prot · GM0939 · 1998-12-18 00:00:00 — Vi har gått emotkartavgifter och vi har också velat få ned kostnadernavad gäller djurdataregistret.Vi ser det som helt nödvändigt att företagen inomden svenska livsmedelsbranschen, jordbruket ochlivsmedelsindustrin, skall få konkurrera på sammavillkor som andra bönder och industrier på motsva-rande områden i övriga EU.Mot bakgrund av branschens betydelse och om-fattning är det obegripligt att regeringen, Vänsterpar-tiet och inte tycks vara beredda att ta sittansvar för branschens möjligheter till utveckling ochexpansion. Man nonchalerar än så länge den statligautredningen livsmedelsstrategi för , dens.k. Utredaren visar utifrångjorda jämförelser på en lång rad orimligheter. Detfinns ingen kvävegödselskatt i och Finland.Samma sak gäller för fosforgödsel. För eldningsoljaär skatten i . Motsvarande siffra iDanmark är och i . är ock-så dyrare i , t.o.m. mycket dyrare. Detta visarpå hur orimligt det hela är. Utslaget på enskilda går-dar ligger beloppen för skattebelastning mellan30 och , och det gäller då vanligasvenska gårdar. Detta håller inte för framtiden!Det är alltså nu hög tid att förslagen i utredningenom jordbrukets skatter genomförs. I budgetproposi-tionen visas dock ingenting av detta. I regeringsför-klaringen sade statsministern att man skulleskapa samma förutsättningar för det svenska jordbru-ket som för annat näringsliv i . Men manglömmer helt och hållet att den svenska livsmedels-branschen konkurrerar med omvärlden. Det är dettasom vi tycker är så orimligt.Då kan man fråga: När kommer de här förslagen?Hur länge skall det alltså dröja, , innanregeringen kommer med förslagen? Vi hade hoppatsatt statsrådet skulle vara här . Tyvärr har hon uppenbarligen inte möjlighet tilldet. Vi beklagar det. Men vi kommer att ta upp deolika frågorna med henne även framöver.Vi anser att regeringen missköter sitt ansvar. Mantar inte sitt ansvar i de här frågorna som man bordegöra. Detta är förvånansvärt med hänsyn till vad manunder har sagt.Jag går så över till de reservationer där vi finnsmed och som är fogade till betänkandet.I reservation nr 2 tar vi upp de frågor som jag härhar berört. Det gäller det svenska jordbrukets konkur-renskraft, livsmedelsindustrins konkurrenskraft och,helt och hållet, de konkurrenssnedvridande kostna-derna. Det gäller också den Björkska utredningen. Jagyrkar bifall till denna reservation.Vi har också medverkat till en reservation som be-rör miljöersättningsprogrammet. Vi anser att kost-nadsramarna för EU-medfinansierade anslag långsik-tigt skall ligga på en sådan nivå att fullt ututnyttjar de anslag som det är möjligt att få från EU.Det är en självklar rätt. Vi menar att detta skall ut-nyttjas. Först under innevarande budgetår har mantänkt utnyttja det. Genom att man gjort så komplice-rade regler kring utnyttjandet har beloppen inte ut-nyttjats. Det tycker vi är skrämmande. Vi har längekrävt en genomlysning av det här och en förändringav villkoren som gör att man kan utnyttja detta, fördet är till gagn för landsbygden.Vidare har vi medverkat till en reservation somgäller distriktsveterinärorganisationen. I förra åretsbudgetproposition angavs att distriktsveterinärernasroll är att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovårdnär det gäller djur inom animalieproduktionen ochnär det gäller hästar som används inom jord- ochskogsbruket.Det faktum att denna skrivning slopats i åretsbudgetproposition ökar osäkerheten kring dist-riktsveterinärernas ansvarsområde. Vi menar att riks-dagen med anledning av detta bör ge regeringen tillkänna att ansvarsområdet för distriktsveterinärorgani-sationen skall gälla som tidigare.Ute i verkligheten upplever vi också en konfliktmellan distriktsveterinärer och privata veterinärer. Vianser att det beror på den här nya inriktningen ochkräver därför en genomlysning av problemet och enförändring så att man kan upprätthålla samma servicesom tidigare, utan att inskränka på enskilda veterinä-rers möjligheter att få sin försörjning tryggad.Vi upplever som sagt dagens situation som myck-et allvarlig för det svenska jordbruket. Vi upplever attvi har en regering som stöds av två partier som inteheller är beredda att ansvar för landsbygdens framtidautveckling. Vi beklagar detta. Jag förutsätter att viskall kunna få en del besked under dagens debatt omhur man tänker sig svensk landsbygds framtida ut-veckling. Svensk landsbygd står och faller med deförhållanden som jordbruksnäringen och livsmedels-branschen har och måste ha . Allt tal omen levande landsbygd och om biologisk mångfaldfaller samman som ett korthus om man inte tar an-svar.Nu är sakläget mycket allvarligt, och det är bråt-tom. Vi hemställer och hoppas att vi skall få ett be-sked och en ny inriktning på politiken som garanterarde många arbetstillfällen som är i fara. Det ärockså att konsumenternas möjligheter att få tillgångtill svenska livsmedel inskränks om man inte nu gernäringen utvecklingsmöjligheter. Jag tycker att dettaär en viktig punkt i sammanhanget. Det är fråga omlivsmedelsbranschens överlevnad och utveckling, omatt vi skall få svenskproducerade livsmedel i framti-den.Jag hoppas därför att man i denna debatt skallkunna få klargörande besked var de tre partier som har tagit ansvaret men som inte levt upp till detansvaret hamnar.Jag yrkar bifall till reservation 2. Jag står givetvisbakom övriga reservationer där vi moderater finnsmed.I detta anförande instämde ,, , ,, , , , ochLars (alla m).Anf. 3 ():Fru talman! Vi skall fatta beslut om 9 ½miljarder till jordbrukssektorn, det mesta jordbruks-bidrag. Dessa miljarder styrs till största delen av EU:sgemensamma jordbrukspolitik. Trots dessa pengar,eller skall man kanske säga på grund av detta bi-dragssystem, råder det kris i det svenska jordbruket.Det svenska jordbruket arbetar på en euro-peisk marknad som styrs av en kolossal byråkrati ochett sammelsurium av europeiska och svenska regel-verk och inte minst av bidrag. Det är detta som är detnya fogdevälde som tog upp.Många jordbrukare överväger att sluta, säljaav djuren och arrendera ut marken. Det är naturligtvisen personlig tragedi för många men ettsamhälleligt problem, eftersom landsbygden långsamtutarmas på livskraftiga jordbruksföretag och arbets-tillfällen. Flyttlassen går återigen till städerna.Trots denna svarta bild är driftsöverskotten inomdet svenska jordbruket större . För 1997beräknas överskottet till ,vilket är mer än 1994, året föreEU-inträdet. beräknas överskottet bli ännustörre. Detta kan tyckas vara en paradox, men detberor på att det inte går att tala om jordbrukets lön-samhetsproblem som ett enhetligt problem för helanäringen. Det är främst de små och medelstorakött- och mjölkföretagen och svinproduktionen somhar dålig lönsamhet, medan spannmålsproduktioneninte har det i samma utsträckning. Det är betyd-ligt lönsammare att lägga av med djuren, gå över tillenbart spannmålsproduktion, lägga mark i träda ochkvittera ut sina EU-bidrag än att bedriva ett jordbrukmed både djurhållning och växtodling, vilket natur-ligtvis vore att föredra ur miljösynpunkt och för ettlivskraftigt jordbruk och en livaktig landsbygd.Att i detta läge, som LRF och de fyra borgerligapartierna gör, tala om generella skattesänkningar avbl.a. dieselskatt och konstgödsel är inte en hållbarlösning. De åtgärder som behöver vidtas måste varariktade eller differentierade på något sätt, eftersom deväxande överskotten och växande underskotten ijordbruket genom EU-bidragen är orättvist fördelade.Vi har en budgetprocess bakom oss som har varitväldigt låst. Direkt efter ett val, med tidspress, ettekonomiskt läge som inte tillåter några större utsväv-ningar, en ny majoritetskonstellation och med mångaområden som behöver prioriteras efter avtuffa besparingar, under både borgerliga och social-demokratiska regeringar, har gjort det svårt att hittabra lösningar för jordbruket. däremot tror vi det ärläge att försöka finna en konstruktiv lösning på jord-brukets problem. Det finns självklart olika sätt attlösa problemen på. Vi anser inte att ökade bidrag ärätt väg. Det tror jag vi är ganska överens om, bortsettmöjligen från . Det är snarare jord-brukets kostnadsläge som vi måste göra något åt. I deskattesamtal mellan partierna som inletts kommerfrågan om jordbrukets skatter att komma upp. Därmåste det till en konstruktiv dialog för att hitta enlösning som gynnar de jordbrukare som har problem,utan att ytterligare öka klyftorna mellan de jordbruksom är lönsamma och dem som inte är det.De bidrag vi har och som vi kan styra bör vistyra så att de jämnar ut den skeva fördelning som deandra EU-stöden innebär.Det nya miljöstödsprogrammet behöver få en tyd-ligt styrning till de jordbruk som har både växtodlingoch djurhållning. Det är där lönsamhetsproblemenfinns, och miljönyttan med ett jordbruk med bådedjur och växtodling är uppenbar. Jag tror att de flestaanser att ett sådant jordbruk är önskvärt.Vänsterpartiet tycker att situationen i jordbruketär alldeles för allvarlig för att det politiska spelet skallfå ta överhanden. Vi vill ha konstruktiva samtal omhur vi skall lösa problemen. Lösningarna är många,och vi vill inte låsa oss kring LRF:s krav på generellaskattesänkningar.Vi är övertygade om att det svenska jordbruketbehöver en tydlig signal om framtiden för att manskall orka fortsätta. vill bidra till ettpositivt beslut, och vi kommer att ta vårt ansvar i enkonstruktiv diskussion om en lösning. Vi hoppas attfler vill delta i den dialog och den pragmatism som vianser behövs.Jag har en direkt fråga till socialdemokraternas fö-reträdare i debatten : Är ni intresseradeav att ha en sådan öppen diskussion om jordbruketssituation för att hitta konstruktiva lösningar eller äräven ni låsta vid Björks utredning?Jordbrukets lönsamhet är den stora frågan inomvårt budgetområde just , även om det inte står tillavgörande . Det finns mycket annat i budgetenatt ta upp. Jag skall kort nämna två andra viktigafrågor.Jag vill ta upp djurskyddsfrågan. Den satsningsom görs i och med budgeten på en professur i djur-skydd är positiv. Vårt svenska djurskydd är hotat, tillstor del av regler inom EU som inte är lika bra somvåra. För att hävda och stärka den svenska traditionenav ett gott djurskydd behövs bättre kunskap på områ-det. Därför är det mycket positivt att fattardetta beslut. Jag förutsätter att arbetet för att stärkadjurskyddet kommer att fortsätta på olika sätt. Ettviktigt bidrag till ett bättre skydd för djur är arbetetför att stärka de svenska böndernas konkurrenskraftgentemot andra länder, där djur behandlas på ett be-tydligt sämre sätt.En annan fråga som jag vill ta upp är fiskevården.Den är eftersatt, och det behövs ytterligare medel förden. Det anslag som regeringen har föreslagit räckerinte, delvis på grund av förslaget om att finansierafettfeneklippning genom anslaget för fiskevård. Den-na användning av medlen är en direkt subvention tillfiskodling och inte en fråga om en god fiskevård.Ansvaret för fettfeneklippningen borde ligga på nä-ringen och inte knytas till fiskevårdsanslaget, sombehövs till andra viktiga områden. Vi har därför re-serverat oss i denna fråga och begärt att regeringenskall återkomma med ett förslag till en långsiktigfinansiering av fiskevården.Jag yrkar bifall till vår reservation 4.I övriga moment yrkar jag bifall till utskottetshemställan.I detta anförande instämde ,, , , och (alla v).Anf. 4 () replik:Fru talman! talade om problemenmed bidrag och liknande, och han nämnde EU isammanhanget. Men handlar det inte om bidrag,utan det är faktiskt ersättningar för utfört arbete inomjordbruket som EU:s jordbrukspolitik syftar till.Det är inte EU som är huvudproblemet. På konti-nenten förstår man värdet av en säker livsmedelsför-sörjning, inte bara för dagen utan också för framtiden.Där har man en helt annan rotad tradition och servärdet av jordbruksproduktionen. Dessvärre har viinte det synsättet hos regeringen och inteheller hos . Man är beredd att föra enpolitik som leder till att stora delar av svensk jord-bruksnäring kommer att avvecklas.Det är inte som är problemet, utan detär det svenska krångelsystemet som är det. Man göregna miljöprogram, man inför egna båspallsmåtts-regler som slår ut småbrukarna, som sig varm för, i skogs- och mellanbygderna. Detär ju dessa mjölkbönder som försvinner. Det handlarom inhemska, svenska regler om kartavgifter ochannat.Sedan säger att det inte är någonlösning att lyfta av skatteryggsäcken. tycka så, men här står landets jordbruksorganisa-tioner eniga. LRF och småbrukarna, som jag vet attJonas har god kontakt med, säger att detnödvändigt med lika konkurrensvillkor. Men Väns-terpartiet vet bättre än de som arbetar i nä-ringen, än de som företräder näringen. Det är i och försig intressant, men verkligheten är ju den att jordbru-ket håller på att slås ut. Det avgörande nu är att få likakonkurrensvillkor. Jag förstår inte varför Vänsterpar-tiet inte kan se denna verklighet.Man talar om miljö och god djuromsorg, men detförsvinner ju . Vi kommer att få importera livsme-del utifrån där miljön och djuromsorgen är sämre. Detkan inte vara en riktig politik, . 5 () replik:Fru talman! talar om vad som är bi-drag och vad som är ersättning. Det är i första handen semantisk fråga, så den vill jag inte kommenteravidare.Björk tar upp frågan om dieselskatt, konstgödsel-skatt osv. Det är angeläget att göra någonting åt dessaproblem, att vi har skatter som snedvrider konkurren-sen. Visst, men vi vill ha en konstruktiv dialog och enlösning på problemet, precis som jag försökte klargö-ra i mitt anförande.Jag är inte säker på att det är en lösning att ta bortdieselskatten. Jag har två tydliga exempel från verk-ligheten som visar att det kanske inte är så. Jag harhaft kontakt med lantbrukare som inte sitter i LRF:sledning och i sådana funktioner. De har inte hellervarit lika entydiga i sina åsikter om vad som är lös-ningen.Det ena exemplet gäller en ekologisk mjölkbondemed 35 kor och mark. Han odlar litespannmål, men mest vall. Han får ett EU-bidrag på ca100 . Om man tog bort dieselskattenskulle hans skatt minska med per år.Det andra exemplet handlar om en bonde i Hal-land som odlar spannmål. Han får ett EU-bidrag som är ungefär fyra gånger så stort. Om mantog bort dieselskatten skulle detta ge en skattesänk-ning för honom på per år.8 000 kr i skattesänkning till den ekologiskamjölkbonden, i skattesänkning till denkonventionella spannmålsbonden. Är det den sortensskattesänkning som vill se?Anf. 6 () replik:Fru talman! säger nu i sin replikatt det är angeläget att göra någonting åt skatterygg-säcken. Det låter lite bättre än vad som framgick avdet tidigare anförandet.Sedan sade att han vill diskuteraandra konstruktiva lösningar. Det är okej med enkonstruktiv diskussion. Men situationen är akut. Sig-nalerna måste ges . De skatter som snedvriderkonkurrensen för svenskt jordbruk måste sänkas. Detär den signalen som jordbruksnäringen behöver föratt våga investera för framtiden.Jonas fick här - kanskebåde utanför huset och i utskottet - lyssna på lantbru-karungdomar och lantbrukarkvinnor som redogjordeför sin situation. De tyckte att detta är det viktigastejust . Jag är beredd att diskutera över hela fältet. Vihar lagt fram en rad andra förslag i vår budget om hurjordbruket skall stärkas. Men just nu är det skatternasom är långsiktigt avgörande för att konkurrenskraf-ten skall kunna stärkas.Givetvis är det bra - och helt riktigt - att vi satsarpå den ekologiska produktionen. Själv har jag varitom att driva fram de mål som har satts upp om att10 % skall vara ekologiskt odlat , ochdet finns möjligheter att nå detta mål.Men glöm inte bort: Vi kommer aldrig att få denutvecklingen om vi inte i grunden har det konventio-nella jordbruket, som skall göras så miljömässigt brasom möjligt. Vi måste ha det konventionella jordbru-ket kvar. Det är därför som det måste bli rättvisa. Jagbeklagar att inte gick vägen riktigtända fram. Men vi får kanske höra mera i hans nästareplik.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande och i minförra replik att jag tycker att man behöver göra nå-gonting åt kostnadssituationen för lantbrukare. Jagkan säga det en tredje gång: Vi behöver göra någon-ting åt kostnadssituationen för lantbrukare. Var dettydligt nog?Jag vill ge en tydlig signal här . Jag hoppasatt också Socialdemokraterna och kom-mer att göra det. Men jag vill inte låsa mig vid deförslag som ligger på bordet. Det finns andra lösning-ar som kan vara bättre. Det behövs en konstruktivdiskussion.Jag fick inget tydligt svar av på minfråga om han tyckte att en sänkning av dieselskattenvar rimlig, vilket skulle betyda i skattesänk-ning för en ekologisk mjölkboende. Dieselanvänd-ningen hos en konventionell mjölkbonde är densam-ma, så därför borde han få samma skattesänkning.Men en konventionell spannmålsodlare skulle få75 i skattesänkning.Är det sådana skattesänkningar som kristdemo-kraterna vill ha? Eller är ni beredda att delta i enkonstruktiv diskussion om andra lösningar som kangöra någonting åt kostnadsläget inom jordbruket?Anf. 8 () replik:Fru talman! Det är bra att nu sä-ger att han är medveten om att det är kostnaderna somär den stora boven i sammanhanget och att han ochVänstern är beredda att göra något åt dem. Men var-för tar ni då inte chansen när läget är så akut? Detfinns ju förslag, men jag har hört här att JonasRingqvist inte vill ställa upp på de liggande förslagen.De är ändå verklighetsförankrade.Vi som politiker kan inte påverka produkt-priserna, men vi kan och har skyldighet att påverkakostnadssidan så att svenska bönder och svensk livs-medelsindustri kan verka på i varje fall rimligt likavillkor. Men det görs ju ingen som helst ansträngningatt åstadkomma detta i dag.När det gäller jämförelsen mellan den ekologiskamjölkbonden och den konventionella spannmålsodla-ren går det inte att göra en sådan jämförelse. Precissom ordföranden sade är det inte fråga om bi-drag. EU-politiken har haft och har fortfarande deninriktningen - och det får vi finna oss i - att manmedvetet har sänkt priserna, och sedan har dennasänkning ersatts med direkta pengar. Det är därförsom man har sänkt spannmålspriserna, och det ärdärför som det blir mer pengar i kronor räknat till denkonventionella bonden.Jag är lite förvånad över att man på det sättet villförsöka att springa ifrån verkligheten. Men varför villni inte sänka dieselskatten? Det är den tyngsta kost-naden. Och varför har ni sagt nej till enutvärdering av miljömotivet för mineralgödselskat-terna? Det är också en mycket tung skatt som inte harsin motsvarighet i andra EU-länder.Jag tycker att det är illavarslande att man dömer utde förslag som näringen själv har kommit med. Det ärdet verkliga läget som här har framvisats. Därförmåste vi få ett besked.Anf. 9 () replik:Fru talman! Skatterna och Björks utredning kom-mer att tas upp vid skattesamtalen mellan partierna.Vi kommer att ta upp frågan, och jag antar att andrakommer att göra det. Där behövs en konstruktiv dis-kussion, och det är där som frågan skall hanteras.På arbetar med de delar avBjörks utredning som handlar om energiskatterna.Det pågår ett sådant arbete, och jag räknar med att detkommer något slags förslag.Sedan till frågan om den ekologiske mjölkbondenoch den konventionelle spannmålsodlaren. Det jagvisade på var i första hand inte hur bidragen är utanvad en sänkning av dieselskatten skulle innebära.8 000 kr mer till mjölkbonden och mer tillspannmålsodlaren.Grunden är att ett jordbruk skall ha en balansmellan växtodling och djurhållning av både ekologis-ka skäl och sociala skäl. Genom att styra med skatte-sänkningar och med bidrag kan vi bidra till en sådanutveckling och se till att lönsamheten åter-kommer till den del av näringen som har problem,nämligen djurhållningen.Vi skall inte sänka skatten i första hand för demsom sysslar med enbart växtodling. Där finns i daglönsamhet. Vi skall sänka skatten för dem som sysslarmed djurhållning. Mitt exempel på mjölkbonden ochspannmålsodlaren visar att sänkning av dieselskatteninte ger den effekten.Anf. 10 () replik:Fru talman! Man kan utan vidare konstatera attom kostnaderna i vegetabilieproduktionen sjunker, idet här fallet genom att dieselskatten och mineralgöd-selskatten sänks, kommer det också att påverka fo-derpriserna. Det gör att de som sysslar med animalie-produktion kan få tillgång till något lägre foderpriserän om man fortsätter att höja kostnader. Det är sådanasaker man får ta in i bilden.Den bild som här visar blir fel.Man kan inte göra på det sättet eftersom man då intekan lösa problemen. Totalt sett är det här som destora kostnaderna ligger.Vi har när det gäller miljöersättningsprogrammetvarit förespråkare för ett system där man mer direktpå ett enklare administrativt sätt skall kunna fördelamer medel just till vallodling. Det skall i sig hjälpabåde ekoodlarna och dem som är konventionellaproducenter.Men det är det konventionella jordbruket i Sverigesom är det tunga och som främst utsätts för konkur-rensen utifrån. Det är där vi som politiker måste se tillatt skapa förutsättningar för rimligt lika villkor. Dåkan vi se fram mot ett fortsatt livskraftigt jordbruk iSverige.Anf. 11 () replik:Fru talman! Om sänkning av kostnader för växt-odlingen skall ge effekter för djurhållningen lönsam-hetsmässigt kräver det att vi har en fungerande mark-nadsmekanism på det här området. Tyvärr har vi intedet fullt ut delvis på grund av den reglering somvi har genom EU:s bidragssystem som snedvridersådana funktioner.Anf. 12 ():Fru talman! Svenskt jordbruk behöver nu en vita-mininjektion. Modernäringen, det svenska jordbruket,måste inges hopp och framtidstro. Detta bl.a. för attinvesteringsviljan skall återkomma. Vi behöver engeneration nya unga företagare i svenskt jordbruk.Om vi får detta kommer det att leda till att Sveri-ges totala ekonomiska tillväxt kommer att öka. Sys-selsättningen kommer att bibehållas i produktionsle-det inom jordbruket men också i livsmedelsindustrinoch bland underleverantörer. Totalt handlar det om250 000 à 300 000 människor. Det är alltså en mycketstor verksamhet i Sverige.En nyrekrytering av nya förhoppningsvis unga fö-retagare leder också till att förutsättningarna ökar föratt vi skall bibehålla en levande landsbygd i helalandet. Det leder i sin tur till att förutsättningarna ökarför att vi skall få behålla en bra allmän service i helalandet.Då tänker jag både på den offentliga servicen iform av t.ex. dagis och skolor men också på denkommersiella servicen i form av affärer och repara-tionsverkstäder, för att ta några exempel. Det är nyt-tigheter som människor som inte är jordbruksföreta-gare också har nytta av om de bor på landsbygden.Vad är det då för vitamininjektion som kan ges?Den som kan ges är att förslagen i dens.k. Björkska utredningen nu förverkligas. Vi i Cen-terpartiet har i vårt budgetalternativ redovisat våraförslag som i det här sammanhanget innebär att jord-bruket tillförs ca främst i form avminskade kostnader.Vi i har alltså i konkreta och finan-sierade förslag redovisat att vi vill avskaffa elskatten.Vi vill minska skatten på eldningsolja ned till vadsom gäller för industrin i övrigt.Det kan inte vara så att en jordbruksföretagaresom har kor i sin ladugård skall ha en högre skatt änden företagare som tillverkar träskor i samma bygg-nad. Men så är det i dag.Det kan inte vara så att den jordbruksföretagaresom torkar sin spannmål själv skall ha en högre skat-tebelastning än om samma jordbrukare levererar sinspannmål till ett annat företag för torkning.Men också andra förslag i den Björkska utred-ningen måste genomföras. Jag tänker då på forskningoch utveckling och de exportbefrämjande åtgärderna.Vi i har också anslagit medel för attkompensera jordbruksföretagarna för den i jämförelsemed konkurrentländerna högre skatten på diesel.Sammantaget innebär vårt förslag att jordbruksnä-ringen tillförs ca i syfte attstärka näringens internationella konkurrenskraft.Därtill kräver vi att hela den framförhandlade ra-men för miljöersättningsprogrammet utnyttjas.