär det gäller synen på dessa frågor.Fru talman! När Bildtregeringen förde fram kravet på en oberoende riksbankreserverade sig socialdemokraterna i fi-nansutskott. De reserverade sig på goda grunder motden borgerliga majoriteten i Riksbanksutredningen1993. Man vände sig emot den nyliberala doktrinenom oberoende.Man sade: "Vi tror inte heller på en ordning dären fristående riksbank ser som sin uppgift att syste-matiskt ställa sig i motsättning till de folkvalda poli-tiska församlingarnas ekonomiska politik. Att låtapenningpolitiken formas i ständig konfrontation motden allmänna ekonomiska politiken i övrigt kan skadalandets ekonomi. "Vidare sades det: "För ett lands ekonomi är detbra om en riksbank med integritet inte spelar motutan i stället spelar med den ekonomiska politiken iövrigt. "Detta var innan Socialdemokraterna helomvändeoch blev EU-vänner.Jag vill hänvisa till vad , en kändsocialdemokratisk EU-debattör, har sagt om orsaker-na till Socialdemokraternas valnederlag. Jag tror atthon har rätt.Många socialdemokrater ställer sig mycket tvek-samma till den här högervridningen av partiet. I denekonomiska politiken tenderar man till att alltmernärma sig en nyliberal ekonomisk syn. Dagens beslutom att göra oberoende är en del av detta.Bakom det här förslaget ligger tanken att det finnsen enda rätt väg för den ekonomiska politiken. Det ären väg som det inte skall ges möjlighet att ifrågasätta.Det skall inte bli möjligt för folket att rösta om den iallmänna val.Fru talman! Den ekonomiska politiken styrs alltidav klassintressen. Det finns alltid någon som tjänar påen viss politik och någon som förlorar. Under desenaste tio åren har den ekonomiska politiken gynnat,och tenderar att fortsätta att gynna, dem som redanhar det bäst ställt. Klyftorna mellan rika och fattigahar ökat snabbare i än i något annat land iVästeuropa. Klyftorna mellan kvinnor och män ökar.De regionala skillnaderna ökar. Det är arbetslöshetensom är den största orsaken till de ökade klyftorna.Våra politiska motståndare påstår ibland att detinte behöver råda någon motsättning mellan låg in-flation och låg arbetslöshet. Teoretiskt kan dettastämma i vissa fall. Men sambandet mellan arbetslös-het och låg inflation är långt vanligare än motsatsen,framför allt om man tittar i backspegeln avmassarbetslöshet och misslyckad ekonomisk politikinom den europeiska unionen.Avslutningsvis vill jag med detta anförande vädjatill er alla i som är EMU-skeptiker,-motståndare och -kritiker. Gör en klar markering , även om vi blir en minoritet! Rösta nej för de-mokratins skull, dvs. rösta för ochMiljöpartiets reservation i mom. 1!Det finns ingenting som talar för att måsteha bråttom i detta ärende. fungerar utannågra som helst problem . Vänta med att fattadetta avgörande beslut! Behåll handlingsfriheten ochvänta med ett beslut till efter folkomröstningen omEMU!Slutligen instämmer jag i ochMats reservation under mom. 3.Anf. 88 ():Fru talman! I den här debatten har det anförts enhel del om inflationen, precis som om vi som villvärna en demokratisk styrning av gör detdärför att vi älskar inflation och vill ha hög inflation.Därför vill jag säga några saker om inflationen tillkammarens protokoll och inför kammaren.Inflationen har sitt ursprung närfurstarna hade makt över penningutgivningen. Då varpengar endast metallstycken, och man blåste in falskmetall i det som föregavs vara ädel metall. Därige-nom kunde man av en viss mängd ädel metall görafler metallstycken. Pengarnas värde föll då. Däravordet inflation - inblåsning.Inflationen beror inte bara, som man tycks tro, avdet som har makt över, nämligen pen-ningmängd och räntor. Inflationen beror av en hel delandra faktorer i ekonomin, t.ex. monopoliseringsgrad,politiska beslut, internationella förhållanden osv. Detär alltså komplicerat. Man kan inte säga att man tyck-er om eller vill ha en hög inflation. Det vill vi inte ha.Men vi vill ha en politisk styrning. Demokratin skallinte urholkas.I morse när jag funderade över den här debattentänkte jag nästan lite stort säga att om demokratinhade haft röst skulle den, i likhet med vad sadepå korset, kanske ha sagt: Fader, förlåt dem, ty icke vad de göra.Men efter att ha hört den här debatten måste jagsäga att somliga ledamöter anfräter och minskar de-mokratin med berått mod och i full medvetenhet. Jagbeklagar detta djupt.Anf. 89 ():Fru talman! Att och flera andra avdem som har argumenterat mot förslagen om grund-lagsändringar här påstår att vi som stöder för-slagen har något slags elitistisk och odemokratiskmänniskosyn skall jag försöka finna mig i.Men fundera gärna över att det som sagts i så fallockså är en beskyllning för samma saker mot fleraländer som har självständiga centralbanker. Jag villgärna räkna upp några av dem: , ,, , , , , , och . och Fin-land är på väg att göra sina centralbanker oberoende.Fru talman! Är det ändå inte lite väl magstarkt attfrån ett svenskt perspektiv döma ut de här länderna?Med den frågan har jag talat färdigt för i dag.Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag vet inte om ochövriga som är för den här förändringen har lyssnat påvad de själva säger. Det är möjligt att de inte har enelitistisk människosyn, och det har jag inte hellersagt. Men de borde lyssna på konsekvenserna av sinaståndpunkter. Från talarstol och i replik-skiften från sina bänkar har de ständigt upprepat justdetta: Om politiker har ansvaret för landets penning-politik kommer dagspolitikens kortsiktiga avgörandenatt motverka långsiktighet osv. Om det däremot är endirektion av bankdirektörer som styr detta med oav-sättlighet och instruktionsförbud osv. - då löses det.Detta är elitism! Detta är en odemokratisk ochapolitisk uppfattning som måste bekämpas, och denkommer också efter kammarens beslut att fort-sätta att bekämpas.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 4 §. )4 § Ändringar i lagen om offentlig upphand-ling, m.m.FöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU6Ändringar i lagen om offentlig upphandling, m.m.(prop. 1997/98:170)Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.BeslutKU2 ställning (vilande grundlagsför-slag och följdlagstiftning)Mom. 1 (ändringar i regeringsformen och riksdags-ordningen)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:255 för utskottet62 för res. 12 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 74 m, 37 kd, 12 c, 15 fpFör res.1: 3 s, 39 v, 2 kd, 3 c, 15 mpAvstod: 1 s, 1 cFrånvarande: 10 s, 8 m, 4 v, 3 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpHillevi () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats som frånvarande.Mom. 2 (samråd om valutapolitiken)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:257 för utskottet15 för res. 247 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 74 m, 37 kd, 12 c, 15 fpFör res. 2: 15 mpAvstod: 4 s, 37 v, 2 kd, 4 cFrånvarande: 8 s, 8 m, 6 v, 3 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpMom. 3 (målet för penningpolitiken)1. utskottet2. 3 (v)3. res. 4 (mp)Förberedande votering:40 för res. 315 för res. 4262 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:256 för utskottet40 för res. 325 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 37 kd, 12 c, 15 fpFör res. : 39 v, 1 cAvstod: 5 s, 2 kd, 3 c, 15 mpFrånvarande: 8 s, 8 m, 4 v, 3 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpMom. 4 (karenstid för ledamot som lämnat sitt upp-drag)1. utskottet2. 5 (m)Votering:238 för utskottet74 för res. 58 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 36 v, 37 kd, 12 c, 15 fp, 15 mpFör res. 5: 74 mAvstod: 2 v, 2 kd, 4 cFrånvarande: 8 s, 8 m, 5 v, 3 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU8 Ändringar i lagen (1988:1385) om SverigesriksbankMom. 2 (fullmäktiges arbetsuppgifter)1. utskottet2. 1 (m)Votering:245 för utskottet74 för res. 12 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 39 v, 38 kd, 15 c, 15 fp, 15 mpFör res. 1: 74 mAvstod: 1 kd, 1 cFrånvarande: 8 s, 8 m, 4 v, 3 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpMom. 3 (kreditgivning)1. utskottet2. 2 (v)Votering:276 för utskottet40 för res. 22 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 71 m, 38 kd, 15 c, 15 fp, 14 mpFör res. 2: 1 m, 38 v, 1 mpAvstod: 1 kd, 1 cFrånvarande: 8 s, 10 m, 5 v, 3 kd, 2 c, 2 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU6 Ändringar i lagen om offentlig upphandling,m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgav kam-maren att finansutskottets betänkanden FiU7, FiU8,FiU9 och FiU12, skatteutskottets betänkande SkU3,justitieutskottets betänkande JuU2 samt lagutskottetsbetänkanden LU1, LU2, LU3, LU4 och LU5 fickavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.5 § Kontoföring av finansiella instrument ochkostnadsinformation till fondandelsägareFöredrogsFinansutskottets betänkande 1998/99:FiU7Kontoföring av finansiella instrument och kostnadsin-formation till fondandelsägare (prop.1997/98:160)Anf. 91 ():Fru talman! Dagens lagstiftningsärende är påmånga sätt mycket olyckligt. Ärendet avslöjar - ochdet kan man också säga att förmiddagens debatt hargjort - rådande vänstermajoritets syn på den nyaglobala ekonomin som växer fram i världen. Vi ärsnabba att skörda frukterna av denna globala ekono-mi, dvs. lever gott på den myckna exporthan-deln som den öppna ekonomin genererar. Samtidigtuppvisar vi en stor iver att ibland försöka reglera ochåterta delar av den avreglering som skedde på 80-taletför att visa något slags missriktad politisk handlings-kraft. Dagens ärende om en reglering när det gällerkostnadsinformationen till fondandelsägarna är ettexempel på detta.Bakgrunden är att fondsparandet har vuxit snabbti landet. Det kan direkt sägas att konkurrensen påområdet kunde vara bättre. Det är för några få aktörerganska enkelt att tjäna stora summor. Men detta ärfortfarande en bransch med global tillväxt, med enfondverksamhet som är internationellt beroende ochett lättrörligt sparkapital - med ofördelaktiga villkor iett land flyttar kapitalet utomlands.Socialdemokraterna har genom att under många åri denna kammare på olika sätt missgynnat di-rektägande av aktier själva bidragit till framväxten avdet myckna fondsparandet, dvs. det passiva fondspa-randet som har blivit en särskild svensk modell. Spa-randet växer även i andra länder, men i är detväldigt stort.Senare i dag är det tänkt att det skall skapas enisolerad nationell reglering här i . Detta skertrots ett visat intresse från branschens företrädare attsjälva förbättra informationsgivningen till fondandel-sägarna. Det fattades t.o.m. ett beslut på enkonstruktion för att lämna mer information i enlighetmed ungefär det som eftersöks i propositionen. Dettasker trots att man inom EU inte kommer att genomfö-ra motsvarande reglering för andra medlemsländerinom EU - alltså ett mindre omfattande regelverk -och trots att länder som och redanföre den reglering som skall antas konkurrerar omdet lättrörliga sparkapitalet med lägre skatter ochfärre regleringar. Detta sker alltså trots att vi redanhar mer omfattande reglering i , ger mer in-formation - delvis lagstadgad - till fondspararna ochtar ut högre skatt i av småspararna än i andramotsvarande konkurrentländer.Allt detta sker för att fånga en förgängligkvällspressopinion som har uppstått i detta ärende.Låt mig säga att jag tror att det finns en hel delmänniskor som skulle vilja ha mer information omsitt fondandelssparande. Det vore rätt naturligt att defår det om de efterfrågar det. Det sker en utvecklingmot mer information. Men det finns somliga andrasom skulle vilja ha mindre information, som tyckeratt det råder ett informationsöverskott iförhållande till det sparande man har.Säkert är att alltför lite intresse inom sektorn in-riktas på det som egentligen är viktigare för småspa-rarna, dvs. värdeutvecklingen och avkastningen pådet sparande som de har avsatt i olika typer av fonder.Man kan hävda att propositionen riktar sökljuset fel,eftersom föreslagen reglering blir delvis kontrapro-duktiv. När en fondförvaltare är framgångsrik - detser man genom att avkastningen överstiger genom-snittet eller att fondförmögenheten stiger - syns det ien första fas som ett besked om att avgifterna harstegrats. De är oftast kopplade till värdeutvecklingen.Med denna propositions synsätt är det ett besked tillfondspararna att de borde byta förvaltare, när fond-förvaltaren egentligen har visat sig vara framgångs-rik.Vi lurar till viss del småspararna att titta på felfaktorer. Det vore bättre att titta på värdeutveckling-en.Dagens beslut fattas i stor iver. Branschen harkörts över. Man har försökt att framföra synpunktertill finansutskottet. Där har intresset varit ljumt.I deras framställan finns en vädjan om att få litetid till att ställa om systemen för att hinna anpassa sigtill det nya regelverket.